GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קולט אביטל: ואנחנו מקוים שהם יציגו שם כחמש מאות מיליון מוסלמים.
קולט אביטל: אני חושב שאם חמש עשרה המנהיגים האלה, בשם חמש עשרה מיליון מוסלמים, יגידו שאין להם שום דבר נגד היהדות ונגד ישראל, ונגד היהודים, זה יישאר במודעות ובלבבות של האנשים.
קולט אביטל: לפני כשלושה ימים אנחנו היינו בלטביה.
קולט אביטל: הקונגרס היהודי היורו-אסיאטי ארגן את הפגישה הזאת, הפגישה עם הנשיא.
קולט אביטל: הזמנו לשם לפגישה עם הנשיא את יו"ר הקונגרס היהודי העולמי ישראל סינגר והנשיא של הקונגרס היהודי האירופאי מישה פרידמן והצגנו לפני הנשיא של לטביה שאלה רצינית.
קולט אביטל: מכיוון שבמועצת אירופה עוד מעט יהיו חמישה עשר חברים חדשים, ובשל עמדתם יהיה תלוי היחס לישראל וליהדות העולם.
קולט אביטל: אנחנו מתכננים להיפגש עם כל ראשי המדינות אשר נכנסות למועצת אירופה.
קולט אביטל: אנחנו רוצים למצוא איזו דרך חדשה כדי לשבור את הדרך האנטישמית של אירופה.
קולט אביטל: אנחנו יכולים לעשות את זה, כי למשל בכל הקשור במלחמה בעירק המדינות האירופיות לא הולכות מאחורי גרמניה וצרפת.
קולט אביטל: וכלפי השאלה האנטישמית וכלפי ישראל הם גם יכולים לתפוס עמדה חדשה ואנחנו עובדים על כך.
קולט אביטל: הקונגרס היהודי היורו-אסיאטי מבצע המון פעילויות שונות.
קולט אביטל: בפסח שלחנו כארבע מאות טון מצה בכל העולם, כולל לארגנטינה ולמדינות של האיזור היורו-אסיאטי.
קולט אביטל: קיבלנו בקשה להצטרפות מהקהילה הבולגרית.
רומן ספקטור: היהודים בקהילות המקומיות ותיקשוב בנושא היחסים בין דתיים.
רומן ספקטור: במסגרת הדו-שיח הבין דתי אנחנו העברנו שתי תכניות לגבי ההבנה הדתית באזור שלנו.
רומן ספקטור: התחלנו תכנית של תמיכה בקהילות קטנות לצורך קיומם, וגם כמה קהילות בתמיכה של בניית בתי כנסת באזור.
רומן ספקטור: ואני רוצה להציג את האנשים שתומכים גדולים בעבודה שלנו, הם יגידו מילה אחת.
ויאצ'סלב קנטור: אלכסנדר ומצאנו שני דברי אמנות, אחד מהם של ליפשיץ והשני של לואיז נבלסון.
ויאצ'סלב קנטור: מה שחשוב שכל אחד מהם יוצאי האיזור היורו-אסיאטי, יותר מזה, יוצאי רוסיה.
ויאצ'סלב קנטור: ואיתנו בשולחן יושב אדם מאוד חשוב, יורי שטרן.
ויאצ'סלב קנטור: בתוך הקונגרס היורו-אסיאטי אנחנו עובדים על תכנית שנקראת מקורות יורו-אסיה, הכוונה למקורות אמנות תרבותיים.
ויאצ'סלב קנטור: ברשותכם בפעם הבאה כשנגיע לארץ נציג את התכנית הזאת.
יבגני צ'רבוננקו: האוקראיני.
יבגני צ'רבוננקו: אנחנו עשרים וחמישה יהודים שם, ועוד עשרים וחמישה מסתתרים, לצערנו.
יבגני צ'רבוננקו: אני שמח שאני רואה פה אנשים שאני מכיר אותם מהביקור הקודם שלי.
יבגני צ'רבוננקו: אני רק רוצה להגיד שאנחנו עכשיו יוזמים חקיקה בפרלמנט האוקראיני על מתן אזרחות כפולה, הן קהילה אוקראינית בקנדה והן קהילה יהודית.
יבגני צ'רבוננקו: אני מקבל הרבה מאוד אבנים בפנים על כך, אבל זה בסדר.
חיים אברהם: חברתי הרבה שנים שמר משקביץ, בביקור שלי בקזחסטן ראיתי את הפעילות הענפה של הקונגרס היורו-אסיאטי.
חיים אברהם: אני חושב שהפעולה של הקונגרס ושל משקביץ ומר קנטור ואחרים היא פועלת בשלושה כיוונים.
חיים אברהם: הכיוון האחד הוא לענות על צורך של האיחוד של הקהילות היהודיות באסיה בעיקר, שלא היה להם ביטוי בשום מוסד יהודי, ואני כחבר הנהלת ההסתדרות הציונית אני יכול להגיד את זה בפה מלא.
חיים אברהם: הצורך השני הוא חיזוק הזהות היהודית, אני יודע שמר משקביץ ואחרים הקימו שישה בתי כנסת רק בקזחסטן בתקופה האחרונה.
חיים אברהם: אני נתקלתי בקזחסטן כי שם ביקרתי, אבל אני יודע שגם במקומות אחרים.
