GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סרג'יו דלה-פרגולה: אבל להיות מודעים מבחינת תגובותינו שאפקט כזה יכול להיות.
סרג'יו דלה-פרגולה: השאלה הנוספת שאנחנו יכולים לשאול, מה זה יכול לעשות לגבי הזהות היהודית ואם לא יהיה פתרון והפתרון הוא לא קל והוא לא לטווח המיידי לשאלה של הטרור.
סרג'יו דלה-פרגולה: ייתכן מאוד שחלק של הציבור היהודי ירצה להוריד פרופיל עד כדי כך להיעלם ולנסות פשוט להתנתק מן השאלה הזאת.
סרג'יו דלה-פרגולה: ואולי חלק אחר של הציבור ירצה להגיב בצורות בלתי רציונאליות, יותר מיסטיות מאשר סומכות על הארגונים ועל המוסדות כגון מדינת ישראל, כגון הארגונים היהודיים המטפלים באינטרסים יהודים.
סרג'יו דלה-פרגולה: אם כן השאלה שכרגע אני רק מעלה אותה היא השלכות גם על המערכת הכללית, אבל גם על איזה שהן היבטים פנים זהות שאנחנו נצטרך לחשוב עליהן לעומק.
סרג'יו דלה-פרגולה: נקודה שניה.
סרג'יו דלה-פרגולה: בצרפת ובהולנד הצביעו נגד הקונסטיטוציה האירופית.
סרג'יו דלה-פרגולה: אמנם קראתי שעכשיו לוקסמבורג החשובה הצביעה בעד וזה חשוב.
סרג'יו דלה-פרגולה: אם כי יש יותר יהודים באירופה של האיחוד מאשר סך-הכל תושבי לוקסמבורג.
סרג'יו דלה-פרגולה: אבל זה חשוב, זה אומר שאולי הדבר הזה לא הגיע ממש לסופו.
סרג'יו דלה-פרגולה: אבל שוב נשאלת השאלה, מבחינת הניתוח שלנו, מה יכולות ההשלכות של תהליך איחוד האירופי שבלי ספק נעצר במידת מה.
סרג'יו דלה-פרגולה: ואז אפשר לבוא כאן עם שתי הדעות.
סרג'יו דלה-פרגולה: את שתי הדעות אנחנו משקפים בדוח החדש.
סרג'יו דלה-פרגולה: דעה אחת אומרת שבסך-הכל לאינטרס היהודי-הישראלי מה שקרה הוא לא לגמרי שלילי.
סרג'יו דלה-פרגולה: מפני שזה מחייב חשיבה מחדש במסגרת הפוליטית האירופית על כל מיני עניינים, כולל גם הגישה שלהם כלפי ישראל, שלא היתה, להשתמש במילה מאוד מתונה, חיובית כל-כך, היתה התנשאות מסוימת, היה לחץ על ישראל.
סרג'יו דלה-פרגולה: התהליך הזה יכול להיות שאולי יקבל איזה שהיא תפנית מסוימת בעקבות שינויים שיצטרכו לבוא במערך האירופי.
סרג'יו דלה-פרגולה: מן הצד השני, אפשר גם להעלות מבט פנים יהודי לשאלה האם ליהודים טוב שתהיה אירופה מאוחדת, רחבה יותר פלורליסטית או דווקא אירופה של מדינות שכל אחת מתבצעת בתוכה.
סרג'יו דלה-פרגולה: קיימת הדעה שדווקא המודל הראשון עדיף גם בפרספקטיבה היסטורית וגם בחשיבה על ההווה.
סרג'יו דלה-פרגולה: בכל אופן שוב, בישיבה הזאת לא ניתן פתרונות אלא רק נעלה כיוונים לחשיבה, העולים מן השוטף .
סרג'יו דלה-פרגולה: נקודה שלישית.
סרג'יו דלה-פרגולה: האנטישמיות לא תמה.
סרג'יו דלה-פרגולה: אנחנו השנה נותנים בלוח של אינדיקאטורים חברתיים כמותיים, גם נתונים על מספר התקריות האלימות האנטישמיות שהיו בקהילות היהודיות העיקריות בעולם.
סרג'יו דלה-פרגולה: אם כן כרגיל, התופעה הזאת מעוררת דאגה וחייבים לחשוב על אסטרטגיות לטפל בה.
סרג'יו דלה-פרגולה: במכון לתכנון מדיניות כבר הוצאנו לאור נייר עבודה לכיוון הזה.
סרג'יו דלה-פרגולה: יחד עם זאת פרופסור דרור כתב מסמך קונספטואלי רחב על ההתמודדות.
סרג'יו דלה-פרגולה: הוא מעלה זוויות מעניינות, בהחלט אני ממליץ שיראו את המסמך שלו.
סרג'יו דלה-פרגולה: אבל צריך גם לומר שהשנה ראינו בהבלטה רבה, התקשורתית, את ציון שחרור מחנות ההשמדה.
סרג'יו דלה-פרגולה: זה היה טקס מרשים וחשוב.
סרג'יו דלה-פרגולה: אם כי גם פה ניתן לשאול את השאלה האם זה היה למעשה טקס הסיום של זכר השואה באירופה, או אולי טקס ההתחלה של זכר יותר בשל ויותר עמוק בתודעה של חברת הרוב האירופית.
סרג'יו דלה-פרגולה: שוב, סימן שאלה, אפשר לפרש את זה לטוב או בהסתייגות.
