GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ציון שבת:
אני מוכן להתמקד רק בענייני עולים אבל אני נשאל גם שאלות מחברי כנסת ואני חייב להשיב, אז אני משיב.
ציון שבת:
עכשיו, הלכתי ובדקתי במה המדובר כשאומרים לי מורים עולים.
ציון שבת:
שמעתי על צעקה של מורים עולים בפנים.
ציון שבת:
ואגב, אני מבין הרי שיש הגדרות באיזה שהם מקומות.
ציון שבת:
במשרד, ההגדרה המקורית היתה עד שש שנים, כי זה גם מספר השנים שהמשרד מקבל הקצאה עבור עולים, כדי להעסיק אותם בתוך המערכת.
קולט אביטל:
זה לא החמרה.
ציון שבת:
מבחינתנו זה החמרה.
קולט אביטל:
זה החמרה אמיתית, כי אתה כולל בקבוצה הזאת הרבה יותר אנשים.
ציון שבת:
זה מה שאני אומר.
ציון שבת:
אני רוצה להחמיר עם עצמנו וללכת לעשר שנים.
קולט אביטל:
יופי, נפטר יותר אנשים.
ציון שבת:
לא, לא על זה אני מדבר גבירתי.
ציון שבת:
אני הלכתי לבדוק כמה מורים שהם עד עשר שנים והם עד עשר שנים ופוטרו.
ציון שבת:
זה לא קריטריון.
ציון שבת:
זה מה שאני הולך לבדוק.
ציון שבת:
אמרתי הרי, בשביל הפגישה הזו הלכתי לבדוק, כי אמרו לי שיש מורים שפוטרו.
ציון שבת:
אני מדבר על עובדי מדינה, דרך אגב.
ציון שבת:
כדי שיהיה ברור, יש אבחנה גדולה מאוד בין מורים שהם עובדי מדינה, קרי מורים בבתי ספר יסודיים וחטיבות ביניים לבין מורים שעובדים בבעלויות וברשויות, זה מורי בתי הספר התיכוניים בדרך כלל.
ציון שבת:
אנחנו לא מפטרים את המורים בבתי הספר התיכוניים ובבעלויות.
ציון שבת:
על זה ידבר מר רן ארז אחר כך.
ציון שבת:
אנחנו לא המעסיקים שלהם.
ציון שבת:
אני מדבר על המורים שאותם אנחנו מעסיקים.
קולט אביטל:
אני בכל זאת רוצה להבין, ברמת העיקרון וברמת המדיניות, יש החלטה?
קולט אביטל:
כן או לא?
קולט אביטל:
שמפטרים בין יתר המורים שאתם רוצים לפטר, האם החלטה עקרונית היא שהולכים גם על פיטורי מורים עולים – כן או לא?
ציון שבת:
אנחנו החלטנו שעד שש שנים לא מפטרים.
ציון שבת:
לא מפטרים.
קריאה:
כמה יש כאלה בכלל?
קולט אביטל:
כמעט חמש עשרה.
ציון שבת:
יש הרבה מורים.
קולט אביטל:
עד שש שנים?
ציון שבת:
כן.
קולט אביטל:
אולי מורים להתעמלות.
קולט אביטל:
אולי.
ציון שבת:
אל תזרקו נתונים.
ציון שבת:
זה סתם.
ציון שבת:
עד שש שנים אין מורים מפוטרים.
יורי שטרן:
אין מורים כאלה.
יורי שטרן:
כי תשעים אחוז מהעלייה זה לפני זה.
ציון שבת:
סליחה, נזרקים כאן נתונים בלי שאתם מכירים את הנתונים, עם כל הכבוד.
ציון שבת:
הנתונים הם אצלנו.
ציון שבת:
תרצו – תוכלו לקבל אותם בצורה מסודרת.
ציון שבת:
אלה נתונים שאנחנו מביאים אותם כמי שעוסקים במשרד החינוך ועוסקים עם המורים האלה.
קולט אביטל:
נשמע תכף ממר כהן כמה מורים כאלה יש.
מיכאל כהן:
אני לא יודע להגיד לך נתונים, אבל צריך לקחת בחשבון שאמנם פה מרבית העולים הם מברית המועצות לשעבר ויש גם עולים אחרים מארצות אחרות שנקלטו מארצות אחרות, ועלו אחרי שנות התשעים.
מיכאל כהן:
עלו מאלפיים ואלך, ואלה גם בפנים.
קולט אביטל:
למשל, מורים לאנגלית, למשל מורים לצרפתית, מתמטיקה.
מיכאל כהן:
יש מורים שעלו אחרי.
מיכאל כהן:
גם אחרי אלפיים, ונמצאים במערכת ואותם לא פיטרו.
מיכאל כהן:
אז מי שעלה בתשעים ואחד ותשעים ושתיים נמצא בתוך המערכת הזאת, חלקם פוטרו בגלל מה שאמר ציון קודם, בשל או תרומה נמוכה או בגלל שהמקצועות לא נדרשים.
מיכאל כהן:
אני יכול לומר שמקצועות כמו מוסיקה הוא חשוב מאוד, אבל במקומות שיש שעות פרופסיונליות חלק מהמורים במחוז מסוים הורידו את האנשים האלה, כיוון שאם עומד בפני מנהל בית הספר ללמד מתמטיקה או פיזיקה או מחשבים או מוסיקה, ויש לו שעות פרופסיונליות, אז הוא הוריד את המורים למוסיקה.