חיים אברהם: הדבר השלישי הוא טיפול בנושאים הומניטריים, והוא טיפל ביחד עם חבריו בנושא של שחרור היהודים מאירן וטיפול בבנים שלנו שנחטפו.
חיים אברהם: אני במפגש הזה רוצה להודות לכל הקונגרס ובראשותו את מר משקביץ ומר קנטור על הפעילות הזאת.
חיים אברהם: תחזקנה ידיכם.
חיים אברהם: אני אמרתי למר קנטור, הוא בשבילי כמו מונטיפיורי של העידן החדש.
חיים אברהם: תודה רבה.
קולט אביטל: לציין שהצטרף אלינו גם הרב מלכיאור, חבר כנסת עכשיו, וקודם היה שר לענייני תפוצות.
רומן ברונפמן: אני מתנצל בפני כל חברי הישראלים שלא דוברי רוסית, אני אדבר רוסית.
רומן ברונפמן: אני מברך את כולם במשכן הכנסת ובוועדת עליה וקליטה.
רומן ברונפמן: זה אירוע מאוד מרגש בשבילנו, כנראה שהקמת ארגוני גג זה עניין של תחילת המאה העשרים ואחת, אבל אם אנחנו עוקבים אחרי פעילות
רומן ברונפמן: כם אנחנו יכולים לציין כמה פונקציות שהקונגרסים האחרים לא לקחו על עצמם.
רומן ברונפמן: ואני מברך על זה.
רומן ברונפמן: אני לא מתכוון רק לעבודה בקהילות, גם כן עבודה עם ממשלות לאומיות ולא רק עזרה הומניטרית אבל יש כמה רעיונות שלפי דעתי הם חשובים מאוד בעולם המודרני.
רומן ברונפמן: אני מתכוון להשפעה הפוליטית של הקהילה היהודית ושל הקונגרס היהודי בשני הנושאים שציינתם מקודם, קידום האינטרסים הישראלים בקהילה האירופאית והדבר השני יותר חשוב.
רומן ברונפמן: גם אני חושב שאירופה היא לא מלכתחילה אנטי ישראלית ואנטי יהודית.
רומן ברונפמן: וזה עניין פוליטי שישתנה כאשר ישתנה המצב במזרח התיכון.
רומן ברונפמן: העניין השני שהוא יותר חשוב מבחינתי זה דו שיח דתי בינלאומי.
רומן ברונפמן: וזה היחסים בין הרוב המוסלמי למיעוט הנוצרי והיהודי באסיה.
רומן ברונפמן: אני מברך אתכם בשני הדברים האלה.
יורי שטרן: ייחודיים מבחינתי, אותם הדברים, אירופה החדשה מול אירופה הישנה וניסיון באמת לחזק את החלק הפרו-ישראלי בין המדינות החדשות ואת העניין האיסלמי.
יורי שטרן: מה שהתחיל בינואר של השנה הזאת.
יורי שטרן: אני מקווה שכל התהליך הזה יימשך.
יורי שטרן: אני חושב שאם יש לכם דו-שיח עם אירן זה יכול להיות ערוץ מאוד חשוב בשביל מדינתנו.
קולט אביטל: מתאחרת.
קולט אביטל: אז אני רוצה לנצל את ההזדמנות כדי להגיד שני דברים ,שניהם מאוד מעשיים, בקשרים שלנו אתכם.
קולט אביטל: דבר ראשון, כפי שאתם יודעים יש ארגון לבטחון אירופה.
קולט אביטל: הארגון הזה ייפגש עכשיו באסיפה פרלמנטרית בחודש יולי ברוטרדם, כשעל סדר היום מדובר על חקיקה נגד אנטישמיות, בכל המדינות שקשורות או ששייכות לארגון, ומדובר בחמישים וחמש מדינות אירופיות, בארצות הברית ובקנדה.
קולט אביטל: בכנס הזה תתקבל החלטה שמחייבת את כל הפרלמנטים הלאומיים לעבור לחקיקה.
קולט אביטל: אנחנו נרצה להעביר אליכם, אם רק אפשר, את רשימת חברי הפרלמנטים, בעיקר ממזרח אירופה, שישתתפו בכנס הזה, ולבקש מכם מעקב בפרלמנטים הלאומיים אחרי המאמץ לעבור לחקיקה כזו.
קולט אביטל: זה דבר ראשון.
קולט אביטל: דבר שני שרציתי לציין, עד כמה שאני שמעתי יש איזה מחקר שנעשה ששמונים וחמישה אחוז מהתקריות האנטישמיות באירופה היום לא נובעות מהאירופים אלא מהמוסלמים.
קולט אביטל: בהקשר הזה העבודה שאתם עושים מול מנהיגים מוסלמים יש לה חשיבות ואני מאמינה שזה גם יכתיב לנו צורת התייחסות אחרת והידברות אחרת עם הממשלות האירופיות.
קולט אביטל: דבר שלישי, ביוזמת הכנסת וביוזמת מה שנקרא הפורום הישראלי, הולך ומוקם בימים אלה ארגון בינלאומי של פרלמנטרים יהודים.
קולט אביטל: אנחנו נרצה לבקש את עזרתכם, לא רק ממי שנמצא פה להצטרף, אלא לעזור לנו בכל אחת מהמדינות שבהם אתם יודעים שיש פרלמנטרים יהודים, מחוקקים יהודים, כדי שיצטרפו לארגון הזה.