סרג'יו דלה-פרגולה: אבל דבר נוסף שהיה לדעתי משמעותי ומעניין, פתיחת memorial בברלין שלטעמי האישי ובכל זאת אקט מאוד משמעותי אם להתייחס לזה ברצינות.
סרג'יו דלה-פרגולה: פתיחת "יד ושם" המחודש.
סרג'יו דלה-פרגולה: אלה הם אירועים בעלי פרופיל גבוה שניתן לנתח אותם דווקא על הצד החיובי של העלאת המודעות של הנושא בדעת הקהל העולמית.
סרג'יו דלה-פרגולה: הנושא הרביעי כבר הוזכר ואני כאן רק אציין אותו.
סרג'יו דלה-פרגולה: השגריר הזכיר את שאלת ההינתקות.
סרג'יו דלה-פרגולה: ושוב צריך לראות אותה גם על ההיבט של האסטרטגיה החיצונית של מדינת ישראל והאזורית.
סרג'יו דלה-פרגולה: אין ספק שזה אירוע רב-משמעותית וזה תהליך מרכזי.
סרג'יו דלה-פרגולה: לא כאן המקום לנתח אותו במבט המקומי, אבל לשאלה הנוספת של ההשלכות על העם היהודי, על אחדות פירוד, על השיח הפנימי, זו שאלה מאוד משמעותית וחייבים אם כן לנתח אותה על כל היבטיה.
סרג'יו דלה-פרגולה: ללוות אותה ואם אפשר לנסות להגיע בסופו של דבר לתוצאה של פיוס והבנה.
סרג'יו דלה-פרגולה: הנקודה החמישית מתוך שש גם הוזכרה וזו השאלה של אחדות ופיצול של המסגרת היהודית המוסדית.
סרג'יו דלה-פרגולה: גם מפני שהייתי מעורב אישית, כפי שהיושבת-ראש קולט אביטל יודעת היטב בשאלה של הפיצויים מן הבנקים השוויצריים.
סרג'יו דלה-פרגולה: אני מוכרח לומר שבצער אישי ראיתי שהמערכות היהודיות לא הצליחו להגיע מאוחדות אל מול שופט אמריקני שמטפל באותה השאלה.
סרג'יו דלה-פרגולה: זו אחת מתוך שאלות רבות.
סרג'יו דלה-פרגולה: לא השאלה היחידה.
סרג'יו דלה-פרגולה: לדעתי המחזה הזה לא היה הראוי ולכן זה מעורר שאלה עקרונית, האם לא כדאי, אולי תוך כדי ויתורים מסוימים, לגבש אסטרטגיה משותפת אל מול השאלות האלו.
סרג'יו דלה-פרגולה: ממשלת ישראל השנה, אנחנו מציינים זאת במסמך לראשונה פרסמה מסמך מקיף על שאלת יחסי רכוש במזרח אירופה.
סרג'יו דלה-פרגולה: זאת שאלה מאוד גדולה שעוד עומדת לפנינו ושיצטרכו שוב לטפל בה.
סרג'יו דלה-פרגולה: אם יגיעו מפוררים ומפורדים מול שאלה כזאת, זה לא יהיה טוב.
סרג'יו דלה-פרגולה: ולכן דרושה באמת איזה שהיא חשיבה.
קולט אביטל: הם מתייחסים בעניין הזה גם לתפקידה של ישראל שבעצם בכמה פרקים די ויתרה על התפקיד בכל המערכה.
סרג'יו דלה-פרגולה: זאת אחת השאלות שחייבים בהחלט להתייחס אליה.
סרג'יו דלה-פרגולה: כפי שהוזכר, יוזמות כגון היוזמה של נשיא המדינה הן ברוכות בכיוון הזה.
סרג'יו דלה-פרגולה: מפני שהן יוצרות תשתית שצריכים לעבוד וליצור הבנה, ואם אפשר פעולה משותפת.
סרג'יו דלה-פרגולה: לבסוף, אי אפשר שלא לומר מילה אחת על דמוגרפיה מפני שזה באמת השטח החזק שלי.
סרג'יו דלה-פרגולה: העם היהודי ממשיך בגידול אפס, אבל החברה הישראלית ממשיכה לגדול ובעיקר כתוצאה של המשאבים הפנימיים, הריבוי הטבעי.
סרג'יו דלה-פרגולה: מאזן העלייה השנה היה חלש יותר מאשר בשנה קודמת והיו פחות עולים מאשר 2003.
סרג'יו דלה-פרגולה: אם כי צריך לומר שמספר התיירים גדל ב-43 אחוזים וזה בכל זאת סממן חיובי מצד אחד על הנורמליזציה המסוימת של אזורנו.
סרג'יו דלה-פרגולה: שתיים, על ההשלכות הכלכליות החיוביות שלה תיירות.
סרג'יו דלה-פרגולה: שלוש, תיירות במידה מסוימת היא גם סממן ראשוני של עלייה.
סרג'יו דלה-פרגולה: ייאמר שבין אותו, כמעט מליון וחצי תיירים שבאו, היו כ-125 אלף תיירים יהודים מצרפת.
סרג'יו דלה-פרגולה: זה מספר עצום יחסית לגודל האוכלוסייה היהודית וזה מבשר אולי על איזה שהן הכנות, אולי לא מחייבות מדי, אבל לכיוון של חשיבה אולי לקשר יותר קבוע.