קולט אביטל:
סופה לנדבר בבקשה.
סופה לנדבר:
אני רוצה לומר, ציון, שאנחנו גם ניסינו.
סופה לנדבר:
אמנם היום אני חברת כנסת בדימוס, אבל אנחנו, מרינה סולודקין וחברי כנסת ניסו להשיג את הרשימות של מורים עולים מפוטרים ואנחנו יצאנו למאבק בתקשורת ברוסית ואני רוצה להגיד לך, הרבה יותר משלושים איש מפוטרים במערכת.
סופה לנדבר:
וגם הסתובבנו, המנכ"לית של הפדרציה הסתובבה במשרד החינוך בבאר שבע, כאשר אתם הזמנתם אותם לשימוע, ואני רוצה להגיד, כמעט כל שני הוא דובר רוסית.
סופה לנדבר:
אז אני לא יודעת: חמש עשרה שנה הם במערכת או עשר שנים או חמש שנים.
סופה לנדבר:
אבל כל שני הוא דובר רוסית.
סופה לנדבר:
אני לא הייתי שם אז לא ספרתי, אבל מדו"ח שנמסר לי – כל שני.
סופה לנדבר:
אתם זוכרים שלפני ארבע שנים מול הדולפינריום נהרגו עשרים ואחד ילדים עולים.
סופה לנדבר:
ואז כל מדינת ישראל נדהמה מזה שכאשר נכנסו למשפחות, באיזה תנאים הם חיים.
סופה לנדבר:
אז אני אומרת לכם, שגם מורים חיים מתחת לקו העוני.
סופה לנדבר:
ואת המשכורת הענייה שהם מביאים הביתה, זה לא משכורת.
סופה לנדבר:
אבל לא על זה אני רוצה להגיד.
סופה לנדבר:
אני רוצה להגיד עם דגל שדברים זוטרים אתם תפטרו ממשרד החינוך.
סופה לנדבר:
אז האם מתמטיקה זה דבר מיותר.?
סופה לנדבר:
האם כימיה זה דבר מיותר?
סופה לנדבר:
האם אנגלית זה דבר מיותר?
סופה לנדבר:
האם ספורט ומוסיקה זה דברים מיותרים?
סופה לנדבר:
ועוד דבר אחד; בדו"ח דברת כתוב שזה יהיה שיקום של המערכת בכלל ושיקום של מעמד המורה.
סופה לנדבר:
אין דבר כזה.
סופה לנדבר:
אני חושבת שזה צריך להיות הדגל של דו"ח דברת.
סופה לנדבר:
מעמד המורה קודם כל.
סופה לנדבר:
אני רוצה להגיד, כיושבת ראש הפדרציה, צר לי לומר חברת הכנסת קולט אביטל, בינתיים בין החברה הישראלית וחברת העולים יש קיר מזכוכית.
סופה לנדבר:
יכול להיות שהקיר הזה מבריק, הוא שקוף, אבל חברת הכנסת מרינה סולודקין אמרה נכון: יש בינינו קונפליקט וצריכים להסתכל לעומק.
קולט אביטל:
אנשים רשומים פה לזכות דיבור.
קולט אביטל:
אני מבקשת שכל אחד יצטמצם לשלוש דקות.
קולט אביטל:
אתם תקבלו רשות לענות.
קולט אביטל:
אני רק מבקשת באמת להזכיר.
קולט אביטל:
שוב פעם, אתמול בערב הסתכלתי על ראיון עם שרת החינוך שאמרה, שמה שהיא רוצה עכשיו במקום פיטורים זה להציע שיוציאו אנשים לפנסיה מוקדמת.
קולט אביטל:
כשאנחנו מדברים על ציבור מורים כללי שעבדו איקס שנים, אכן יש להם פנסיה.
קולט אביטל:
אני לא בעד פיטוריהם, אבל יש להם פנסיה.
קולט אביטל:
אנחנו הקדשנו לא מעט ישיבות פה לעולים חדשים, שיוצאים אחרי כמה שנות עבודה עם פנסיה מזערית.
קולט אביטל:
אחרי חמש שנים או שלוש שנים של עבודה אין על מה לדבר, אין פנסיות.
קולט אביטל:
אני מבקשת להעביר את רשות הדיבור לחבר הכנסת יורי שטרן, שהוא אחד מיוזמי הדיון.
יורי שטרן:
תודה כבוד יושבת הראש, באמת פניתי אלייך מיד לאחר שהתחילו הפרסומים והמכתבים על פיטורי המורים.
יורי שטרן:
אז ראינו שיש פה חיסול חשבונות.
יורי שטרן:
ולא סתם עם מורים עולים.
יורי שטרן:
אם נגדיר את זה כמו שזה באמת, זה חיסול חשבונות עם מורים יוצאי ברית המועצות.
יורי שטרן:
ואז הוותק לא שייך פה.
יורי שטרן:
אדם יכול להיות שלוש עשרה שנה בארץ, חמש עשרה שנה בארץ, ארבע עשרה שנה – שום הגדרה של משרד החינוך לא תופסת אותו כמורה עולה.
יורי שטרן:
אבל המבטא שלו מדבר בעד עצמו, כולם יודעים מאיפה הוא בא.