קולט אביטל: אני חושבת שמטרות הארגון הבינלאומי של הפרלמנטרים מאוד דומות למטרות שלכם ואני חושבת שיש מקום לשיתוף פעולה.
פנחס גולדשמידט: זה ארגון חדש?
קולט אביטל: מדברת על זה שיש ארגון, היה פעם דבר שנקרא הוועדה לבטחון אירופה.
קולט אביטל: של ראשי מדינות או של פקידות.
קולט אביטל: אנחנו מדברים עכשיו על פרלמנטים.
מיכאל צל'נוב: האנטישמיות באזור היורו-אסיאתי הוא היה שונה מהעליה החדשה של האנטישמיות במערב אירופה לאור המצב במזרח התיכון.
מיכאל צל'נוב: זה בדיוק מתקשר למה שדיבר מר משקביץ כי באמת באירופה הנושא העיקרי של אנטישמיות זה האלמנט המוסלמי, באזור היורו-אסיאתי ישנו רוב מוסלמי גדול מאוד, בפדרציה הרוסית שבה אני מתגורר חמישה עשר אחוז מכלל האוכלוסיה הם מוסלמים, אבל מה שחשוב שכמעט ואין לנו ישובים ערבים ולכן לא הייתה עליית אנטישמיות כמו שהיתה במערב אירופה.
קולט אביטל: לפני שאני אפתח את ישיבת הוועדה אני רוצה להגיד שתי מילים.
קולט אביטל: אתמול היה פיגוע בירושלים, ואחרי תקופה מאוד ארוכה שאנחנו חשבנו שהגענו לאיזו שהיא תקופה יחסית של שקט, בפיגוע הזה יותר ממחצית אלה שנהרגו הם עולים חדשים.
קולט אביטל: ובתור ועדת עליה וקליטה אני חושבת שאנחנו לא רק רוצים להביע כאן הזדהות עם המשפחות השכולות אלא גם לציין את העובדה שמאז התחילה שוב פעם האינתיפדה הזאת גם ציבור העולים נפל קורבן לפיגועים, ובדרך הקשה הזאת הוא הופך לחלק בלתי נפרד, לא רק ממשפחת השכול אלא גם מהחברה הישראלית, ואנחנו בשם כל חברי הוועדה רוצים לשלוח את תנחומינו למשפחות ואיחולי החלמה לפצועים.
יאיר פרץ: המרכזי בדיון הזה, ועליו נסב כל הדיון, אז לדעתי צריך לנעול את הישיבה ולהעביר מחאה לראש הממשלה וליו"ר הכנסת שזה זלזול בצורה מחפירה, לא היה דבר כזה בתולדות הכנסת ששר שמצהיר שהוא לא מוכן לקבל החלטת ממשלה לא מופיע לדיון פה, ומבטל החלטה קודמת של הממשלה ושל שר הפנים הקודם.
יאיר פרץ: לכן אני מבקש מגבירתי לנעול את הישיבה ולא לקיים את הדיון מאחר והשר הוא הדמות המרכזית בדיון הזה.
יאיר פרץ: תודה רבה.
קולט אביטל: הזדמנות לעוד חבר כנסת להתבטא ואז נקבל את ההחלטה.
חמי דורון: לא בסדר, אבל הגיעו פה הרבה מאוד אנשים, אני מבין שהשר בכל מקרה בדרך, הגיעו הרבה מאוד אנשים ואי אפשר לשלוח אנשים הביתה רק בגלל שהשר איחר, עם כל הכבוד לעשות צעדים ומשחקים פוליטיים, תהיה לך שורה בעיתון, זה לא רציני.
חמי דורון: אנשים הגיעו לפה וצריך לדעת לכבד את האנשים שהגיעו לפה, את האורחים שהגיעו לכאן.
חמי דורון: השר מאחר, נכון, לא בסדר, אבל אני מניח ומקווה שהוא יגיע מהר ונגמור את העניין הזה.
קולט אביטל: מתנגדים לסגור את הישיבה אני רוצה לקיים אותה.
קולט אביטל: אנחנו מקוים שהשר יגיע בסופו של דבר.
קולט אביטל: גם החמש דקות שהוא אמר שהוא יאחר הוא ממשיך לאחר.
קולט אביטל: אני רוצה אולי לפתוח את הדיון בשני דברים.
קולט אביטל: אנחנו יודעים שקיימת החלטה של הממשלה הקודמת להעלות ארצה עשרים אלף מבני הפלשמורה.
קולט אביטל: אנחנו יודעים שההחלטה הזאת היא בסימן שאלה כרגע, ואנחנו רוצים קודם כל, רצינו להתכנס כדי לשמוע את עמדת שר הפנים.
קולט אביטל: אבל לדיון הזה יש שני חלקים.
אורי אריאל: לא עושה דבר כדי לקדם את זה.
אורי אריאל: לפי ההתרשמות שלי לפחות זה עם סימן קריאה.
קולט אביטל: הקודמת בוטלה.
קולט אביטל: ולכן אני רוצה לנסות לבדוק מה המדיניות, ופה אני מרשה לעצמי לתקן את חברי חבר הכנסת פרץ, החלטת ממשלה קיימת והיא מחייבת.
