GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נתן שרנסקי: התנועות לזכויות אדם הוקמו בכל מדינה ומדינה בעולם על יהודים.
נתן שרנסקי: היהודים הם אלה שתמיד מובילים בנושא הזה.
נתן שרנסקי: למעשה, ניתן לומר כי ויתרנו על הדגל של זכויות אדם, כי אירועים הכי גדולים בעולם בנושא זכויות אדם הופכים לאירועים מרכזיים של אנטישמים.
נתן שרנסקי: אנחנו רואים כי בעולם האקדמי יש מאמצים להטיל חרם על האקדמיה בישראל או על ישראל כמקום שאסור להשקיע בו מאמצים אקדמיים ועסקיים.
נתן שרנסקי: זה לא הצליח במאת האחוזים אבל זה מעיד על כך שישנן מגמות חדשות מאוד קשות.
נתן שרנסקי: בסופו של דבר זה יורד לרמת הקמפוס והסטודנטים.
נתן שרנסקי: המצב בקמפוסים בארצות הברית הוא אולי אפילו יותר קשה מהמצב בקמפוסים באירופה.
נתן שרנסקי: האווירה הכל כך עוינת גורמת לכך שהגאווה שהייתה ליהודים שם מפנה מקום למבוכה, והמבוכה מביאה לפחד.
נתן שרנסקי: זה מצב מאוד בעייתי משום שדור חדש של יהודים מתחיל לחיות בפחד ובמבוכה.
נתן שרנסקי: נשאלה השאלה מה ניתן לעשות?
נתן שרנסקי: המאבק של היושבים בציון ושל אלה שאינם יושבים בציון צריך להיות משותף, ואין ספק שהמאבק של כולנו בכנסת צריך להיות משותף.
נתן שרנסקי: ישנו פורום לתיאום מאבק נגד אנטישמיות שהוקם על ידי אליקים רובינטשיין.
נתן שרנסקי: חבר הכנסת מיכאל מלכיאור עשה רבות כאשר הוא עמד בראש הפורום.
נתן שרנסקי: אני נכנסתי היום לתפקיד הזה.
נתן שרנסקי: נושא המודעות הוא מאוד חשוב כאן.
נתן שרנסקי: כמובן שלא רק צריך להעלות את המודעות לנושא הזה, אלא צריך להפוך את כל המידע הזה לנשק ולנשק פוליטי.
נתן שרנסקי: למשל, אני יכול לומר כי הממשלה אתמול קיבלה החלטה.
נתן שרנסקי: בנוסף לזה אני הזמנתי ליום רביעי את שגרירי בלגיה וצרפת שארצותיהם מככבות בדו"ח האחרון לשנת 2002.
נתן שרנסקי: בעבר מדינת ישראל קיוותה כי מדינות ידידותיות במזרח אירופה יתייחסו לנושא האנטישמיות בתוך מערכת היחסים.
נתן שרנסקי: לצערי, הגענו לזמן שבו אנחנו חייבים להפעיל את הגישה הזו גם כלפי מדינות מערב ישראל.
נתן שרנסקי: צריך לעשות הרבה פעולות לגיוס דעת הקהל.
נתן שרנסקי: כאשר הרב מלכיאור כיהן בתפקיד הזה הוא עשה הרבה בתחום הזה, ויש להמשיך ולפתח זאת.
נתן שרנסקי: יש להעמיק את נושא החינוך.
נתן שרנסקי: בשבדיה נעשה מאמץ גדול, אבל אנחנו רואים שזה לא מספיק.
נתן שרנסקי: יש לפעול גם בתחום החקיקה.
נתן שרנסקי: דינה פורת ותבורי עשו מאמץ ללא תקדים.
נתן שרנסקי: הם עשו סקר של כל החקיקה שיש בעולם נגד גזענות.
נתן שרנסקי: אפשר להשתמש בספר הזה ככלי עבודה או כנשק במלחמה הזו.
נתן שרנסקי: אני רוצה להתייחס עכשיו למה שקורה בקמפוסים.
נתן שרנסקי: מאוד חשוב להחזיר לסטודנטים שם את הביטחון עצמי ואת הגאווה.
נתן שרנסקי: זה כמובן תלוי במאמצים שנעשו.
נתן שרנסקי: לדוגמא, לין שוסטרמן השקיע מיליון דולר בתוכניות לעזרה לסטודנטים בהתמודדות עם בעיית האנטישמיות והשתתפות בויכוחים.
נתן שרנסקי: יש גם קרנות אחרות.
נתן שרנסקי: מאוד חשוב שמדינת ישראל תחזק את המאמצים האלו.
נתן שרנסקי: לסיכום, מדינת ישראל היא זו שנותנת או לא נותנת גאווה יהודית.
נתן שרנסקי: אם המסר שמדינת ישראל תעביר יהיה כזה שמדינת ישראל היא מדינה חזקה וגאה, מדינה דמוקרטית ודואגת לכלל היהודים, מדינה שבה הם יכולים להתגאות, אז זה בהחלט ייתן כוח לעם ישראל.
קולט אביטל: מעכשיו והלאה אני רוצה לקבל את התייחסותם של הנציגים השונים גם לצעדים הקונקרטיים שבהם אנחנו צריכים לנקוט.
קולט אביטל: אנחנו רוצים להכין רשימה של פעולות שונות שבסוף הישיבה נרצה להמליץ עליהן לממשלה ולמשרד החוץ.