יורי שטרן:
וברגע שהונחתה ההנחיה הזו על הפיטורים,אני לא יודע איזה קריטריונים קבעתם, הכל הלך לא לפי הקריטריונים.
יורי שטרן:
אני מבקש לעשות חקירה ובירור פנימי משמעתי עם אותם אנשים ששלחו רשימות מפוטרים שכללו אנשים שלא עונים לקריטריונים.
יורי שטרן:
תדרשו בבקשה מכל מפקח ששלח את הרשימות לתת פירוט מיהם מבחינת הקריטריונים האלה, האם הם חד הוריים או לא, מה המקצוע שלהם, ולדרוש באמת את התשובה מאלה שעברו את הגבולות שאתם קבעתם.
יורי שטרן:
אחרת, זה הכל בלוף.
יורי שטרן:
ודבר אחרון.
יורי שטרן:
יש פה סוגיה מאוד מיוחדת של לימודי רוסית.
יורי שטרן:
זו זכות בסיסית של התלמידים
קולט אביטל:
זה גם מה שדו"ח דברת קובע.
יורי שטרן:
זכות בסיסית של התלמידים, תנאי הכרחי בהרבה מאוד מקרים לקליטה, מחסום אולי אחרון שיש למערכת החינוך כנגד נשירה דרמטית והידרדרות לפשע, לסמים, לכל מה שאתם רואים עכשיו מסביב.
יורי שטרן:
יושבים פה בין היתר מורים מורות שפוטרו עכשיו באחרונה, קיצצו עד לאפס לימודי רוסית בבתי ספר שרוב התלמידים שם הם יוצאי ברית המועצות.
יורי שטרן:
זה פשוט דבר שאם היה קורה בעולם לגבי ילדים יהודים, שנגיד דרשו לימודי עברית והיו מורידים את זה לאפס, היינו פה יוצאים בצעקה בינלאומית.
יורי שטרן:
ואתם ברגל גסה רומזים תרבות של אוכלוסייה שלמה.
יורי שטרן:
את זכותם של הילדים לקלוט את החומר בשפתם.
יורי שטרן:
זה פשוט פעולה דרקונית, מחבלת ביכולת הקליטה של אלפי אנשים.
קולט אביטל:
אני אקריא את רשימת הדוברים.
קולט אביטל:
רן ארז, אחריו פרופסור בריילובסקי, אחריו יוסי וסרמן, חבר הכנסת יאסינוב ונמשיך אז גם לגבות עדויות מהמורים עצמם.
קולט אביטל:
רן ארז, בקשה.
רן ארז:
גבירתי, סגנית שרת הקליטה, חברי כנסת נכבדים, סופה לנדבר.
רן ארז:
הדבר שמאפיין במיוחד את המורים דוברי הרוסית, יוצאי ברית המועצות לשעבר, זה מוסר גבוה מאוד בעבודה ומקצועיות שאין כמוה.
רן ארז:
האנשים האלה עובדים ברצינות, בצורה מקצועית ולא מתרשלים בעבודתם.
רן ארז:
ואני מכיר מאות מהם.
רן ארז:
עכשיו, יכולים להתווכח אתי על תקנות, עולה זה שלוש שנים, חמש שנים, שש שנים, עשר שנים.
רן ארז:
עולה מבחינתי הוא גם חמש עשרה שנה.
רן ארז:
כי האנשים האלה הגיעו ברובם הגדול בגיל די מבוגר.
רן ארז:
לא נשארו להם מספיק שנים לעבוד.
רן ארז:
גם אם עבדו חמש עשרה שנים יקבלו שלושים אחוז פנסיה ממשכורת של ששת אלפים, הם יוכלו באלפיים שקל לחודש?
רן ארז:
זה בלתי אפשרי.
רן ארז:
יש להם משכנתאות, יש להם ילדים שלומדים באוניברסיטאות.
רן ארז:
שולחים אותם לחיי עוני והשפלה ורמיסת כבודם האנושי ואפילו בניגוד לחוק יסוד: חופש העיסוק, כאשר המדינה התחייבה לתת לכל אדם את האפשרות לעבוד ולהתפרנס בכבוד ופה לא עושים זאת.
רן ארז:
עוד שני משפטים בלבד: אני מדבר פה לא רק על משרד החינוך שפיטר באופן ישיר ארבעת אלפים חמש מאות מורים.
רן ארז:
יש עוד אלף חמש מאות מורים עובדי בעלויות, שפוטרו על ידי העיריות, על ידי אורט, עמל, עמית וכל השאר, מפני שמנכ"לית המשרד הוציאה חוזר לאותן בעלויות: עליכם לקצץ בשעות לימוד.
רן ארז:
מה המשמעות של קיצוץ בשעות לימוד אם לא לפטר?
רן ארז:
ומשפט אחרון: אני אומר לכם, כל מי שרוצה ללמוד היטב היטב את דו"ח דברת ואת מערכת החינוך במדינת ישראל, אם דו"ח דברת ייושם ככתבו וכלשונו ללא שינויים כפי ששרת החינוך רוצה לעשות, תוך חמש שנים יפוטרו קרוב לשלושים אלף מורים.
רן ארז:
ואני רוצה שאתם תעשו חשבון, סופה וחברייך, כמה מורים יוצאי רוסיה יהיו בין אותם שלושים אלף.