סרג'יו דלה-פרגולה: אם כן, ההתבוללות ממשיכה וההזדקנות.
סרג'יו דלה-פרגולה: אבל לסיום דבר שבהחלט מעורר עניין רב.
סרג'יו דלה-פרגולה: נעשה מחקר על עמדות של הציבור הישראלי היהודי כלפי משפחה וילדים.
סרג'יו דלה-פרגולה: על זה אנחנו מתחילים לדווח כאן ומצאנו נכונות מאוד חיובית לגבי משפחה ולגבי מספר רצוי של ילדים.
סרג'יו דלה-פרגולה: למעשה אנשים בחברה הישראלית רוצים יותר ילדים ממה שיש להם.
סרג'יו דלה-פרגולה: והמספר הוא לא לגמרי נמוך, אם אנחנו נסתכל פנימה לחברה היהודית.
סרג'יו דלה-פרגולה: וזה אומר שאולי צריך פה לשנות את הלקסיקון, לא לדבר יותר על עידוד ילודה, אלא על הורדת חסמים המונעים את הילודה שכן תבוא אם רק יאפשרו זאת.
סרג'יו דלה-פרגולה: יש כאן השלכות מאוד מאוד חשובות בתכנון הכלכלי והחברתי של המדינה.
סרג'יו דלה-פרגולה: אבל זה דווקא אני מסיים את סקירתי במסר חיובי של פוטנציאל שיכול לשפר את המאזן הדמוגרפי.
סרג'יו דלה-פרגולה: תודה, היושבת-ראש.
קולט אביטל: תודה פרופסור דלה-פרגולה.
קולט אביטל: אני רוצה אולי רק לפתוח סוגריים בנושא של האנטישמיות ולדווח גם לחברים בוועדה וגם לראשי המכון שבשבוע שעבר היה כנס של הארגון לביטחון ושיתוף אירופה.
קולט אביטל: הכנס התקיים הפעם בוושינגטון והארגון הזה שמאגד בתוכו 55 פרלמנטרים, מזרח ומערב, פלוס ארצות-הברית וקנדה, מטפל כבר שלוש שנים, היוזמה צמחה מתוך הפרלמנט שתי משלחות בעצם התחילו בטיפול בנושא של האנטישמיות בצורה רצינית.
קולט אביטל: המשלחת הגרמנית והמשלחת האמריקנית.
קולט אביטל: ואחרי שלוש שנים של כינוסים בכל מיני רמות, כולל כינוס בקורדובה.
קולט אביטל: קיבלה האסיפה פה אחד בשם 55 פרלמנטים כמה החלטות אופרטיביות.
קולט אביטל: שאחת מהן דורשת מכל מדינה, מכל פרלמנט, מכל ממשלה, למנות מין נציב תלונות.
קולט אביטל: כך שגם הממשלות וגם הפרלמנטים יוכלו לעסוק ב- monitoring .
קולט אביטל: הדבר השני מחייב את כל הפרלמנטים להביא לאסיפה השנתית של הארגון לביטחון אירופה סקירה כוללת של כל התקריות.
קולט אביטל: האנטישמיות, זאת אומרת, שכל מדינה וכל פרלמנט צריך לעשות מעקב.
קולט אביטל: דבר שלישי, שכל פרלמנט יקיים אחת לשנה לפחות, דיון ברמה של מליאה בנושא האנטישמיות.
קולט אביטל: ודבר רביעי, ההחלטה הזאת מעודדת פרלמנטים או בעיקר פרלמנטרים לנקוט יוזמה במקומות שהדבר לא נעשה ולחוקק חוקים רלוונטיים.
קולט אביטל: ישנם חוקים בכמה קטגוריות.
קולט אביטל: יש חוקים שמדברים ספציפית על האנטישמיות וזה במדינות כמו צרפת, במדינות כמו בלגיה, במדינות כמו מקסיקו, ספרד.
קולט אביטל: יש חוקים שמדברים על גזענות ויש חוקים שמדברים על הכחשת השואה.
קולט אביטל: והכוונה היא שברוב הפרלמנטים תהיה חקיקה רלוונטית שמבליטה ומפרידה את האנטישמיות מיתר צורות הגזענות.
קולט אביטל: ואחרון אחרון חביב, וזה ודאי יעניין גם את חבריי לוועדה, עוד לא הספקתי להגיד את זה לאף אחד, אנחנו נקיים כאן בארץ, כנראה בחודש דצמבר, מין מיני כנס של כל המומחים שעוסקים בזה בארגון לביטחון אירופה, כדי לפתח איזה שהיא אסטרטגיה משותפת וכדי לפתח את קווי הפעולה בכל הפרלמנטים.
קולט אביטל: וודאי נרצה לשתף אתכם גם בתכנון וגם בשיתוף בתוך הכנס עצמו.
קולט אביטל: תודה רבה ואני אעביר את רשות הדיבור לפרופסור בריילובסקי.
ויקטור בריילובסקי: גברתי יושבת-הראש, אדוני השגריר, חברי הכנסת ואורחים נכבדים.
ויקטור בריילובסקי: אני רוצה לומר שמבחינה של דמוגרפיה יש מה לעשות, אפילו פה בתוך מדינת ישראל.
ויקטור בריילובסקי: אנחנו עד עכשיו לא יכולים להכיר שפוטנציאל חשוב ביותר של עלייה, זה משפחות מעורבות.