קולט אביטל: למשל, פנייה לממשלות ובדיקה האם נעשים מספיק מאמצים בשמירה על היהודים, האם דואגים מספיק לביטחונם של היהודים.
קולט אביטל: אני רוצה שכל אחד מכם יתייחס לזה משום שאני לא בטוחה שיהיה לנו סבב שני של מתן רשות דיבור.
נתן שרנסקי: את ביקשת ממני לקצר בדבריי ולכן לא התייחסתי לנושא הביטחון הפיזי והשמירה על קהילות.
נתן שרנסקי: כמובן שממשלת ישראל והסוכנות מתאמים פעולות בנושא הזה.
קולט אביטל: יושב ראש הסוכנות סליי מרידור, בבקשה.
סליי מרידור: אין לי הרבה להוסיף על דבריו של השר שרנסקי.
סליי מרידור: אני רוצה להצטרף לברכת יושבת ראש הוועדה לשר, ולהודות למיכאל מלכיאור שעסק בנושא עד עכשיו, על שירותו.
סליי מרידור: לדעתי, הקונטקסט ההיסטורי הוא שהתקווה הציונית שהקמת מדינת ישראל תהיה תרופה לאנטישמיות נכזבה.
סליי מרידור: האנטישמיות שינתה צורה, היא שינתה מיקוד, אבל הציונות שריפאה הרבה מחלות לא הצליחה לרפא את המחלה הזו.
סליי מרידור: אנחנו רואים פנים חדשות לאנטישמיות בשנתיים האחרונות שלא הכרנו קודם.
סליי מרידור: השר שרנסקי עמד על מאפייני השינוי ואני לא אחזור על הדברים.
סליי מרידור: הביטויים הם גם אלימים והם גם פסאודו אינטלקטואליים.
סליי מרידור: אנחנו ראינו את הדו"ח של 2002 והדאגה גדולה.
סליי מרידור: אנחנו נמצאים עכשיו בתחילת שנת 2003 כאשר ברקע מתנהלת המערכה בעיראק.
סליי מרידור: החרדה או הדאגה לקהילות היהודיות שלנו היא בעיקר בשני מישורים: ראשית, המישור של טרור.
סליי מרידור: אנחנו כבר ראינו לפני מספר חודשים מה קרה בג'רבה, ואנחנו מקווים שלא יקרה שום דבר.
סליי מרידור: אבל, אנחנו צריכים להיות ערניים ומוכנים גם להתרחשויות קשות.
סליי מרידור: שנית, המישור של התפרצויות אלימות, ספונטניות, כפי שהיו ביום שבת בפריז בזמן ההפגנה נגד המלחמה.
סליי מרידור: נער שיצא מקן השומר הצעיר בפריז נקלע לתוך ההפגנה.
סליי מרידור: הוא חטף מכות, רדפו אחריו עד קן השומר הצעיר, כאשר שם הם היכו עוד שני אנשים.
סליי מרידור: אנחנו יודעים שהיצרים נמצאים שם, הסכנה קיימת והיא יכולה להפוך לממשית ומוחשית.
סליי מרידור: קשה מאוד להעריך היום כיצד דברים יתפתחו.
סליי מרידור: יש דבר שחיוני להדגיש אותו והוא גם מוביל לשאלה מה צריך לעשות.
סליי מרידור: האחראיות היא בראש ובראשונה על הממשלות שבקירבן חיים היהודים כאזרחי אותן מדינות.
סליי מרידור: הממשלה והכנסת צריכים לפעול מול הפרלמנטים.
סליי מרידור: אני מניח שהדברים נעשים, אבל אני משוכנע שכולנו צריכים לעשות עוד.
סליי מרידור: יש לתבוע מהממשלות לפעול כפי שצריך כדי שהתופעות האלה לא יתרחשו.
סליי מרידור: יש להעביר את זה במסרים הפומביים של הממשלות, אבל זה צריך להיעשות גם בפעילות אכיפת חוק מרתיעה כדי לצמצם עד למינימום את הסכנה של תופעות אלה.
סליי מרידור: בשבועות האחרונים תגברנו את הקשר עם הקהילות היהודיות סביב הנושאים האלה.
סליי מרידור: ברוב הקהילות היהודיות מתרחש תהליך של שיפור המוכנות וגם תגבור ההגנה על הקהילות.
סליי מרידור: אנחנו חזקנו את מערכת התיאום הכלל יהודית למקרים שבהם יתרחשו אירועים קשים.
סליי מרידור: אנחנו גם תגברנו את מערכת התיאום בין הסוכנות והממשלה כדי להיות מסוגלים לפעול מראש ולהגיב בדיעבד אם חס וחלילה יהיה צורך, על אירועים כאלה.
סליי מרידור: השר שרנסקי, אנשי משרד החוץ ואנשי זרועות אחרים, הם חלק ממערכת התיאום הזו.
סליי מרידור: לסיום אני רוצה להדגיש מה חשוב שאנחנו נעשה מעבר למה שעושות הקהילות ברמה של הגנה ושמירה והיערכות פנים קהילתית.
סליי מרידור: כלומר, מהם הדברים שאנחנו כמדינת ישראל וכעם היהודים יכולים לתרום לעניין.
סליי מרידור: ראשית, בכל מה שקשור לחינוך, הסברה, דע מה שתשיב.
סליי מרידור: אלה דברים מאוד חשובים במיוחד בקמפוסים.