קולט אביטל:
רק הערה אחת בשולי דבריו של רן ארז.
קולט אביטל:
אנחנו לא מטפלים רק בעולים מרוסיה.
קולט אביטל:
יש בין המפוטרים גם עולים ממדינות אחרות.
קולט אביטל:
אנחנו התברכנו במורים גם מאמריקה, גם מאנגליה, גם מצרפת, גם אלה בין רשימות המועמדים לפיטורים.
קולט אביטל:
אני מבקשת להעביר את רשות הדיבור לחבר הכנסת פרופסור בריילובסקי.
ויקטור בריילובסקי:
תודה רבה.
ויקטור בריילובסקי:
מה שאנחנו רואים היום זה משהו מאוד מוזר.
ויקטור בריילובסקי:
כנראה יש איזה שהוא דגל: יישום דו"ח דברת.
ויקטור בריילובסקי:
מה שקורה באמת מתנגד לדו"ח דברת במאה אחוז.
ויקטור בריילובסקי:
המטרה של דו"ח דברת לשפר את מערכת החינוך, להעלות מצב של המורה שכל המורים צריכים להיות עם תואר ראשון, שני, אפילו שלישי.
ויקטור בריילובסקי:
מה שאנחנו רואים, זה שמפוטרים אנשים שיש להם תואר שני ושלישי, שהם מורים למתמטיקה, מורים לפיזיקה, מורים למחשבים.
ויקטור בריילובסקי:
זה בניגוד לרוח ולכל המילים של דו"ח דברת.
ויקטור בריילובסקי:
זאת אומרת, שמה שאנחנו שומעים פה היום זה בלבול מוח.
ויקטור בריילובסקי:
מה שאנחנו שומעים היום זה מנוגד למה ששמענו אתמול, זה מנוגד למה שנשמע מחר.
ויקטור בריילובסקי:
זה מאוד מוזר, שמערכת כמו משרד החינוך עובדת בצורה כזאת.
ויקטור בריילובסקי:
חוץ מזה – קריטריונים.
ויקטור בריילובסקי:
אנחנו שומעים לגבי קריטריונים, אנחנו שמענו היום קריטריונים של פיטורים, ומה שאנחנו רואים במציאות זה משהו שמתנגד לקריטריונים האלה בצורה דרסטית.
ויקטור בריילובסקי:
זאת אומרת, שיש איזה שהוא דגל, דו"ח דברת, יש קריטריונים, יש כאילו רצון לשפר את כל המערכת.
ויקטור בריילובסקי:
ומה שאנחנו רואים זה מנוגד במאה אחוז לכל מילה ומילה בדו"ח דברת, במה שכאילו רוצים לעשות עם מערכת החינוך.
מרינה סולודקין:
בגלל שזה קונפליקט מקצועי ו...
ויקטור בריילובסקי:
לבדוק את הקשר בין מה שקורה לדו"ח דברת והסלוגנים האלה.
יוסי וסרמן:
קהיליית העולים בכלל במדינת ישראל היא יסוד קיומי של המדינה ושל העם.
יוסי וסרמן:
בהסתדרות המורים פוטרו כמאה ושמונים מורים עולים חדשים.
יוסי וסרמן:
לא פוטרו אלא מועמדים לפיטורים.
יוסי וסרמן:
המורים הם החיבור בין קהיליית העולים לבין החברה הישראלית.
יוסי וסרמן:
הם מורים טובים מאוד, מסורים מאוד, עם תארים שני ושלישי.
יוסי וסרמן:
אני אומר בצורה מאוד מאוד ברורה.
יוסי וסרמן:
הערב מתחיל משא ומתן על פי החלטת בית המשפט, ואנחנו מברכים על החלטת בית המשפט.
יוסי וסרמן:
אגב, בית המשפט בכלל לא התייחס עדיין לתביעה שהגשנו שני הארגונים, שלא היתה שום הצדקה להליך פיטורים, היות ואין בעיה תקציבית.
יוסי וסרמן:
הנושא הזה עוד יידון.
יוסי וסרמן:
אנחנו מתכוונים להוכיח אותו גם משפטית וגם ציבורית.
יוסי וסרמן:
לכן, אנחנו נעשה מאמץ עליון ולא נדון בשום רפורמה לפני שיבוטל הליך הפיטורים והמורים העולים בראש ובראשונה וגם המורים האחרים, יוחזרו לעבודה.
יוסי וסרמן:
אני לא מדבר על שמירת זכויותיהם של מורים שלא ראויים.
יוסי וסרמן:
אני מדבר על שמירת זכויותיהם של מורים מעולים למקצועות החובה העיקריים וגם למקצועות שהם היהלום שבכתר, כמו המוסיקה.
יוסי וסרמן:
אנחנו לא יכולים להיות חברה רק של מתמטיקה ואנגלית.
יוסי וסרמן:
אנחנו צריכים להיות גם חברה של אנשים משכילים בני תרבות.
קולט אביטל:
אני רוצה להגיד שאתנו נמצאים על היציע סטודנטים מהיחידה למעורבות חברתית של אוניברסיטת בן גוריון.
קולט אביטל:
ברוכים הבאים.
קולט אביטל:
אני מעבירה את רשות הדיבור לחבר הכנסת יאסינוב.
יגאל יאסינוב:
תודה גבירתי יושבת הראש.