קולט אביטל: השאלה היא מה מדיניות משרדו, כיצד הוא מתכוון למלא או לכבד את ההחלטה הזאת ואנחנו נרצה להעלות שני נושאים בישיבה הזאת.
קולט אביטל: כדי להרוויח זמן וכדי להתקדם אני רוצה לבקש ממר דוד אפרתי, שהוא האיש שבזמנו ערך את הסקר, ויכול אולי לזרוק אור על התופעה, לתת לנו קצת מידע, לאלה מאתנו שאולי מתמצאים פחות בעובדות, במה מדובר, כמה אנשים, ולפי איזה החלטה הסקר הזה נערך.
דוד אפרתי: אלא שההנחה הזאת לא התקיימה ומייד אחרי שהמחנה התרוקן נתמלאו שני מחנות, גם באדיס וגם בגונדר באלפים של מי שנמצאים עד היום בתוך המחנות, אלה שעוד לא זכו ועוד לא נמצאים פה.
דוד אפרתי: מינהל אוכלוסין חמש וחצי שנים במשרד הפנים, ועסקתי כמובן בנושא של העליה מאתיופיה, כולל ההחלטות המיוחדות, יישום החלטת ממשלה ב - 1993 בנושא של פלשמורה, והתבקשתי לעזור לבוא ולבדוק זהות האנשים שנמצאים בתוך המחנות.
דוד אפרתי: פעולה שנעשתה קודם על ידי הגופים עצמם, של מיון ודילול המחנות מכל אלה שאין להם קשר וייחוס עם משפחות בית ישראל, ואחרי הבדיקה הזאת עשינו הערכות בישראל, יצאו סוקרים שלדעתנו מקצועיים, ויחד עם זקנים שמתמצאים במוצאם של המשפחות האלה מכפרים שמהם באו למחנות ,והצלחנו להגיע לרשימות של כעשרים ושלושה אלף נכון לאמצע 99', עשרים ושישה אלף נפש,
דוד אפרתי: 99' עד היום עלו אלפים, היום אני חושב המספרים, אני לא מעודכן כמובן, הנתונים הם שיש כשישה עשר אלף בתוך המחנות בערך ובסקר שעשינו לא היו הסוקרים יכולים להגיע עד הכפרים איפה שידעו שיש שעוד שאריות דלות יותר.
דוד אפרתי: הייתה הערכה, רישום על סמך קרוביהם שהיו בתוך המחנות, הייתה הערכה של עוד לא יותר מאלף משפחות ,שמעבר לאנשים שנמצאים בתוך המחנות אין יותר מעוד אלף משפחות בפזורת אתיופיה כולה מאותם כפרים שידעו שבני הפלשמורה הגיעו גם לשם.
דוד אפרתי: זה מבחינת העדות שאני יכולתי לתת במשאבים שהיו, במגבלות שהיו.
דוד אפרתי: הרשימות נערכו לרשימות מחשב, עם נתונים מפורטים לכל אחד ועדות לקשר לייחוס לביתה ישראל.
דוד אפרתי: הרשימות האלה הוגשו באופן מסודר למשרד הפנים ולגורמים שמטפלים אחרים בעליה.
דוד אפרתי: לפי העדות של הרצל ואנשיו שכמה שבדקו ברשימות יש על מה להתבסס עליהם, שהם די אמינות, אני אומר די אמינות כי ודאי שאין פה מצב של אמינות של מאה אחוז, אין דבר כזה.
דוד אפרתי: והרשימות האלה נכון להיום כספרים מהצד משמשים את מי שחפץ בכך, לאמת או להשלים נתון ולהשוות והם כלי עזר, כמובן הם לא מחייבים.
דוד אפרתי: כל העבודה שלי בסקר, כמו רבים אחרים בקבוצה, נעשתה בהתנדבות, ללא שכר, היו, אם יצאתי לאתיופה, כיסוי של הטיסות, ימי החופשה על חשבוני, אני היום בשנים האלה ראש מועצה מקומית בהר-אדר, כשיצאתי לחופשה, אפילו שזה פעילות ציבורית עשיתי את זה כחופשה פרטית.
דוד אפרתי: מבחינת הנתונים אלה הדברים.
דוד אפרתי: מבחינת הערכה, אכן מדובר בכל הרשימות, מצאנו קשר לשושלת של הורים, או שני ההורים או לפחות אחד מההורים, קשר משפחתי, ויותר מזה אפילו שמונים וארבעה אחוז עם קשר של הורה של אמא בשרשרת, אמא, סבתא ואם של סבתא ביתה ישראל.
קולט אביטל: בשלושת רבעי שעה איחור, וכשהיה יושב ראש ועדה בכנסת אני לא חושב שהיה מחכה ככה, אנחנו זימנו אותך לישיבה אדוני השר כדי לדעת מה מדיניות משרדך, ולכן אנחנו רוצים לבקש ממך, כיוון שגם זמננו קצר, יש החלטת ממשלה מה16.2.2003- והיא מדברת על כך שמשרד הפנים ונציג הרבנות הראשית יתחילו לאלתר להשלים את בדיקת מוצאם של כל הממתינים לאישור הבאתם לישראל באדיס-אבבה.
קולט אביטל: אני רציתי פשוט לבקש את התייחסותך להחלטת הממשלה.