ויקטור בריילובסקי: ואם אנחנו רוצים לעשות איזה שהם צעדים חיוביים בכיוון הזה, אנחנו צריכים קצת להקל על החיים למשפחות מעורבות בתוך מדינת ישראל.
ויקטור בריילובסקי: אנחנו יודעים את הבעיות האלה.
ויקטור בריילובסקי: זה בעיות של דברים שהם לא יכולים להגיע לפה לישראל, דברים שהם לא במסגרת חוק השבות.
ויקטור בריילובסקי: זה בעיות של ילדים, דור רביעי וילדים מנישואין קודמים.
ויקטור בריילובסקי: כל הבעיות האלה הן מאוד כואבות לאנשים האלה ואם אנחנו רוצים לעודד עלייה של משפחות מעורבות ואני רוצה פשוט להזכיר שברוסיה למשל עכשיו, יש משהו כמו חצי מיליון זכאי חוק השבות ו-70 אחוז מביניהם זה משפחות מעורבות.
ויקטור בריילובסקי: אותה סיטואציה באמריקה, שם 50 אחז; באירופה גם כן אחוז מאוד גבוה של משפחות מעורבות.
ויקטור בריילובסקי: ואם אנחנו רוצים לתת מסר להן שאנחנו מחכים להן, אנחנו רוצים אותן, אנחנו צריכים לעשות משהו בבעיות שאני דיברתי עליהן.
ויקטור בריילובסקי: חוץ מזה, אני חושב שהבעיה הדמוגרפית זה לא בעיה רק ישראלית.
ויקטור בריילובסקי: למשל בזמן האחרון אנחנו ראינו איזה שהן יוזמות חשובות בקפריסין.
ויקטור בריילובסקי: בקפריסין גם כן יש בעיות דמוגרפיות, אני עוד לא מבין עד הסוף מה זה יוזמה של מזכ"ל האו"ם, קופי ענאן.
ויקטור בריילובסקי: ואיזה יוזמה יש לשמור איזון דמוגראפי שם בקפריסין.
ויקטור בריילובסקי: אבל אני שמעתי מפרופסור אמנון רובינשטיין שיש שמה משהו שאולי אנחנו צריכים לחשוב בכיוון הזה גם כן.
ויקטור בריילובסקי: אני גם כן רוצה לראות אירופה ליברלית, דמוקרטית ופתוחה כלפי ישראל.
ויקטור בריילובסקי: אבל אנחנו גם כן צריכים לקחת בחשבון שאולי בעוד 30 שנה כמעט רבע מהאוכלוסייה של אירופה יהיו מוסלמים.
ויקטור בריילובסקי: וזה גם כן יהיה שינוי מאוד גדול ביחסים בין ישראל ואירופה.
קולט אביטל: אני מבקשת להעביר את רשות הדיבור לפרופסור יחזקאל דרור וזאת הזדמנות לברך אותו בשם הוועדה, באיחור, אבל זאת ההזדמנות הפומבית הראשונה לברך אותך על פרס ישראל.
יחזקאל דרור: תודה רבה גברתי היושבת-ראש.
יחזקאל דרור: בקיצור נמרץ ובצורה הבאה לתרום לדיון, שכן אנחנו מעוניינים ללמוד מדברי המשתתפים.
יחזקאל דרור: אני אציג ארבע פרדוקסים או דילמות או סתירות דיאלקטיות ונובעות מהדוח.
יחזקאל דרור: אחד, הבעיה הקשה ביותר.
יחזקאל דרור: העם היהודי רוצה המשכיות.
יחזקאל דרור: הוא בנוי על המשכיות.
יחזקאל דרור: יחד עם זאת, העולם משתנה והדורות משתנים.
יחזקאל דרור: ההתאמה מצד אחד לעולם המשתנה במהירות כמעט טוטאלית.
יחזקאל דרור: ומצד שני, להבטיח המשכיות היסוד של המשכיות העם היהודי הבא כפי שאמר השגריר, לנקודת שיא בדורות הקרובים של דורות במדינת ישראל וקיום תפוצה בארצות-הברית, הם דבר מובן מאליו והשואה אירוע היום, אך בעבר.
יחזקאל דרור: כי כאן הצורך בשילוב בהמשכיות יחד עם חדשנות היא הדילמה הגדולה ביותר, עם השלכות מרחיקות לכת, למשל, לחינוך.
יחזקאל דרור: מדברים על חינוך בצדק, אבל יותר ואותו דבר לא יעבוד.
יחזקאל דרור: הבעיה איננה כמותית אלא איכותית.
יחזקאל דרור: כיצד ליצור תכני חינוך המשלבים המשכיות ביהדות עם חיים של "דור המסך" שחי בצורה שונה.
יחזקאל דרור: זה בולט בתפוצות וגם בישראל.
יחזקאל דרור: דילמה שנייה הכרוכה בכך.
יחזקאל דרור: זה מסתמך על עבודה נוספת של דוקטורט שתהיה פרסום מרכזי של המכון.
יחזקאל דרור: העם היהודי זוכה לתהודה בינלאומית, לתרומה שבחזקת תיקון עולם, לעוצמה רבה הודות לריבוי היהודים בתחומי מדע וטכנולוגיה.
יחזקאל דרור: העם היהודי הוא ייחודי בעצימות הידע במדע וטכנולוגיה בהשוואה למספר היהודים.
יחזקאל דרור: והתבטא החל מפרסי נובל ואני לא אכנס לכל הסטטיסטיקות.