יגאל יאסינוב:
קשה מאוד להוסיף דברים חדשים.
יגאל יאסינוב:
אבל אני אנסה לדבר קצת יותר בסיסמאות כדי לקצר.
יגאל יאסינוב:
מפטרים מורים טובים.
יגאל יאסינוב:
עובדה.
יגאל יאסינוב:
מפטרים עובדים שלא יהיה להם ממה להתקיים אחר כך, לא מפנסיה ולא עבודה אחרת, כי הם בגילאים שלא יוכלו לעבוד במשהו אחר.
קריאה:
בן חמישים לשישים.
יגאל יאסינוב:
אני לא נכנס לזה.
יגאל יאסינוב:
אני מדבר בסיסמאות.
יגאל יאסינוב:
מפטרים מורים רק בגלל שמפקח או מנהל בית ספר שאתו היה קונפליקט קבע את זה.
יגאל יאסינוב:
סיבות אישות נטו.
יגאל יאסינוב:
מפטרים מורים עולים במקצועות הנדרשים.
יגאל יאסינוב:
דו"ח דברת הורס את כל מערכת החינוך.
יגאל יאסינוב:
עובדה מסיבה אחת, ואני יכול להוכיח את זה: כרגע לפני דיברת ואמרת שכל הפיטורים לא קשורים לדו"ח דברת.
יגאל יאסינוב:
למה לפני שבועיים ולפני חודש דרשתם מארגוני מורים ומהמורים להפעיל, לקיים באופן מיידי את דו"ח דברת.
יגאל יאסינוב:
אז אמרתם שתבטלו את הפיטורים.
יגאל יאסינוב:
אז קודם כל, מה שאמרת לא נכון עובדה.
קריאה:
זה לא עובדה בכלל.
יגאל יאסינוב:
מורה שלא יכול להתקיים מהמשכורת שהוא מקבל זו בושה.
יגאל יאסינוב:
המורה לשעבר, שזורקים אותו לכלבים, יהיה דוגמה לסטודנטים לא להיות יותר מורים ולא להתעסק בהוראה, וזו גם עובדה.
ציון שבת:
למה?
ציון שבת:
זה גם התרבות.
יגאל יאסינוב:
זה לא ממש.
יגאל יאסינוב:
התרבות זה בנפרד אחרי הספורט.
יגאל יאסינוב:
אז באים אלינו הנציגים של המשרד הזה ומבלבלים לנו את המוח.
יגאל יאסינוב:
אני מתנצל, אבל זה בדיוק מה שקורה.
ציון שבת:
חבל שאתה לא מתמצא, הייתי מסביר לך.
יגאל יאסינוב:
אני מתמצא בכאב שהאנשים האלה שולחים לי במכתבים.
קולט אביטל:
אנחנו עוברים עכשיו לשמוע מורה אחת שפוטרה, שאני מבינה שהיא גם חד הורית.
קולט אביטל:
יוליה גנדין, בבקשה.
יוליה גנדין:
אני עליתי ארצה לפני חמש עשרה שנה מתוך שיקול דעת מאוד עמוק ואחראי.
יוליה גנדין:
אני דווקא עליתי מסנט פטרבורג, שם עבדתי כמורה ויש לי תואר שני.
יוליה גנדין:
קרובי המשפחה שלי נספו בשואה.
יוליה גנדין:
בעלייתי ארצה ראיתי את התגשמות החלומות שלהם.
יוליה גנדין:
הוותק שלי בארץ שתים עשרה שנה באותו בית ספר.
יוליה גנדין:
הותק הכללי שלי זה שש עשרה שנה.
יוליה גנדין:
אני מלמדת בבית ספר ברוש עפולה.
יוליה גנדין:
חוץ מזה, אני אם חד הורית ויש לי ילדה בת שש.
יוליה גנדין:
אני הגעתי ארצה לא לקבל משהו כאן אלא לתת.
יוליה גנדין:
במצב שאני נמצאת היום הוא מצב לא נעים, וזה מחזיר אותי למצב שבחרתי ממנה מסנט פטרבורג, עיר אחת מהיפות בעולם.
יוליה גנדין:
אני ברחתי משם כי קראו לי שם "פרצוף של יהודי".
יוליה גנדין:
אני ברחתי מזה.
יוליה גנדין:
אני נתקלתי כאן, זה מאוד דומה למה שהרגשתי ברוסיה.
יוליה גנדין:
אני מאוד מודה לסופה לנדבר שהזמינה אותי לכאן ואני מאוד מקווה שהמצב ישתפר.
יוליה גנדין:
אני צריכה להאכיל את הילדה שלי ולתת לה עתיד.
יוליה גנדין:
לא ביטלו לי כלום.
מיכאל נודלמן:
אני רוצה להגיד כמה מילים וכמה דברים.
מיכאל נודלמן:
יושבים פה בוועדה ד"ר ברונפמן, פרופסור נודלמן, פרופסור בריילובסקי, ד"ר שטרן ד"ר מרינה סולודקין – אין ועדה כזאת בהשכלה במובן של מה זה השכלה ומה זה חינוך.
מיכאל נודלמן:
ואני שומע מה החברים שלי אומרים פה.
מיכאל נודלמן:
אבל הם אולי אומרים בצורה מאוד תרבותית.