סליי מרידור: יש יוזמות שונות, כולל מהלך של משרד החוץ והסוכנות בקורסים להסברה לסטודנטים שנמצאים בקמפוסים.
סליי מרידור: אני חושב שלמעלה מאלף סטודנטים כבר עברו את הקורסים האלה.
סליי מרידור: יש פעולות נוספות שהשר הזכיר אותן.
סליי מרידור: זוהי חזית שאין להמעיט בחשיבותה.
סליי מרידור: הדבר השני הוא סולידריות.
סליי מרידור: אין דבר יותר מסוכן מכך שיהודי ירגיש שהוא לבד כאשר הוא נמצא במצב של לחץ.
סליי מרידור: הסולידריות גם ברמה הקהילתית, גם ברמה היהודית הכללית וגם בהבעת הסולידריות של מדינת ישראל, היא בעלת חשיבות עצומה.
סליי מרידור: אני אומר לעצמנו פה במגרש הישראלי, שאני חושב שזהו מבחן גדול לנו למשמעות של הסולידריות היהודית והאחריות היהודית הכוללת.
קולט אביטל: זאת אומרת שאנחנו צריכים להוציא משלחות סולידריות לגולה, יכול להיות שכן.
סליי מרידור: אני רוצה לומר כי במצבים קשים אנחנו נצטרך לעשות את זה.
סליי מרידור: אנחנו רגילים לצפות באופן טבעי לחלוטין מהעם היהודי שיצא ממדינת ישראל, ואני חושב שאנחנו צריכים לראות את הסולידריות היהודית במכלול הכולל שלה.
סליי מרידור: כל ישראל ערבים זה לזה, זה לא מהלך חד-סטרי.
סליי מרידור: הדבר האחרון שהוא חשוב מכל ובו התחלתי הוא האחריות של הממשלות והתביעה הנחרצת של מדינת ישראל מכל ממשלה בעולם, להבטיח את הזכויות היסודיות לחיים, לביטחון, לחיים בכבוד כיהודים, גם עם כיפה על הראש ולא רק עם כיפה מוחבאת בכיס, לכל יהודי באשר הוא חי.
סליי מרידור: תודה.
קולט אביטל: מיכאל מלכיאור, בבקשה.
מיכאל מלכיאור: זהו נושא כל כך רחב ורציני ואי אפשר להתייחס אליו בקיצור שדרוש פה.
מיכאל מלכיאור: אני רוצה בכל זאת להעלות מספר נקודות ולדייק במספר דברים.
מיכאל מלכיאור: קודם כל, לצערנו לא רק שמדינת ישראל לא פתרה את בעיית האנטישמיות, אלא ניתן לומר שדבר הפוך קרה.
מיכאל מלכיאור: האנטישמיות החדשה היום שמה את מרכז הכובד שלה בהתקפה על הזהות הלאומית היהודית.
מיכאל מלכיאור: דהיינו, על הציונות ומדינת ישראל.
מיכאל מלכיאור: זה לא תופעה חדשה של השנתיים האחרונות.
מיכאל מלכיאור: זוהי תופעה שאנחנו ודאי רואים במשך הרבה שנים, עם תגבור משמעותי בתחילת שנות השמונים, ועם עליות במדרגה שהיו בארבעה גלים מרכזיים שאני לא אפרט אותם.
מיכאל מלכיאור: בשנת 1975 הייתה החלטת האו"ם וזה היה גם תוצאה של עבודה של הרבה שנים.
מיכאל מלכיאור: קודם כל, במולדת הקודמת של השר שרנסקי ומקומות אחרים.
מיכאל מלכיאור: בעולם המערבי זה התחיל בתחילת שנות השמונים עם תגבור משמעותי בשנים האחרונות.
מיכאל מלכיאור: אני חושב שיש כמה דברים שחייבים להביא בפני כל פורום שמטפל בנושא הזה.
מיכאל מלכיאור: זו טעות לטפל רק בסימפטומים של האנטישמיות.
מיכאל מלכיאור: יש כל הזמן עליות וירידות בכמות הסימפטומים וחייבים לטפל קודם במחלה עצמה, ולא שקודם כל יטפלו בסימפטומים.
מיכאל מלכיאור: המחלה עצמה זה הדה-לגיטימציה או הדמוניזציה של היהודי, של הציונות ושל מדינת ישראל.
מיכאל מלכיאור: אם לא מטפלים במחלה עצמה זה יהיה מאוד לא יעיל, לא נכון ולא מקיף להוסיף פה ושם עוד שוטר.
מיכאל מלכיאור: אני לא מזלזל בזה, אלא שצריך לעשות את זה במקביל.
מיכאל מלכיאור: אם אנחנו רוצים להתחיל לעבוד ברצינות נגד האנטישמיות אז חייבים לטפל במחלה עצמה ואת זה לא עושים מספיק.
מיכאל מלכיאור: בשבועות הללו יש ממד חדש בקורלציה לא רק בין היהדות לבין הציונות, אלא בין האנטי אמריקאיות לבין האנטישמיות.
מיכאל מלכיאור: כמובן שהמאפיינים הם מאוד שונים, אני לא רוצה לעשות ניתוח של זה.
מיכאל מלכיאור: אבל, מי שתוקף את הציונות תוקף את כלל הזכות שלנו לקיום, בזמן שמי שתוקף את האמריקאים לא אומר שלאמריקאים אין זכות לקיום.