יחזקאל דרור: יחד זאת, עתיד זה לא מובטח.
יחזקאל דרור: יש סימנים לירידה ברמת המדע וטכנולוגיה במדינת ישראל.
יחזקאל דרור: יש סימנים שיותר צעירים יהודים הולכים למינהל עסקים וראיית חשבונות, עם כל הכבוד, ופחות למדע וטכנולוגיה.
יחזקאל דרור: זה באותו זמן שמספר הסטודנטים המצטיינים מאסיה באוניברסיטאות ארצות-הברית הולך וגדל.
יחזקאל דרור: מכאן השאלה כיצד להבטיח עצימות ידע רבה ביותר במדינת ישראל ובעם היהודי בכללותו.
יחזקאל דרור: יחד עם זאת, וכאן הסתירה, בעת ובעונה אחת גם עצימות מדע וטכנולוגיה, גם הכרה לדבקות בעם היהודי.
יחזקאל דרור: זאת באמת הכרעה, זה דור צעיר.
יחזקאל דרור: יש כאן איזה מלכוד שאין אנחנו מתמודדים אתו.
יחזקאל דרור: שלוש, בהמשך למה שנאמר, עניין סוג חדש של מלחמה בעם היהודי בצורת טרור גלובלי.
יחזקאל דרור: עוד כמעט לא התחיל, נקווה שלא יהיה, אך תתארו לעצמם שמאמץ יותר רב של רשתות הטרור הבינלאומי יתמקדו ביעדים יהודים בתפוצות ובישראל.
יחזקאל דרור: תהיה בעיה חמורה ביותר מכל הבחינות.
יחזקאל דרור: למשל, לא נדבר על מספר נפגעים, נדבר על ההיסוס של הורים לשלוח ילדים לבתי-ספר יהודיים, אם הם חושבים שהם יעד לפגיעות.
יחזקאל דרור: לזה צריך להיערך, אנחנו עובדים על זה, יש גופים שעוסקים בזה.
יחזקאל דרור: אבל אני לא חושב שאנחנו ערים לגודל הבעיה האפשרית.
יחזקאל דרור: לשמחתנו, לא מובטחת.
יחזקאל דרור: זה שייך בהחלט לכל הבעיה, לדילמה מרכזית שגם כן הוזכרה.
יחזקאל דרור: אני אצבע אותה בצורה קצת אחרת.
יחזקאל דרור: הגיאו-אסטרטגיה של מדינת ישראל, הגיאו-אסטרטגיה של העם היהודי נמצאת בצרפת.
יחזקאל דרור: אנחנו תלויים בסיוע המערך בעולם הנוצרי, עתידנו מחייב להגיע לאיזשהו מודל - model solvent עם העולם המוסלמי.
יחזקאל דרור: לא רק בגלל מקומה של ישראל, כפי שנאמר על-ידי חבר-הכנסת, בגלל העלייה הבטוחה של עוצמת המוסלמים באירופה וגם בארצות-הברית.
יחזקאל דרור: לכן השילוב בין תלות למערב ולבין ההכרח להגיע ל- model solvent אני לא מתיימר ליותר מזה עם העולם המוסלמי, היא דילמה מרכזית למדינת ישראל ולעם היהודי.
יחזקאל דרור: רביעי ואחרון, היחסים בין התפוצות לישראל.
יחזקאל דרור: כבר הזכירה היושבת-ראש את יוזמת הנשיא, יש עוד פעולות בנדון.
יחזקאל דרור: צריך להבין את עומק הבעיה להיות יהודי בתפוצות ולהיות יהודי במדינת ישראל, הן שתי חוויות חיים שונות מאוד.
יחזקאל דרור: כל העולם הפסיכולוגי של היהודים בישראל שונה מהיהודי בתפוצות.
יחזקאל דרור: גם המבנה הכלכלי חברתי של יהודים בארץ שונה רדיקאלית ממבנה החברתי של יהודים בתפוצות.
יחזקאל דרור: דוגמה פשוטה, עד להקמת מדינת ישראל יהודי ממקום אחד פגש יהודי ממקום אחר, תמיד יהיה להם נושא משותף איך להסתדר כמיעוט עם הגויים.
יחזקאל דרור: זה שונה היום, חצי העם היהודי חי במדינה ריבונית, חצי העם היהודי חי כמיעוט.
יחזקאל דרור: זה מרחקים גדולים, לכן לטווח ארוך בעיות הקשר בין העם היהודי בתפוצות לבין מדינת ישראל הוא דורש בהרבה מעבר לנעשה.
יחזקאל דרור: זה סוג פרויקטים משותפים.
יחזקאל דרור: נוסיף לזה את התקווה לשלום וישראל תפרח כלכלית, אם ישראל תיראה במצב כלכלי טוב ובמצב ביטחוני בטוח, אחד המוטיבים לסייע לישראל ירד.
יחזקאל דרור: כי למעשה אחד המוטיבים זה לעזור לישראל נוכח חייבים או נוכח עניים.
קולט אביטל: זה יכול גם למשוך את הצעירים אם ישראל יותר בטוחה.
יחזקאל דרור: זה נותן הזדמנות אדירה ובעיה קשה.
יחזקאל דרור: אין זאת לדוגמה לשינויים רדיקאליים החלים בהם מה שהיה די טוב בעבר לאו דווקא די טוב בעתיד.
יחזקאל דרור: תודה רבה.