מיכאל נודלמן:
מה שקרה פה, מה שאני שומע פה זה בלגן מוחלט במשרד החינוך.
מיכאל נודלמן:
זה בלגן שמשפיע על בריאות של אנשים ועל החינוך בכלל.
מיכאל נודלמן:
מה אנחנו רוצים?
מיכאל נודלמן:
אנחנו רוצים חינוך או אנחנו רוצים מורים מסוימים בחינוך?
מיכאל נודלמן:
אני לא מבין.
מיכאל נודלמן:
אתם צריכים לשקול מה אתם עושים.
מיכאל נודלמן:
אני תומך ברעיון של יורי שטרן שאנחנו צריכים להקים איזו ועדה, כי ככה אי אפשר.
מיכאל נודלמן:
כל יום איזו פרשה, כל יום איזו בעיה.
מיכאל נודלמן:
צריך לשים סוף לדברים האלה.
מיכאל נודלמן:
צריכה להיות בעיה שצריכה לבדוק לעומק איך זה קרה.
מיכאל נודלמן:
אני בטוח שצריכה להיות רפורמה בחינוך, כי אני בחינוך אחר, אני חושב בחינוך יותר טוב.
מיכאל נודלמן:
ומורים שהגיעו ושאולי למדו בשיטה שאני למדתי.
מיכאל נודלמן:
אבל מה שפה מתברר זה קריסה טוטלית של ניהול של החינוך לא של החינוך.
קולט אביטל:
אני מעבירה עכשיו את רשות הדיבור לאלכסנדרה מינקין.
אלכסנדרה מינקין:
גבירתי הנכבדה, יש לי להגיד רק שתי מילים.
אלכסנדרה מינקין:
אנחנו ברשויות, אני עובדת בתיכון בראשון לציון, אנחנו שייכים לארגון המורים.
אלכסנדרה מינקין:
אני מלמדת בארץ כבר חמש עשרה שנה, מאז שעליתי ארצה, ארבעה חודשים אחרי שעליתי ארצה התחלתי ללמד.
אלכסנדרה מינקין:
אני מורה לכימיה.
אלכסנדרה מינקין:
יש לי תואר שני.
אלכסנדרה מינקין:
אני חושבת שכימיה זה מקצוע אחד מהנדרשים בארץ.
אלכסנדרה מינקין:
אנחנו נמצאים בקיצוץ כבר ארבע שנים רצופות, שמצמצמים את מקצועות המדע.
אלכסנדרה מינקין:
עכשיו לא פיטרו אותי, אמרו לי שעשו לי טובה, השאירו לי שמונה שעות.
אלכסנדרה מינקין:
אני אם חד הורית לשני ילדים ומשמונה שעות שהשאירו לי אני יכולה לשלם משכנתא בלבד.
אלכסנדרה מינקין:
לאכול אנחנו כבר לא צריכים.
אלכסנדרה מינקין:
זה בדיוק מה שהשאירו לי.
אלכסנדרה מינקין:
ואין לי לאן לפנות.
אלכסנדרה מינקין:
אני רק רוצה לציין שאני לימדתי עברית במוסקבה לכן התחלתי לעבוד כל כך מהר.
אלכסנדרה מינקין:
לימדתי עברית בארגון ציוני במוסקבה.
אלכסנדרה מינקין:
כן.
אלכסנדרה מינקין:
בגלל זה רק כשעליתי ארצה קיבלתי עבודה כמעט מיידית כי יכולתי קצת לדבר.
יגאל יאסינוב:
שליש משרה.
יגאל יאסינוב:
זאת אומרת, הביאו אותה ....
קולט אביטל:
לפת לחם.
אלכסנדרה מינקין:
אני יכולה רק להוסיף, אני בארבע השנים האחרונות עבדתי שלושים וחמש שלושים ושש שעות, זה בערך משרה וחצי, בשלושה בתי ספר.
אלכסנדרה מינקין:
שלושה.
אלכסנדרה מינקין:
אני הגעתי אחרונה, ועכשיו אני פוטרתי ממקום עבודה לגמרי.
אלכסנדרה מינקין:
למה?
אלכסנדרה מינקין:
כי אין שם שעות.
אלכסנדרה מינקין:
אין לי טענות למנהל.
אלכסנדרה מינקין:
הוא אמר לי, אני הייתי מאוד רוצה להשאיר אותך, זה לא ביכולתי.
אלכסנדרה מינקין:
את הגעת אחרונה, אני חייב לפטר אותך.
אלכסנדרה מינקין:
במקום השני השאירו לי שמונה שעות.
אלכסנדרה מינקין:
זה מה שנשאר לי מתוך שלושים ושש שעות שאני לימדתי.
קולט אביטל:
חבר הכנסת ברונפמן, בקשה.
רומן ברונפמן:
תודה רבה גבירתי היושבת ראש.
רומן ברונפמן:
אני חושב שאין מה להוסיף על העדויות המרות האלה של מורים ומורות שעומדים לפני פיטורים.
רומן ברונפמן:
אני זוכר, לפני עשר שתים עשרה שנה, רבים מהעמיתים שלי פה, גם יורי שטרן וגם מרינה סולודקין וגם סופה וגם מישה ניסינו לעזור לארגון שאז קם בתוך החברה האזרחית של העולים, ארגון מורים עולים.