קולט אביטל: אנחנו רוצים לדעת מה מדיניות משרדך בנושא הזה.
קולט אביטל: אנחנו מבקשים בסקירה שתיתן לנו להתייחס גם למה הכוונות של המשרד מבחינת המדיניות, וגם מה הפעילות שנערכת היום בתוך המחנות באדיס אבבה עצמה.
אברהם פורז: גיליתי שהממשלה הקודמת, זאת אומרת אחרי הבחירות אבל לפני שבאו השרים החדשים, אתם ודאי זוכרים שהבחירות היו בעשרים ושמונה בינואר, והממשלה החדשה קמה בתחילת מרץ, באמצע, בקו התפר, הביא שר הפנים הקודם אלי ישי לממשלה הצעה לגבי שארית יהודי אתיופיה.
אברהם פורז: ההצעה ודאי מונחת פה והיא אושרה בממשלה.
אברהם פורז: אם אתם שואלים אותי, אני חושב שהחלטה מרחיקת לכת כזאת, מבלי להיכנס לתכנה, היה צריך להמתין שתיכון ממשלה חדשה ושתוכל לשקול את כל ההיבטים ולא נציב את הממשלה החדשה, כולל מפלגה כמו המפלגה שלי שבכלל לא הייתה בעסק, ולא היינו שותפים בכלל בכל התהליך, לא להציב אותנו בפני עובדות מוגמרות.
אברהם פורז: אבל ההחלטה היא החלטה.
אברהם פורז: העניין הוא לחלוטין לא פשוט, לפחות לפי האינפורמציה שנמסרה לי, כבר היו כמה וכמה נסיונות לפתור את הבעיה ולהביא את אלה ששהו במחנות באתיופה לארץ, ואכן כך קרה, אך ראה איזה פלא כל פעם המחנות האלה מתמלאים מחדש, ואף פעם הבעיה הזאת לא תיפתר.
אברהם פורז: אגב להערכתי גם אם אנחנו נעלה את אלה שלפי החלטת הממשלה, אני לא יודע אם פה נאמר מספר, אבל לדעתי גם אם אנחנו נעלה את אלה שהיום ממתינים במחנות, תוך איזה שהוא זמן אנחנו נגלה שאנשים נוספים ממתינים במחנות ויהיה לנו את העניין הזה עוד פעם, והעניין הוא די פשוט ודי ברור.
אברהם פורז: לכל האנשים האלה יש קרובים ממדרגה ראשונה, ואז כשאתה מעלה קבוצה אחת אז אוטומטית אתה מעלה גם כאלה שיש להם קרובים נוספים, והעניין הזה הוא בעצם בלתי פתיר במובן הזה שהוא לא סופי אף פעם.
אברהם פורז: זה צריך להיות מובן לכולנו.
אברהם פורז: עכשיו יש חילוקי דעות, אני דיברתי עם שרי ממשלה שהיו שותפים ויש חילוקי דעות ביניהם לגבי הפתרונות לבעיה.
אברהם פורז: אני לא חושב שאני יכול כרגע לספר לכם מה כל אחד אמר באופן פרטי וזה לא חשוב, כי כל עוד יש החלטת ממשלה היא מחייבת.
אברהם פורז: מצד שני אנחנו לא יכולים להתעלם גם למשל מקשיים כלכליים שבהם נתונה המדינה, מקיצוצים תקציביים, מהורדת גמלת סיעוד, מהפחתת שכר, הקטנת שר קליטה וכל מיני דברים אחרים לגבי עולים, בביטול משכנתאות, בהפסקת סיוע לסטודנטים,
אורי אריאל: אין לנו כסף בעולם?
אברהם פורז: לא עולים לפי חוק השבות.
אברהם פורז: חוות הדעת של היועץ המשפטי לממשלה, החלטת הממשלה אומרת כך, צאצאיהם של יהודי אתיופיה מצד אמותיהם המבקשים לשוב ליהדותם, זאת אומרת הם כרגע לא יהודים כי הם רק רוצים לשוב ליהדותם, יוכלו להיכנס לישראל על פי חוק הכניסה לישראל, דהיינו לא על פי חוק השבות.
אברהם פורז: במילים אחרות האנשים האלה ברגע זה שאני מדבר איתך אינם יהודים,
אברהם פורז: מהחלטת ממשלה.
אברהם פורז: יהודי יכול להתייצב בנמל התעופה בן גוריון, להביא הוכחה שהוא יהודי והוא יקבל אזרחות לפי חוק השבות.
אברהם פורז: זה טייס אוטומטי, לאף אחד אין שיקול דעת.
אברהם פורז: אנחנו מדברים על אנשים שאינם יהודים, שאם הם יעלו לכאן הם יצטרכו לעבור תהליך של גיור אם הם ירצו להתגייר, והכניסה שלהם לישראל תהיה לפי חוק הכניסה לישראל.
אברהם פורז: אני רוצה להזכיר שלא סתם מינו ועדת שרים, שאמנם שר הפנים הוא היושב ראש, שר האוצר, השר לענייני דתות, שר החוץ, שר המשפטים והשר לקליטת עליה ויושב ראש ועדת שרים לענייני תפוצות על מנת לבדוק את הפעולות הנדרשות ומקורות המימון לביצוע החלטה זו.
אברהם פורז: במילים אחרות החלטת הממשלה גם היא תולה את העניין גם בשאלת מקורות המימון.