מיכאל מלכיאור: הטענה נגד האמריקאים היא שהם לא צריכים להתנהג בעולם כפי שהם מתנהגים.
מיכאל מלכיאור: ההבדל כאן הוא משמעותי.
מיכאל מלכיאור: הבוקר נכנסתי לאחד מאתרי אינטרנט בסקנדינביה ובו ראיתי מאמר של פרופ' מאוד מכובד וידוע שבו הוא מקשר בין התוכנית של מדינת ישראל להביא לפתרון סופי של הבעיה הפלשתינית בצל ההתקפה האמריקאית בעיראק, וכי זה מתואם עם ממשלת ארצות הברית.
מיכאל מלכיאור: כלומר, הוא טוען שאנחנו יכולים להביא לגירוש הפלשתינאים מפה בצל ההתקפות שם.
מיכאל מלכיאור: אגב, גם עימותים דתיים מובהקים מתחברים עם הימין הדתי בארצות הברית, יחד עם המשיחיות כאן בארץ.
מיכאל מלכיאור: הכל מתחבר לערבוביה אחת.
מיכאל מלכיאור: אני אומר את הדברים האלה משום שזו הבעיה וזה יוצר את האווירה של הכאת ילד יהודי במהלך הפגנה.
מיכאל מלכיאור: האווירה נוצרת על ידי הדה-לגיטימציה ומאוד חשוב לטפל בזה.
מיכאל מלכיאור: אנחנו עשינו שינוי משמעותי בוועדה שהוקמה בזמנו על ידי רובינשטיין בתפקידו כמזכיר הממשלה.
מיכאל מלכיאור: אנחנו שידרגנו את הוועדה, נתנו לה שם חדש ואופי חדש של פעולה.
מיכאל מלכיאור: לדעתי, האחריות כאן היא לא רק של ממשלות, אלה האחריות לטפל בנושא היא גם אחריות של ממשלתנו.
מיכאל מלכיאור: לדעתי, הממשלה שלנו לא הייתה מודעת לאחריותה בנושא.
מיכאל מלכיאור: מידת מחויבות הממשלה מתבטאת גם דרך תקצוב.
מיכאל מלכיאור: אנחנו לא מדברים פה בתקציבים שיביאו אותנו לעבר פי פחת בראייה הכוללת.
מיכאל מלכיאור: אבל, לא יכול להיות שאנחנו דורשים מכל מממשלה בעולם לתקצב סכומים ניכרים, ועושים את זה היום בהרבה מאוד מדינות, בעוד שהממשלה שלנו לא עושה את זה במלחמה נגד אנטישמיות.
מיכאל מלכיאור: אני אומר את זה בכל הדגש.
מיכאל מלכיאור: אני חושב שפה אין קואליציה ואופוזיציה וכי אנחנו צריכים לתת את מלוא הגיבוי לשר החדש בנושא הזה.
מיכאל מלכיאור: צריך להיות תקצוב רציני בנושא זה.
מיכאל מלכיאור: זה גם עניין סמלי.
מיכאל מלכיאור: ממשלות בעולם מציינות את זה שממשלת ישראל לא מקציבה לכך כסף.
מיכאל מלכיאור: שוב, לא מדובר בסכומים גדולים, אבל בעזרת הסכומים האלה ניתן לעשות דברים חשובים.
מיכאל מלכיאור: הגאווה הלאומית יכולה לבוא דרך מעשים, אבל היא יכולה לבוא גם דרך ידע שאתה מקנה לנוער.
מיכאל מלכיאור: יש עכשיו רצון לחסל את התוכנית שמחברת את כל הנוער היהודי בעולם עם מדינת ישראל.
מיכאל מלכיאור: החיסול הזה מעבר לתוכניות הפוסט ציוניות של הממשלה בתחום העלייה והקליטה, ודאי שלא נותן כלים לטיפול בבעיה.
מיכאל מלכיאור: הרי חלק מהבעיה היא שהנוער היום לא יודע מה להשיב כאשר הוא נקלע לויכוח בקמפוס.
מיכאל מלכיאור: טוב שיש גאווה, אבל צריך גם לדעת מה להשיב לטענות שמושמעות.
מיכאל מלכיאור: ראוי שהוועדה הזו תתבטא גם בנושא הזה לפני שהנזק ייעשה.
מיכאל מלכיאור: אנחנו כיוונו את תוכנית birthright בשנה האחרונה בכיוון של מתן כלים לסטודנטים להתמודדות עם ויכוחים בקמפוסים.
מיכאל מלכיאור: המלחמה נגד אנטישמיות היא לא רק עניין של סולידריות יהודיות.
מיכאל מלכיאור: זה נושא חשוב, אנחנו מבטאים את הסולידריות הזו.
מיכאל מלכיאור: לא היה אירוע חשוב ומרכזי בעולם היהודי שבו ממשלת ישראל לא ביטאה את הסולידריות עם הקהילה המקומית שנפגעה בהתקפות אנטישמיות.
מיכאל מלכיאור: אבל מעבר לכך, זה מאבק כלל עולמי של האנושות ולא של יהודים.
מיכאל מלכיאור: טעות לחשוב שזהו מאבק של יהודים.
מיכאל מלכיאור: היום, היהודים הם לא הנפגעים המרכזיים מאנטישמיות.
מיכאל מלכיאור: מי שמפיץ היום אנטישמיות רוצה לרוקן את הדמוקרטיה ואת יסודות הציביליזציה, ולכן זה חייב להיות מאבק משותף של יהודים ולא יהודים.