רומן ברונפמן:
עשינו מאמצים אדירים ביחד עם ארגוני המורים להכניס את המורים אל מערכת החינוך.
רומן ברונפמן:
זה היה לא פשוט, אבל הצלחנו איך שהוא יחד עם הרבה מאוד ארגונים בשטח.
רומן ברונפמן:
וחשבנו שאנחנו בסופו של דבר תורמים למערכת החינוך הישראלית.
קולט אביטל:
ביקור של שרה היה לנו.
רומן ברונפמן:
של שרה היה אולי.
רומן ברונפמן:
אבל של מנכ"לית – היא לא הופיעה בפני הוועדה.
קולט אביטל:
הופיעה.
רומן ברונפמן:
אני חושב שזו סיבה מספיק טובה כדי שאנחנו נדרוש מהשר המקשר בין הממשלה לכנסת להביא לפה מקבלי החלטות במשרד החינוך.
רומן ברונפמן:
אני לא מכיר את אדון שבת.
רומן ברונפמן:
אני מכיר את מי שנמצא בדרג השני או השלישי של המשרד.
רומן ברונפמן:
אני לא חושב שיש לו עניינים אישיים או ענייני זדון כלפי מורים עולים.
רומן ברונפמן:
אבל אני רואה שהוא לא שולט בחומר.
רומן ברונפמן:
כי אתה אמרת שהמורים החד הוריים לא יפוטרו, ואני שומע, זו אחר זו מורות שהם עובדים של משרד החינוך שהם כן קיבלו מכתבי פיטורים ואפילו לא קיבלו את הביטול.
רומן ברונפמן:
אז לכן אני מסיק מסקנה, תסלח לי, שאתה לא שולט בחומר.
קולט אביטל:
או שיש בלגן גדול במערכת.
רומן ברונפמן:
ולזה אני מגיע.
רומן ברונפמן:
כנראה שיש חוסר תקשורת, גבירתי היושב ראש, בין הדרג המקבל החלטות פוליטיות במשרד לבין הדרג המבצע.
רומן ברונפמן:
ולכן אני עומד על כך שאנחנו נקיים ישיבה נוספת בנוכחות או שרה או מנכ"לית.
רומן ברונפמן:
ואם אנחנו לא נצליח להביא אותה בכוחות עצמנו, אנחנו נפנה או לראש הממשלה או לשר המקשר ונדרוש שהם יופיעו בפני הוועדה לקליטת עליה.
רומן ברונפמן:
זו ההצעה שלי, ואני לא יורד ממנה.
קולט אביטל:
אדוני, בקשה, כשקיבלת מכתב פיטורים – תציג את עצמך.
גיורא גלר:
אני קודם כל אלמן.
גיורא גלר:
יש לי שני ילדים קטנים.
גיורא גלר:
בת אחת עשרה ובן עוד מעט בן עשר.
קולט אביטל:
איפה אתה מלמד?
גיורא גלר:
אני מלמד גם בתיכון מקיף ה' בראשון שתים עשרה שנה.
גיורא גלר:
במקצוע שלי אני מורה לחינוך גופני.
גיורא גלר:
אני גם מלמד שם תנועה במגמת תיאטרון שם אני אח ומורה.
גיורא גלר:
שתים עשרה שנה ברצף.
גיורא גלר:
זה כואב מאוד.
גיורא גלר:
קודם כל, פיטרו קצת שעות.
גיורא גלר:
בשנה אחרונה אני עבדתי ארבע שעות בשבוע.
גיורא גלר:
איך אפשר לחיות?
גיורא גלר:
שנה שעברה אני עבדתי שמונה שעות, תודה רבה למנהל.
גיורא גלר:
עכשיו אני הייתי בפגישה עם המנהל והוא אומר: כן, אתה מורה מצוין אבל אין מה לעשות.
גיורא גלר:
זהו.
גיורא גלר:
מה אני צריך להגיד לילדים?
קולט אביטל:
אתה יכול בבקשה להראות לנו את המכתב?
רומן ברונפמן:
זה מכתב פיטורים שמעולם לא נשלח כדבריו של מר שבת.
גיורא גלר:
אני קיבלתי.
גיורא גלר:
יש לי שני ילדים.
גיורא גלר:
מה אני צריך לעשות?
קולט אביטל:
אני רוצה להקריא את שמות הדוברים הבאים: כל עדות כזו צובטת בלב ואנחנו מבינים את המצב.
קולט אביטל:
מרים אלן בקשה, ואחריה קרייסלר אהרון.
מרים אלן:
אני מורה לאנגלית מאשדוד.
קולט אביטל:
מאיפה עלית?
מרים אלן:
מגרוזיה.
מרים אלן:
שתים עשרה שנה בארץ.
מרים אלן:
חד הורית, ילדה בת שבע עשרה.
מרים אלן:
השנה התחילה שנה רביעית בארץ בדרך כלל שתים עשרה שנה כללי, אבל ארבע שנים אני במערכת החינוך.
מרים אלן:
מנהלת חדשה הגיעה לבית ספר והתחילה איומים.
מרים אלן:
היא הזמינה אותי לשיחה ואמרה לי במפורש, אני אעשה הכל כדי לסלק אותך מבית הספר.
מרים אלן:
מאז השנה שלי היתה גהינום.
מרים אלן:
קיבלתי השפלות, איומים, נזק נפשי שהסכמתי לפיטורים.