אברהם פורז: ואני רוצה לומר, אני מבחינתי בתור שר פנים יכול להנפיק להם את האשרות, הם יגיעו לארץ והבעיה היא לא שלי יותר.
אברהם פורז: הבעיה היא אז של משרד השיכון, של משרד לקליטת עליה, של משרד האוצר, אולי של המשרד לענייני דתות בעניין הגיור.
אברהם פורז: אני חושב שזה יהיה חוסר אחריות.
אברהם פורז: זאת אומרת אתה לא יכול לקבל החלטה שמבחינתך, אני הופך את עצמי לאיזה פקיד שמנפיק אשרות ולא נותן את הדעת לכל ההיבטים.
אברהם פורז: לכן אכן יהיה צורך לכנס את ועדת השרים בהרכב הזה ולשקול את העניין על כל היבטיו ולקבל החלטה איך מבצעים את ההחלטה.
אברהם פורז: לפי האינפורמציה שיש בידי מ2000- עד 2003 עלו לארץ שבעת אלפים שבע מאות אנשים ועוד כאלף איש יש להם אישורים לעליה בשלב זה מאתיופיה, במחנות יש עשרים ושתיים אלף, משהו כזה, זה כל פעם מתמלא מחדש.
אברהם פורז: אני כבר רוצה לומר לכם, אני יודע שכל מי שבא בנושא זה הנושא הכי קרוב ללבו והכי חשוב אז אני מבין שפה חלק מהאנשים זה בראש מעייניהם, אולי הדבר הכי חשוב להם.
אברהם פורז: אני יכול לומר לכם שאני במשרד הפנים בתוך התקופה שאני שר, בסך הכל קצת יותר מחודשיים, יש לי אלף ואחת צרות.
אברהם פורז: אני בקיצוץ של מיליארד וחצי בתקציבי הרשויות המקומיות, יש לי משבר בכבאות כי אין כסף, את התכנון רוצים להוציא ממני, אני צריך לאחד עשרות רשויות בחוק הסדרים.
אברהם פורז: אז לכן גם מי שאמר שאני לא בסדר במובן הזה שהוועדה ,כי אני יושב ראש, שהוועדה טרם כונסה, למה אני מתרשל, אני מקדים הסבר להתקפה, שבגלל צוק העיתים והלחץ אני מקווה שנגיע לזה.
אברהם פורז: אין לי כוונה לא לקיים את החלטת הממשלה.
אברהם פורז: אם אני אחליט שהחלטת הממשלה לא טובה אני אבוא לממשלה ואני אבקש לשנות אותה.
אברהם פורז: אני לא רוצה להגיד כרגע אם היא טובה או לא טובה כי לא למדתי את העניין על כל היבטיו בצורה מספיק טובה.
אברהם פורז: אני רק אומר, אני הבעתי תמיהה על זה שזה התקבל בין לבין, בתפר.
אברהם פורז: אני חושב שנושא כזה יכולים היו לחכות עוד איזה חודש כדי שתהיה ממשלה חדשה שתקבל החלטה.
אברהם פורז: אבל התקבלה, התקבלה.
אברהם פורז: אבל כמובן גם ההחלטה עצמה, כפי שאתם רואים, השאלה איך מיישמים אותה.
אברהם פורז: זה לא שמחליטים מחר בבוקר וכולם עולים מייד.
אברהם פורז: כי יש פה גם את ההיבטים הכספיים, שבהחלט צריך לקחת אותם בחשבון.
אברהם פורז: אני מתכוון ברגע שייגמר חוק ההסדרים וכל הסיפור של איחוד הרשויות וקצת ירווח לכנס את ועדת השרים ולקבל החלטה בוועדה איך אנחנו מיישמים את החלטת הממשלה.
אברהם פורז: אם נגיע כל השרים למסקנה או רוב שהיה משגה בהחלטת הממשלה נצטרך אז לבוא לממשלה ולהגיד לה אנחנו מבקשים דיון חוזר.
אברהם פורז: אבל זה עוד מוקדם מידי.
קולט אביטל: נציג משרד הקליטה.
קולט אביטל: שתי שאלות אינפורמטיביות.
קולט אביטל: ראשונה, האם אלה שהגיעו, השבעת אלפים שהגיעו, הם בתהליכי קליטה מתקדמים, ושאלה שניה האם המשרד בהנחה שההחלטה הזאת תיושם, האם המשרד ערוך לקליטתם של שבע עשרה אלף עולים חדשים מאתיופיה.
חנוך צמיר: אכן כן.
חנוך צמיר: אנחנו עוסקים יום יום ושעה שעה בקליטת המגיעים.
חנוך צמיר: לפי דפוסי הקליטה המקובלים במרכז הקליטה, ברמה שאנחנו חושבים שהיא טובה ואפילו טובה מאוד.
חנוך צמיר: לגבי השאלה השניה אנחנו מחכים וממתינים באמת להנחיות של ועדת השרים.
קולט אביטל: עשיתם שום עבודת הכנה לא כאן ולא באדיס.
חנוך צמיר: באתיופיה ולא עובד שם.
חנוך צמיר: הגופים הפעילים שם זה משרד הפנים והסוכנות היהודית.
חנוך צמיר: כך שאני לא יכול לומר מילה על הנעשה באתיופיה עצמה.