מיכאל מלכיאור: המאבק צריך להיעשות יחד עם אנשים שנושא זכויות האדם וכבוד האדם חשוב להם.
מיכאל מלכיאור: הם אלה שצריכים להיות במרכז המאבק הזה.
מיכאל מלכיאור: לצורך זה אנחנו התחלנו בקיץ ובסתיו בפעילות עם אנשי משרד החוץ.
מיכאל מלכיאור: יושבים פה אנשים שאחראים לזה.
מיכאל מלכיאור: אנחנו התחלנו להקים תנועה עולמית של אנשים שהם בעיקר לא יהודיים.
מיכאל מלכיאור: אנחנו התחלנו בפיילוט במספר ארצות ואני בטוח שאנשי משרד החוץ ידווחו על מה שנעשה בחודשים האחרונים בנושא הזה.
מיכאל מלכיאור: הקונספט הוא שצריך תנועה לא של ארגון יהודי, ואפילו לא של הקהילה היהודית ואפילו לא של ממשלת ישראל.
מיכאל מלכיאור: בארגון הזה צריכים להיות בכירים מאוד.
מיכאל מלכיאור: אנחנו ביקשנו מאנשים שונים כמו: הנשיא לשעבר ביל קלינטון, יושקה פישר, להוביל את זה.
מיכאל מלכיאור: וצלאב האבל הסכים לעמוד בראש ארגון עולמי שכזה.
מיכאל מלכיאור: אנחנו חייבים להפוך את התנועה הזו לתנועה שתטפל בכל הדברים.
מיכאל מלכיאור: לא רק בסימפטום אלא גם בחינוך, בהסברה, בחקיקה.
מיכאל מלכיאור: אמצעי התקשורת והאינטרנט הם היום הכלים הכי מרכזיים.
מיכאל מלכיאור: כל הדברים האלה חייבים להיות מטופלים על ידי אנשים מרכזיים בכל ארץ וארץ כדי שהמלחמה נגד האנטישמיות תישא פרי והיה תהיה גם ברמה הארצית.
מיכאל מלכיאור: צריך ליצור קואליציות, אנטישמיים כבר יוצרים את הקואליציות.
מיכאל מלכיאור: לסיום אני רוצה להתייחס למלחמה עכשיו.
מיכאל מלכיאור: המלחמה הזו הופכת יותר ויותר לקומפוננט דתי מצד הערביים וצריכים לדעת את זה ולראות את זה.
מיכאל מלכיאור: לא מדברים יותר על אימפריאליזם מערבי, אלא מדברים על מלחמת ציביליזציות ומלחמת דת.
מיכאל מלכיאור: זה הקוד החדש של המלחמה הנוכחית.
מיכאל מלכיאור: מי שעוקב אחרי כלי התקשורת הערביים רואה את זה.
מיכאל מלכיאור: זה מתפזר לכל העולם דרך אמצעי התקשורת.
מיכאל מלכיאור: המרכיב הדתי הופך למרכזי כאשר היהודים הם בתווך.
מיכאל מלכיאור: המלחמה נתפסת כמלחמה דתית נגד האיסלאם.
מיכאל מלכיאור: יש הרבה הצעות מה צריך לעשות בעניין, אבל זה עניין לדיון אחר בהמשך.
קולט אביטל: מרינה סולודקין, בבקשה.
מרינה סולודקין: קולט, תודה.
מרינה סולודקין: אני חושבת שהישיבה היום היא מאוד מאוד חשובה.
מרינה סולודקין: אני רוצה לומר לכם שאני מקבלת דואר מחו"ל מיהודים ברחבי העולם.
מרינה סולודקין: משפחה יהודית שחיה כאן
מרינה סולודקין: בארץ בשנות השבעים שלחה לי מכתב ובו היא מספרת שיש תקריות וכי אנשים מקבלים מכות בשבת לאחר שהם יוצאים מבית הכנסת.
מרינה סולודקין: היה מקרה אכזרי מאוד באוסטריה, והייתי צריכה לעזור למשפחה של יהודים לחזור מהר ולקבל מעמד תושב חוזר וכן ביטוח לאומי, כדי שהיא תוכל לקבל שירותים רפואיים בקופת חולים מכבי.
מרינה סולודקין: אם כן, חשוב לציין שהתופעות מתרחבות.
מרינה סולודקין: מאוד חשוב לקבל ניתוח של מאמרים פסאודו אינטלקטואלים נגד יהודים ונגד מדינת ישראל, ובעד השפלת נשים במדינות מוסלמיות.
מרינה סולודקין: אני בכלל לא רואה שזה קיים.
מרינה סולודקין: יש אולי ניסיונות ראשונים לנתח.
מרינה סולודקין: אני חושבת שהשר שרנסקי ויושב ראש הסוכנות צריכים לבקש את הניתוחים באקדמיה משום שזה מאוד חשוב.
מרינה סולודקין: אני רוצה לומר כי התנהגות הממשלות שלנו ברציפות היא יותר מידיי צמחונית.
מרינה סולודקין: אפשר לראות את זה בפגישה שהייתה בין ברק לנשיא שירק בצרפת ובתהליכים המשפטיים שנפתחו נגד ראש הממשלה בבלגיה.
מרינה סולודקין: למה לא התייחסנו בצורה מספיק חריפה למה שקרה בבלגיה?