קולט אביטל: אני מבינה שיש לנו כמה דברים או כמה הבהרות של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
קולט אביטל: נורמה גורביץ, התרצי אבל בקצרה כדי שנוכל אולי להגיע גם למסקנות.
נורמה גורביץ: טוב, אנחנו עדכנו נתונים, אבל מה שפרופסור דלה-פרגולה הוא הסביר לכם, לא הרבה אני יכולה להוסיף.
נורמה גורביץ: מה שכן זה חשוב לדבר שלפריון של האוכלוסייה היהודית בישראל, הוא באמת בשנים האחרונות נמצא במצב די יציב.
נורמה גורביץ: כשאנחנו צריכים לשים לב שהפריון שמדברים על המספר הממוצע של ילדים שצפוי לאישה בחייה, זה קצת מעורב.
נורמה גורביץ: פרופוסר דלה-פרוגלה, אתה מסכים שהוא מורכב מקבוצות אוכלוסייה שהן מתנהגות בצורה שונה.
נורמה גורביץ: יש לנו אוכלוסייה חרדית לדוגמה שהיא תעלה ללא ספק את הפריון, את מספר הילדים במשפחה.
נורמה גורביץ: אפשר לומר שהמספר מגיע לתשעה ילדים, שמונה ילדים, לא כל-כך את המספר המדויק במשפחה.
נורמה גורביץ: יש האוכלוסייה, אולי אני אגיד יותר חילונית, שהמספר הוא הרבה יותר נמוך, 2.1, 2.2.
נורמה גורביץ: זאת אומרת, זה מתקזז.
נורמה גורביץ: ועוד קבוצות שגם כן שגרים באזורים מרוכזים כמו באיו"ש, שמספר הילדים גם הוא גבוה.
נורמה גורביץ: אז בכל זאת חשוב לציין התנהגות האוכלוסייה שהם צברית בלידות ישראל שמצביעות על אחוז שאפילו אני יכולה להגיד שהמגמה האחרונה, יש איזשהו עלייה קלה באשר במספר הילדים.
נורמה גורביץ: האוכלוסייה הזאת בכל זאת בתחזיות שלנו, אנחנו רואים שבסך-הכל אחוז הפרופורציה של האוכלוסייה היהודית היא תלך ותרד.
נורמה גורביץ: ודאי האוכלוסייה הערבית היא תעלה עד 2025 אנחנו צפויים שבתנאים מסוימים היא תגיע גם כן ל2.5- מיליון, הם יהוו כמעט 25 אחוז של האוכלוסייה.
נורמה גורביץ: אמנם גם אני על זה רוצה לציין ששיעורי הפריון, זאת אומרת, מה שאנחנו דיברנו על מספר הילדים באוכלוסייה המוסלמית, מסתמנת בתקופה האחרונה גם ירידה.
נורמה גורביץ: וכשאני מדברת על אוכלוסיות מעורבות, אני רוצה לשים גם כן דגש שבאוכלוסייה המוסלמית היא מורכבת משתי קבוצות עיקריות.
נורמה גורביץ: האוכלוסייה שחיה ביישובים המפוזרים בארץ, בגליל, במרכז, בשוליים של מדינת ישראל וגם כן האוכלוסייה הבדואית.
נורמה גורביץ: אז המספר הגבוה של אוכלוסיית המוסלמית ומספר הילדים הוא גם כן מושפע במידה רבה באוכלוסייה הבדואית.
נורמה גורביץ: שהמספר שלהם גם כן תשעה ילדים.
נורמה גורביץ: אז זה המצב בארץ.
קולט אביטל: מכאן נעבור לכמה דברים של אבינועם בר-יוסף.
קולט אביטל: ולאחר מכן, השידור הזה הוא עד 10:45, ננסה בזמן הקצר גם להגיע לאיזה שהן מסקנות.
אבינועם בר-יוסף: תודה רבה.
אבינועם בר-יוסף: אני באמת רוצה להיות מאוד קצר.
אבינועם בר-יוסף: אני רוצה להודות, בעיקר ליושבת-ראש הוועדה, לקולט אביטל וגם לוועדה כולה על שיתוף הפעולה עם המכון.
אבינועם בר-יוסף: אני רוצה לציין שלא במקרה זה הגוף הראשון בישראל שאנחנו מציגים בפניו את הדוח הזה.
אבינועם בר-יוסף: אני רוצה לציין את תרומתם המיוחדת גם של סלומון ולד, לכתיבת הדוח הזה, גם לפרופסור דלה-פרגולה וגם של פרופסור דרור.
אבינועם בר-יוסף: החשיבות של המכון שלנו וההצלחה שלו תימדד ביכולת להגיע לממשק טוב עם גופי הביצוע.
אבינועם בר-יוסף: ואני רוצה לציין שבאמת האכסניה הזאת שמביאה יחד את אנשי משרד הקליטה ומשרד החוץ והסוכנות היהודית והלשכה לסטטיסטיקה, בעצם מביאה את הגופים שאמורים להתייחס להמלצות שלנו.
אבינועם בר-יוסף: כמובן שההמלצות לא מחייבות, אבל לפי דעתנו מחויבות התייחסות וזאת תהיה התרומה העיקרית שלנו לעולם העשייה.
אבינועם בר-יוסף: אני רוצה אולי בכמה מלים להעמיד בפרספקטיבה את הדוח הזה שהוא אמור להיות בסיס לתכנון בגופים השונים, גם בארגונים היהודים בחוץ-לארץ לקראת הכנת התקציב לשנה הבאה.