חנוך צמיר: לגבי עבודת הקליטה כאן אין ספק שהנחיות ועדת השרים ישפיעו על טיב העבודה, על אופי העבודה ועל הקצב.
חנוך צמיר: ואחד קשור בשני.
חנוך צמיר: אני יכול לומר את הדבר הבא, שברגע שוועדת השרים תיתן את ההנחיות ויועמדו האמצעים המתאימים לרשותנו אנחנו נעשה את העבודה על הצד הטוב ביותר, כפי שעשינו אותה עד היום, ויש פה אנשים שיכולים להעיד על זה.
חמי דורון: על פי חוק השבות.
חמי דורון: על פי איזה חוק מגיע יהודי, לא יהודי, אדם מרוסיה שהסבא שלו היה יהודי?
אברהם פורז: סבא יהודי זכאי לחוק השבות.
אברהם פורז: אלה אין להם סבא יהודי.
חמי דורון: השבות,
חמי דורון: האילוצים שקיימים.
חמי דורון: החלטת הממשלה אני מניח נובעת מזה שאם היא הייתה, כמו שאתה אומר, לא היו מחליטים, אז אני מניח שממשלה חדשה היה לוקח לה בערך עוד חמש שנים או ארבע שנים או שלוש שנים, חבריה היו צריכים ללמוד מחדש כי חלק גדול מאוד מחברי הממשלה הם חברים חדשים.
אברהם פורז: החלטות מהירות מאוד.
אברהם פורז: לא ראית את כל התכנית הכלכלית, כזאת חוברת העבירו תוך שעתיים,
חמי דורון: העובדה שגם הרבנים פה מסכימים במדינת ישראל, הגיעו ימות המשיח כנראה, לפחות לגבי האנשים הנמצאים שם, שאפשר להביא אותם לארץ, בייחוד לאור העובדה שחלק גדול מאוד מהאנשים יש להם פה קרובי משפחה מדרגה ראשונה, זאת אומרת זה מאוד מגוחך שהילד נמצא פה, משרת בצבא והאמא לא יכולה להגיע לכאן.
חמי דורון: זה פשוט לא יעלה על הדעת דבר כזה גם מבחינה אנושית, בעיקר לאור העובדה שהשר מייצג מפלגה ברוח קצת שונה, אני חושב שמתפקידנו, בייחוד שאנחנו חברים לאותה מפלגה, אני חושב שמתפקידנו בהחלט לגרום לזה שהדברים יבוצעו הרבה יותר מהר ממה שהם מבוצעים היום לגבי אותם אנשים שנמצאים שם, מכיוון שכיום אנשים מתים שם.
חמי דורון: אנשים פשוט מתים שם.
חמי דורון: ואת זה צריך לקחת בחשבון.
חמי דורון: כל יום שעובר אנשים מתים.
רומן ברונפמן: הראשון באמת המצב של המחנות באדיס-אבבה, ואני לא ארחיב על זה, כולנו יודעים מה סבלם של האנשים וכמה רצוי מכל הבחינות להעלות אותם לישראל כמה שיותר מהר.
רומן ברונפמן: אני דווקא אפנה את תשומת הלב של הנוכחים, כולל יושבת ראש הוועדה וחברי הכנסת החדשים לכך שזה לא עניין כספי.
רומן ברונפמן: ולכאורה אני אוכיח את זה בצורה מאוד פשוטה.
רומן ברונפמן: בשנת 2001 משרד השיכון והבינוי סיים בעודף תקציבי של מיליארד שקל.
רומן ברונפמן: בשנת 2002 עודף תקציבי של משרד השיכון היה מיליארד מאתיים חמישים מיליון שקל.
רומן ברונפמן: ומה הפלא, גם משרד הקליטה מסיים את שנת התקציב 2001 ו-2002 בעודף תקציבי בגלל העדר העליה המתוכננת למדינת ישראל בסעיף, אם אני לא טועה, של סל קליטה.
רומן ברונפמן: אז זה לא העניין שאנחנו לא יכולים להעלות שבע עשרה אלף יהודי אתיופיה כי אין לנו כסף.
רומן ברונפמן: יש לנו כסף שלא מנוצל על ידי משרדי הממשלה לקליטה מתוכננת של עולים בכלל בשנת 2001 ושנת 2002 ואני אומר לכם גם שנת 2003.
רומן ברונפמן: כי אנחנו ערים לכך שקצב העליה לישראל מכל תפוצות העולם הולך ויורד בקצב מדהים.
רומן ברונפמן: אם אנחנו דיברנו בשנת 2001 על שישים אלף עולים, 2001 הסתיים בארבעים, שלושים וחמישה אלף.
רומן ברונפמן: 2002 תכננו חמישים אלף עולים, הגיעו עשרים וחמישה, שלושים.
רומן ברונפמן: שישים אחוז.
רומן ברונפמן: אז לכן יש עודף תקציבי והכסף חוזר לאוצר המדינה.
רומן ברונפמן: לכן שר הפנים, עם כל הכבוד זה שנכנסת לתפקיד ויש לך אלף ואחד בעיות, ואני לא רוצה שתפרוס את כל האלף ואחד, מספיק את החמישה שפרשת, העניין של יהודי אתיופיה ועליית הפלשמורה איננו עניין תקציבי.