מיכאל מלכיאור: התייחסנו לזה בצורה מאוד חריפה, החזרנו את השגריר.
מרינה סולודקין: אני יודעת, אבל למה לא ללכת עד הסוף?
קולט אביטל: נמרוד ברקן, אנחנו רוצים לשמוע מה עושה משרד החוץ.
נמרוד ברקן: גברתי יושבת הראש, מוריי ורבותיי, כל הדברים שנאמרו פה הם נכונים, אבל על מנת שלא נכניס את עצמנו רק לספירלה של חרדות אני רוצה לדבר על חצי הכוס המלאה, על הישגים במאבק נגד אנטישמיות.
נמרוד ברקן: ראשית, אני חושב שתורת הקונספירציה לפיה היהודים בארצות הברית גררו את ארצות הברית למלחמה עבור ישראל לא תפסה, גם בארצות הברית וגם באירופה.
נמרוד ברקן: אנחנו עשינו בדיקה יסודית של הנושא הזה ומעבר לצרפת שגם בה לא ברור לי עד כמה זה תפס, קשה להעריך בתמונה כוללת עד כמה זה תפס, בגרמניה, באיטליה, בבלגיה, באוסטריה ובאנגליה הדבר הזה לא תפס, ובואו נשמח על זה שהתיאוריה הזו לא תפסה.
נמרוד ברקן: היא כמובן קיימת וחיה בתוך האוכלוסיות שמתנגדות למלחמה, השמאל שמפגין, הימין הקיצוני.
נמרוד ברקן: אבל מעבר לאוכלוסיות האלה היא לא תפסה בדעת הקהל הכללית, ובארצות הברית קרה דבר הפוך.
נמרוד ברקן: היא נחלה תבוסה והיא נשארה נחלת חוגים ליברליים מאוד או אנטי ישראליים.
קולט אביטל: השאלה היא כמה מבין אלה שמתנגדים למלחמה קושרים בין הנושאים?
נתן שרנסקי: האם יש לך נתונים כמותיים?
נמרוד ברקן: לא, יש לנו מברקים ספציפיים מגרמניה ומאיטליה האומרים שהדבר הזה לא תפס וכי כמעט לא מופיעות כתבות ברוח זו בתקשורת.
נמרוד ברקן: באוסטריה מצאנו שתיים-שלוש התבטאויות בעיתונות.
קולט אביטל: השאלה מה חושב האדם ברחוב במדינות אלה?
נמרוד ברקן: אני לא יכול לנסוע ולשאול כל גרמני, אבל לפי השגרירות שלנו הדברים האלה לא תפסו.
נמרוד ברקן: הגם שיש אירועים אנטישמיים צריך לזכור שהשלטונות בכל המדינות האלה נחלצו למאבק מאוד נחרץ נגד האנטישמיות.
נמרוד ברקן: זה לא מצב שהמדינות מתקיפות יהודיים, זה לא כך.
נמרוד ברקן: משטרת צרפת וממשלת צרפת שבתקופת הבחירות היו לא בסדר בנושא הזה, שינו לחלוטין את טעמם עם הקמת הממשלה החדשה והקהילה היהודית מאוד מרוצה.
נמרוד ברקן: לא לחינם שר הפנים סרקוזי הוא כל כך פופולרי.
נמרוד ברקן: אני יכול לומר לך שהוא ידיד ישראל גדול בנוסף לזה שהוא מתנהג בצורה יוצאת מהכלל במאבק באנטישמיות וצריך להעריך את זה.
נמרוד ברקן: כלומר, לא צריך רק לבוא בטענות לממשלות האירופאיות.
נמרוד ברקן: הייתה גם חקיקה על ידי חבר פרלמנט פייר ללוש.
נמרוד ברקן: זאת אומרת, צריך לראות שיש לנו הרבה בני ברית, אנחנו לא בודדים.
נמרוד ברקן: האנטישמים הם במיעוט, לא אנחנו.
נמרוד ברקן: אנחנו רגילים שהיהודים הם במיעוט נגד עולם עוין.
נמרוד ברקן: המצב היום הוא שהאנטישמים הם במיעוט.
נמרוד ברקן: התופעה האנטי ישראלית נחלה תבוסה מסיבית בקמפוסים האמריקאיים.
נמרוד ברקן: ההתעוררות היהודית שעליה דיבר השר שרנסקי וההתקוממות היהודית נגד ההתקפות על ישראל, הביאה לתוצאות טובות מבחינות.
נמרוד ברקן: כל נושא ה-divestment הובס ולמעשה ירד.
מיכאל מלכיאור: זה המסע הגדול נגד השקעות.
נתן שרנסקי: בינתיים לא הצליחו, זו לא תבוסה.
נמרוד ברקן: זו שאלה של השקפת עולם.
נמרוד ברקן: אני מעדיף להגדיר את זה כתבוסה.
נמרוד ברקן: האוניברסיטאות וקרנות פנסיה של האוניברסיטאות משקיעות הרבה מאוד כסף בבונדס של מדינת ישראל.
נמרוד ברקן: יש הרבה אחיזה.
נמרוד ברקן: הנושא הזה ירד מסדר היום ונחל תבוסה אינטלקטואלית ובשלב זה הוא לא מראה עלייה מחדש.
נמרוד ברקן: הבעיה העיקרית שאנחנו צריכים להתמודד איתה היא הגידול באוכלוסייה המוסלמית באירופה.