אבינועם בר-יוסף: אני רוצה לדבר במלים אחדות על מספר פרויקטים שהם משלימים, זה היוזמה למדיניות דמוגרפית בראשות פרופסור דלה-פרגולה.
אבינועם בר-יוסף: שיפור מעמד העם היהודי ומעצמות עולות שאין להן מסורת תנ"כית, שהנייר הראשון כבר הוזכר כאן לגבי סין.
אבינועם בר-יוסף: מערכת ניהול המשברים לעם היהודי ופרויקט חדש שאנחנו רק מתחילים עכשיו, נרמז כאן, אסטרטגיה חדשה של העם היהודי מול האיסלאם.
אבינועם בר-יוסף: אני השארתי את הפרויקט של עתידיים חלופיים לסוף, אנחנו עובדים כעת על פרויקט עתידים חלופיים לשנת 2020 לעם היהודי, שבעצם בוחן תרחישי עתיד מקטסטרופה עד שגשוג תוך בחינת המנועים העיקריים ואיתור נקודות ההתערבות לשינוי כיוון מרע לטוב.
אבינועם בר-יוסף: אני רוצה לציין כי בהקשר של הפרויקט הזה אנחנו השגנו אולי מטרת צעד של המכון נוספת, זה לגייס את טובי המוחות בעם היהודי.
אבינועם בר-יוסף: להקדיש לפחות חלק מזמנם לנושא העם היהודי ולעתידו.
אבינועם בר-יוסף: היה לנו מפגש של סיור מוחות ליד וושינגטון לפני חודש בהשתתפות באמת אנשים בולטים ביותר.
אבינועם בר-יוסף: כמו, פרופסור יהודה ריינס, נשיא אוניברסיטת ברנדייס, ופרופסור סמואלס נשיא אוניברסיטת הרווארד.
אבינועם בר-יוסף: שהם באו כאנשים פרטיים לתת כתף.
אבינועם בר-יוסף: פרופסור ארווין קוטלר שהוא שר המשפטים של קנדה; אני חושב שהיה לנו שם את מייקל סטיינהרט, ומצרפת היה הרב סירט וז'ק אטלי לשעבר ראש הצוות של מיטראן.
אבינועם בר-יוסף: היה לנו סטיוארט אייזנסטט מארצות-הברית.
אבינועם בר-יוסף: מישראל היה נתן שרנסקי והרב שרלו.
אבינועם בר-יוסף: פרופוסר חרמונה סורק ופרופסור יהודית בירק; מהמכון היה דניס רוס ופרופסור דרור ופרופסור דלה-פרגולה ואבי גיל, לשעבר מנכ"ל משרד החוץ שמנהל את הפרויקט הזה.
אבינועם בר-יוסף: ואני רוצה לומר שהנושאים האלה, סיורי מוחות מהסוג הזה יתקיימו בהמשך עם מנהיגים בעם היהודי תוך כוונה לחבר בסוף את הקבוצות ביחד ולהצליח לייצר מערך חשיבת עומק שעד היום היה חסר בעם היהודי.
אבינועם בר-יוסף: אני רוצה אולי לסיים בשלב זה ובאמת לשמוע אתכם, בתקווה שבהמשך שיתוף הפעולה ילך ויתהדק, אנחנו זקוקים גם להערות שלכם וגם אחר-כך להתייעצות איך מעבירים את הנושאים האלה מחשיבה לביצוע.
מרינה סולודקין: סליחה, יש שאלה.
מרינה סולודקין: לא היו נציגים של רוסיה ואוקריאנה זה בסדר?
מרינה סולודקין: ומצרפת היה?
קולט אביטל: שאלה בלתי צפויה.
אבינועם בר-יוסף: הדברים האלה מאוד מורכבים.
אבינועם בר-יוסף: המפגשים האלה מאוד מורכבים ולגבי הנושא התייעצנו עם מר שרנסקי, אבל זה נושאים שהם בארצות-הברית.
מרינה סולודקין: שרנסקי זה ישראל.
קולט אביטל: כיוון שאנחנו מתקרבים לסוף הדיון, אני מבקשת להגיד כמה דברים והראשון הוא אולי לבקש בתור אתגר שהמכון יחשוב גם על שאלות מורכבות מהסוג של בקשתם לעלייתם בארץ או בקשתן של כל מיני קבוצות שרואות את עצמן ממוצא ומגזע יהודי.
קולט אביטל: כמו למשל, בני מנשה מהודו.
קולט אביטל: אני חושבת שאלה שאלות שהן מורכבות שצריך לתת עליהן את הדעת ולא להסתפק במן החלטה שרירותית, בירוקרטית של פקיד זה או אחר ואינני מנסה להמעיט בערכו של פקיד זה או אחר.
קולט אביטל: אבל אני חושבת שאלה שאלות מורכבות שנוגעות גם לזהות היהודית וגם לסוג החברה שאנחנו רוצים להקים וליצור ולשמר כאן.
קולט אביטל: ואולי זה אחד האתגרים שעומדים בפנינו.
קולט אביטל: יש אנשים, כפי שנאמר, מצבנו הוא שבסך-הכל אם אנחנו מדברים על רוסיה או על ארצות-הברית אחוז ניכר של העם היהודי חי היום בנישואי תערובת ולדעתי אנחנו לא יודעים איך להתייחס לזה.