רומן ברונפמן: כי הכסף שמיועד לקליטת העולים על פי חוק השבות, קיים ברזרבות הממשלה, ברזרבות המשרדים, בשני סעיפים שמקשרים אותנו לפלשמורה – השיכון במשרד השיכון וסל הקליטה במשרד הקליטה.
רומן ברונפמן: אז לכן כל האיצטלה הזאת היא איצטלה שלא קיימת, היא לא מציאותית.
אפרים סנה: הכוללת של העלאת הפלשמורה, שישה עשר, שבעה עשר אלף איש במספר למדינת ישראל?
אפרים סנה: מה הדלתא לתקציב?
רומן ברונפמן: לעמוד בפניה.
רומן ברונפמן: קצב עליה יורד, כסף נשאר וחוזר לאוצר.
רומן ברונפמן: לכן אין דלתא.
רומן ברונפמן: יש כסף לא מנוצל אפילו אם אתה תעלה עשרים ושבעה אלף עולי אתיופיה.
אפרים סנה: לדעת מה העלות הכוללת של סל ההבאה של שבע עשרה אלף יהודי אתיופיה לישראל.
אפרים סנה: כמה זה עולה.
קולט אביטל: פשוטה, משום שזה עניין התחלתי אבל תהליך הקליטה נמשך כמה שנים.
אפרים סנה: כסף.
אפרים סנה: אי אפשר לבוא עם הארגומנט הכספי ולא להיות מוכן ואין תשובה.
אפרים סנה: דבר נוסף, מה הצפי, על איזה מספר עולים מבוסס תקציב 2003 ועל איזה 2004.
אורי אריאל: אם יש יותר מחלות, יותר תמותה בשני המחנות האלה מאשר במקומות אחרים.
אורי אריאל: האם הם נמצאים בסכנה מסויימת שאפשר להגדיר אותה.
קולט אביטל: הכנסת הרב מלכיאור, שלצערנו לא יכול היה להמתין לבואו.
קולט אביטל: חשוב לי להבהיר בפני השר ועמיתי בוועדה, כמי שעקב עשרים שנה אחרי העליה הברוכה מאתיופיה, שדעתי היא שבלתי מוסרי ובלתי יהודי להשאיר עשרים אלף יהודים באתיופיה.
קולט אביטל: היה אפשר להתווכח אם מלכתחילה היה צריך ליצור את המצב שנוצר, אבל אחרי שנוצר כל יום שהם נשארים שם, בסכנות תמותה, זה ממש פשע.
קולט אביטל: אני פונה בכל לשון של תחינה ודרישה שנעלה אותם לארץ במהירות האפשרית.
קולט אביטל: אני פשוט לא מפענחת כל מילה בכתב היד.
קולט אביטל: אני העברתי את עמדתו.
יאיר פרץ: בצורה הכי ברורה.
יאיר פרץ: רק חבל מאוד ששר הפנים הקדים הכרזה לפני שהוא למד את הנושא.
יאיר פרץ: הוא אמר שהוא לא מתכנן להביא את האתיופים.
קולט אביטל: העמדה שהוא מבטא כאן היא העמדה שמחייבת.
יאיר פרץ: יסודי, אדם שרוצה ללמוד נושא, חבל באמת להמשיך ולקיים, אני מציע,
אברהם פורז: התבטא שאני אמרתי.
אברהם פורז: אבל אני לא אמרתי.
יאיר פרץ: מהיכרותי איתך אני יודע שאתה אדם באמת יסודי ולומד כל נושא לגופו.
יאיר פרץ: מה שאני מציע, מאחר ואתה יושב ראש ועדת השרים, תכנס את ועדת השרים, תשבו בצורה אינטנסיבית ,תקבלו החלטה, תתירו את הספקות.
יאיר פרץ: אנשים שם יושבים, ממתינים בכיליון עיניים.
יאיר פרץ: כל החלטה שתתקבל זאת החלטה, ואז נביא באמת לכך שאותם אנשים שממתינים במחנות בכיליון עיניים להגיע למדינת ישראל וסובלים שם סבל רב לפי מה שאני מתרשם שומע, שיתקיימו דיונים, בתקופה קצרה מאוד, תוך שבוע שבועיים, תקבלו החלטה, נביא את זה כאן לוועדה ובא לציון גואל.
קולט אביטל: עמדתו של משרד החוץ בנושא הזה?
קולט אביטל: יציאתם אלא בסגנון ובקריאה להביא את זה כמבצע.
יואב חרוב: והיינו צריכים כמובן להבהיר את הנקודה.
יואב חרוב: הם טענו שהעליה מתבצעת בצורה סדירה וללא התראה, בפרופיל נמוך מזה שנים, ובצורה נוחה לכל הצדדים.
יואב חרוב: הם גם הבהירו שיש כל מיני,
רומן ברונפמן: הכואבת.
יואב חרוב: אופוזיציונים שעשויים גם כן לנגח את הממשלה שם בסוגיה וביקשו את הבנתנו בנושא.
קולט אביטל: רגישות לא לתוכן אלא לצורה.
יואב חרוב: ב-91', שגם כן הוזכר הנושא הזה, אפילו הוכרז כמבצע, מה שנקרא מבצע שלמה, גם כן נקרא שגרירנו באדיס וגם כן הגישו מחאה.