נמרוד ברקן: אם היום 10% מאוכלוסיית צרפת היא מוסלמית אז זה מהווה בעיה משום שיש הקרנה חמורה של הסכסוך הישראלי ערבי על האוכלוסייה המוסלמית באירופה, בעיקר בצרפת ובבלגיה, פחות בגרמניה.
נמרוד ברקן: בצרפת האוכלוסייה היא מארצות המגרב.
נמרוד ברקן: תאמינו שלחברה הצרפתית יש בעיה לא פחות גדולה מאשר ליהודים עם החברה המגרבית ,והם באמת לא יודעים איך להתמודד עם זה.
נמרוד ברקן: אני רוצה להתייחס לוועד הבינלאומי למאבק באנטישמיות.
נמרוד ברקן: אנחנו הקמנו את הוועד הזה, הוא קיים.
נמרוד ברקן: יש ועדים לאומיים בכמה מדינות, אבל אין לנו תקציב להתחיל ולהפעיל אותו.
נמרוד ברקן: מצבנו קשה מאוד בתחום הזה.
קולט אביטל: האם ישנו גם גיוס של אנשי רוח לא יהודיים לכתוב בעיתונות?
נמרוד ברקן: כן.
נמרוד ברקן: כתיבה בעיתונות לא עולה כסף ולכן אפשר להפעיל, אלו אנשים שיכולים לפעול.
נמרוד ברקן: כל הוועדים האלה לא מורכבים מיהודים, אלא מאישים לא יהודיים.
נמרוד ברקן: בשלוש-ארבע מדינות יש ועדים לאומיים שהוקמו, חלקם הוקמו עוד בתקופת כהונתו של הרב מלכיאור כסגן שר.
נמרוד ברקן: זה תהליך שלקח זמן עד אשר הוא הותנע, אבל בסופו של דבר זה הושלם וזה בא לידי ביטוי.
נמרוד ברקן: הקולגות שלנו בשגרירויות שואלים אותנו עכשיו "מה אתם רוצים שאנחנו נעשה"?
נמרוד ברקן: קשה לנו לענות על כך משום שיש לנו בעיה תקציבית.
נמרוד ברקן: יש מאמרים בעיתונות, אבל יש לנו בעיה בהפעלת דברים אחרים שהם יותר מכתיבה בעיתונים.
נמרוד ברקן: אני רוצה למסור פה על כנס שמקיים ארגון אונסקו בנושא המאבק באנטישמיות בחודש אפריל שנה זו.
נמרוד ברקן: בנוסף לזה גם אבש"א (ארגון לביטחון שת"פ באירופה) תקיים כנס בנושא אנטישמיות בחודש מאי, וגם יהיה עוד כנס שיכלול הכל בחודש יוני.
נמרוד ברקן: זאת אומרת שתהיה הרבה תהודה באירופה למאבק נגד אנטישמיים.
נמרוד ברקן: ממשלות אירופה מחויבות לחינוך להנצחת זכר השואה ולמאבק בקסנופוביה דרך הנצחת זכר השואה, באמצעות כוח המשימה שהקים ראש ממשלת שבדיה.
נמרוד ברקן: אנחנו שותפים ואפילו משלמים.
נמרוד ברקן: כוח המשימה הזה פועל.
קולט אביטל: חבר הכנסת יגאל יאסינוב, בבקשה.
יגאל יאסינוב: ראשית, אני מסכים לחלוטין עם דבריו של הרב מלכיאור.
יגאל יאסינוב: אני חושב שמה שקורה עכשיו באירופה הוא שהאנטישמיות הופכת לפשיזם.
יגאל יאסינוב: אני חושב שדווקא ממשלת צרפת הבינה את זה.
יגאל יאסינוב: היא פוחדת מהתופעה הזו יותר מהיהודים, ורק בגלל זה היא התחילה לטפל בבעיה.
יגאל יאסינוב: היהודים זוכרים שגם בגרמניה זה התחיל מתמיכה של אנשי אקדמיה ואחר כך התחילו הפוגרומים וזה בדיוק מה שמתחיל לקרות.
יגאל יאסינוב: אנחנו צריכים להתחיל לפעול בדרכים קצת יותר חריפות.
יגאל יאסינוב: אני לא מדבר על הפסקת הקשר הדיפלומטי כפי שאמרה חברת הכנסת סולדוקין, זה לא הגיוני.
יגאל יאסינוב: אנחנו צריכים לעודד את הממשלות לטפל בנושא הזה וכפי שאמרתי קודם ממשלת צרפת כן התחילה לטפל ואנחנו צריכים לעודד אותה ולעזור לה.
יגאל יאסינוב: לא שמעתי שממשלת בלגיה התחילה לטפל בנושא הזה.
יגאל יאסינוב: אזרחי אירופה ומדינות השונות צריכים להבין כי כאן מדובר על הקיום של העם היהודי ועל קיומה של מדינת ישראל כמדינה.
יגאל יאסינוב: ממשלת ישראל חייבת לתת לזה תקצוב כי זוהי מלחמה.
יגאל יאסינוב: זהו נשק יותר חזק ויותר חשוב, וכמו שאנחנו נותנים תקציב לקניית נשק, צריך להקציב תקציב גם לזה.
יגאל יאסינוב: אני יודע שלסוכנות ולקונגרסים ציוניים יש מאיפה להוציא עוד קצת כסף להשתתפות בדבר הזה.
יגאל יאסינוב: זהו אחד מהדברים הבסיסיים שהסוכנות צריכה לטפל בו.