קולט אביטל: הטיפול בזה הוא טיפול מאוד שטחי, מאוד שרירותי.
קולט אביטל: ולטווח ארוך הנושא הזה הוא בעוכרינו ולכן צריך בחשיבה יצירתית לנסות להתמודד עם התופעה.
קולט אביטל: ועם התופעה הנוספת הזו שאני מביאה אותה כל אלה שרוצים להצטרף לעמנו, בין אם מסיבות משיחיות אידיאולוגיות או כלכליות, אבל הדבר הזה קיים וחייבים פעם אחת לתת עליו את הדעת.
קולט אביטל: דבר שני, אני באמת רוצה מאוד מאוד להודות למכון.
קולט אביטל: אתם היום פרסתם בפנינו רשימה כל-כך ארוכה של נושאים, של אתגרים, של שיקולים לטווח ארוך, שאנחנו מתברכים ושמחים שישנו מקום סוף סוף שמנסה להתמודד עם כל הסוגיות האלה בצורה מסודרת ובחשיבה לטווח ארוך.
קולט אביטל: וידוע לכולנו שאנחנו כמדינה, אני יכולה להגיד לפחות בחלק גדול ממשרדי הממשלה, אין חשיבה לטווח ארוך, אנחנו לא מתמודדים והתשובה תמיד היא שיש כל-כך הרבה שינויים בדברים בלתי צפויים שאין טעם לתכנן דברים לטווח ארוך.
קולט אביטל: ואני חושבת שזה בעוכרנו, ודאי כשזה נוגע לשאלות של זהות, ודאי כשזה נוגע לשאלות של יחסינו עם היהודי.
קולט אביטל: ולסיום, אני הייתי מבקש אולי בשם הוועדה להבליט שלושה נושאים שאנחנו רואים בהם, לא כהחלטה אבל כהמלצה בפני הממשלה שלושה דברים שנראים לנו מאוד חשובים.
קולט אביטל: הדבר הראשון, הוא הצורך ביצירת אסטרטגיה משותפת, לנו ולעם היהודי, ההתחלה התשתיתית כפי שנאמר, קיימת ביוזמה של הנשיא.
קולט אביטל: אבל אין שום דרך שאנחנו כמדינה לא נהיה משותפים ולא ניזום את יצירת האסטרטגיה המשותפת הזו.
קולט אביטל: למען הגילוי הנאות אני אגיד שאולי יש לי איזה, כבר לפחות עשור אני מנסה, עשיתי הרבה ניסיונות לשכנע שרי חינוך לדורותיהם שלא רק הסוכנות היהודית צריכה לטפל בנושא שנקרא "חינוך יהודי בתפוצות" אלא גם מדינת ישראל צריכה ליטול חלק מאוד מכריע.
קולט אביטל: ודאי אם אנחנו מדברים על תכנים, אני לא מדברת רק על חינוך יהודי, אני מדברת גם על חינוך לגבי מרכזיותה של ישראל, לגבי כל הסוגיות שנוגעות לישראל.
קולט אביטל: ונכון שהסוכנות היהודית מנסה להתמודד, אני לא בטוחה שאני מאושרת מהדרך שהסוכנות היהודית מתמודדת עם זה, אבל אני בטוחה שלמדינת ישראל ולמשרד החינוך צריך להיות תפקיד מאוד גדול בזה.
קולט אביטל: הנושא השני הוא הצורך ביצירת דיאלוג עם האיסלאם.
קולט אביטל: בין אם מדובר בהנהגות יהודיות, בין אם מדובר בשיתוף אישים ואנשי רוח ישראליים והצד הרוחני לטווח ארוך, הדבר הזה חיוני.
קולט אביטל: והדבר האחרון שניסיתי לדבר עליו בהקשר הנושא הראשון, זה הצורך להשקיע בחינוך, לא רק בצד הכמותי, גם בצד הכמותי, אבל בעיקר בצד האיכותי, גם הזהות היהודית בארץ וגם הזהות היהודית בחוץ-לארץ, חייבים למצוא לעצמם את התשובות המתאימות לעומת ולאור העולם המשתנה.
קולט אביטל: אלה הנושאים שאני חושבת שהם בקונצנזוס כאן בין כולנו ואנחנו ודאי נרצה להעביר את ההמלצות האלה בפני מליאת הכנסת וגם בפני הממשלה.
קולט אביטל: תודה רבה לכולם ותודה רבה לדניס רוס במיוחד שהגיע אלינו, ולצופים בבית אני רוצה גם להגיד או להראות, למרות שאני לא עושה פה שום תשדירי שירות, שהמכון פרסם ספר מאוד גדול, מאוד מרשים עם כל הדוח שלו ואני מתארת לי שהציבור יכול לפנות למכון כדי לקבל פרטים.
קולט אביטל: יש גם משברים כתוצאה מהעלייה.
רשף חן: וזה בדיוק מביא לעניין של העלייה.
רשף חן: לפעמים נטפלים לעניין הזה של הנה, העלייה יש בה הרבה מקרי רצח, סימן שזו עליה לא טובה.
רשף חן: לא, זה קשקוש.
רשף חן: זה קורה בכל העליות, בכל המקומות, בכל העולם, כי מה שמאפיין עלייה זה קשיים אדירים בקליטה, מצב של אין אונים נוראי מול החברה החדשה שאתה מנסה להיכנס אליה.