יגאל יאסינוב: יכול להיות שיש צורך לפנות לתורמים בבקשות ספציפיות בנושא הזה, אני לא יודע האם יש קרנות או תוכניות מיוחדות לזה.
יגאל יאסינוב: נשאלת כאן שאלה ויכול להיות שהיא שאלה יותר תיאורטית, האם זה יהיה נכון שמדינת ישראל וממשלת ישראל יהיו הגוף שמממן את הפעילות בעולם?
קולט אביטל: צדקה מתחילה בבית, הם מממנים כבר.
קולט אביטל: כדי לסבר את האוזן אני רוצה לספר שלפני ארבע-חמש שנים החליטה ממשלת שבדיה לחבר ספר בנושא השואה ולחלק אותו לכל בית אב בכל שבדיה.
קולט אביטל: זה עלה מיליונים, ממשלת שבדיה השקיעה בזה.
קולט אביטל: אני יכולה לתת לך רשימה ארוכה של ממשלות שמשקיעות במאבק נגד אנטישמיות.
קולט אביטל: אני חושבת שיש הסכמה בין כולנו שצדקה מתחילה בבית, מה שאנחנו דורשים מאחרים אנחנו צריכים להיות מסוגלים גם אנחנו לעשות.
מיכאל מלכיאור: הוא לא צריך מאה מיליון שקל, הוא צריך ארבע מיליון שקל.
קולט אביטל: גם כדי להפעיל אחרים אתה צריך כסף.
יגאל יאסינוב: כפי שאמרתי בתחילת דבריי, כן צריך לתקצב את הנושא הזה.
יגאל יאסינוב: השאלה היא כזו, האם אנחנו לא יכולים להיראות ככאלה שמשלמים לוועדים או לגופים שהם לא קשורים לישראל, כדי שהם יעזרו לנו?
יגאל יאסינוב: זה יכול לשמש כלי נגדנו ומזה אני פוחד.
נמרוד ברקן: השאלה היא מאד במקום, זה נושא שמאוד הטריד אותנו.
נמרוד ברקן: אנחנו בנינו מכניזם כך שנוכל לפתור את הבעיה הזו.
נמרוד ברקן: אבל, הבעיה העיקרית עכשיו היא הכסף ולא איך להסתיר אותו.
קולט אביטל: רשות הדיבור לטליה לדור פרשר שהיא יועצת התפוצות של נשיא מדינת ישראל.
טליה לדור פרשר: אני אומר כמה מילים בקצרה על פעילות הנשיא בנושא.
טליה לדור פרשר: עם תחילת האינתיפאדה כתב הנשיא איגרות לעשרה ראשי מדינות בעולם שבהן הייתה פעילות יותר אינטנסיבית של אנטישמיות ולאחר המהומות שהיו בצרפת בקיץ האחרון שכולנו זוכרים אותן לרעה, וכן באנגליה.
טליה לדור פרשר: אני מזכירה לכם שגם שם הייתה התקפה מאוד גדולה.
טליה לדור פרשר: אם כן, מכתבים נכתבו לראשי מדינות אלה.
טליה לדור פרשר: תוך יום התקבל מכתב מז'אק שירק שבו נכתב כי כל הנושא הזה נלקח בחשבון.
טליה לדור פרשר: לא רק אגרת הנשיא תרמה לזה, אלא היו עוד כמה דברים.
טליה לדור פרשר: אבל, אנחנו רואים באמת שינוי במדיניות צרפת.
טליה לדור פרשר: בנוסף, חוג הנשיא לתפוצות הקדיש מושב מיוחד בו נשא דברים גם סגן שר החוץ לשעבר הרב מלכיאור.
טליה לדור פרשר: הנושא עולה בשיחותיו של הנשיא בין אם זה בקהילות יהודיות, זה חלק מהבעת הסולידריות שעליה דובר כאן.
טליה לדור פרשר: גם בנסיעותיו פה הוא מזכיר את הנושא וכמובן שגם בקהילות הרלוונטיות ובפגישותיו עם מנהיגים אחרים.
טליה לדור פרשר: אני חושבת שהנשיא יהיה מוכן והוא תמיד מוכן לקחת את זה על עצמו אם יש צורך בפעילות נוספת שלו בנושא.
קולט אביטל: מר עמישב, נציג קרן היסוד, בבקשה.
יהושע עמישב: אני רוצה לומר שאסור שהמאבק באנטישמיות יהווה אליבי לגורמים מסוימים להגיש אחר כך את החשבון למדינת ישראל.
יהושע עמישב: אני אומר את זה על מנת שנהיה מאוד בררנים בבחירת האנשים שאנחנו נפקיד בידם את הטיפול נושא או שנגייס אותם לטיפול בנושא.
קולט אביטל: האם אתה מתכוון לכך שהם יתבעו מחיר פוליטי?
יהושע עמישב: כן.
יהושע עמישב: אלוף כל הקטגוריות בעניין הזה הוא דווקא הנשיא שיראק שכבר הוזכר פה.
יהושע עמישב: טיפולו של שיראק בעניינים יהודיים, ואת יודעת את זה נהדר, הוא בעצם ללא דופי.
יהושע עמישב: הוא נשיא צרפת הראשון שהכיר באחריות צרפת.
יהושע עמישב: הוא באמת קבע תקדים היסטורי שכל נשיאי צרפת סרבו לקבוע אותו.