מרים אלן:
אני לא יכולה ללמד.
מרים אלן:
המנהלת הכניסה מכתב לתיק האישי שלי לפני שהכירה אותי.
קריאה:
בנתה תיק כמו בתקופה של סטלין.
מרים אלן:
באוגוסט כשפתחתי את התיק שלי בשימוע ראיתי את המכתב וזה היה שישי לאוגוסט, כשהפגישה שלנו היתה בסוף אוגוסט.
מרים אלן:
היא לא הכירה אותי וכבר מכתב בתיק האישי שלי.
מרים אלן:
תודה רבה.
קולט אביטל:
זה בדיוק הקריטריונים.
יגאל יאסינוב:
זה ממש מקצועי.
יגאל יאסינוב:
ברור.
קולט אביטל:
כולנו מתמרמרים.
קולט אביטל:
מר קרייסלר, בבקשה.
קולט אביטל:
בקצרה.
קרייסלר אהרון:
בעצם אני ירושלמי.
קרייסלר אהרון:
עליתי מאוזבקיסטן מטשקנט.
קרייסלר אהרון:
יש לי תואר שלישי לא מוכר בארץ.
קרייסלר אהרון:
כאן אני מוכר בתור אמ.
קרייסלר אהרון:
איי.
קרייסלר אהרון:
כשבאנו לכאן לוועדה, ואני מקווה שהציפיות של הוועדה יביאו לאיזו שהיא מסקנה.
קרייסלר אהרון:
רואים שנותנים למשרד החינוך, משרד החינוך עוזר לנו, אבל מה אני רוצה להגיד?
קרייסלר אהרון:
היו כאן דברים מאוד מאוד נכונים וטובים ואני רוצה שמשרד החינוך ייקח בחשבון שהקריטריונים כדי לפטר את המורים חייבים להיות אחרים לגמרי.
קרייסלר אהרון:
אי אפשר.
קרייסלר אהרון:
אני לא מדבר עולה מרוסיה, עולה מצרפת.
קרייסלר אהרון:
מה שאני מציע כאן שאם קרה דבר כזה, יש קיצוץ של התקציב של משרד החינוך, אז בקשה.
קרייסלר אהרון:
תשאירו את המורים ותורידו את כמות השעות למורים שנולדו בארץ.
קולט אביטל:
למה להוריד להם?
קולט אביטל:
למה שאחרים יסבלו?
קרייסלר אהרון:
תני לי להסביר.
קרייסלר אהרון:
אני אומר, שבן אדם כמוני שעובד כחמור, שכאשר נניח מחרתיים בגרות, תאמינו לי, כל הבית ספר בא אלי ואומר: אהרון, מיד תפתור את הכל.
קרייסלר אהרון:
גם עבור ארבע יחידות, גם עבור חמש יחידות.
קרייסלר אהרון:
למה?
קרייסלר אהרון:
שאנחנו נבדוק.
קרייסלר אהרון:
אולי בטופס יש שגיאה.
קולט אביטל:
אנחנו לא כאן כדי "לסדר" מורים אחרים.
קולט אביטל:
אנחנו כאן כדי למצוא פתרון.
קולט אביטל:
אני לא הולכת להעניש אנשים אחרים.
יהושע קרני:
אני יושב ראש הסתדרות המורים בבת ים.
יהושע קרני:
בת ים עיר מרובת עולים חדשים, ארבעים חמישים אחוז עולים חדשים, ברית המועצות, גרוזיה.
יהושע קרני:
החברים שלנו ששכחו מזמן את הסיסמא מעולה לעולה כוחנו עולה.
יהושע קרני:
זה נשאר באיזה שהוא מקום.
יהושע קרני:
ריבונו של עולם, אנחנו מדברים על בני אדם שבאים עם השכלה גבוהה, עם רצון לעבוד.
יהושע קרני:
דיברו פה.
יהושע קרני:
חבל.
יהושע קרני:
לא צריך לחזור.
יהושע קרני:
אבל אני חושב שאנחנו צריכים לעמוד מאחורי העקרונות של מדינת ישראל, שמדברת על החשיבות של קליטת עליה.
יהושע קרני:
אנחנו רוצים שיבואו עוד עולים חדשים.
יהושע קרני:
מה המשפחות?
יהושע קרני:
יושבות פה שתי מורות, אני הבאתי אותן מהבית.
יהושע קרני:
אחת מהן משפחה חד הורית, אמא חד הורית.
יהושע קרני:
משפחה אחרת, שתי משפחות בדירה קטנה גרים ביחד כי אין אפשרות לקחת עוד דירה.
יהושע קרני:
צריך לבדוק מה המורים העולים החדשים מקבלים כחיזוק, כדי שירצו להיות מורים טובים, כדי שלא יקרעו את עצמם וירוצו לחפש עבודות אחרות .
יהושע קרני:
אנחנו רוצים אנשים עם תרבות, אנשים עם השכלה, אנשים שמחברים אותנו עם העם היהודי.
יהושע קרני:
בסך הכל הם מחברים אותנו עם העם היהודי.
יהושע קרני:
הם קוראים לעוד אנשים, לעוד מורים.
יהושע קרני:
אז אותם אנחנו נפטר?
יהושע קרני:
זו שערורייה.
יהושע קרני:
בלי קשר לדברת.
יהושע קרני:
אני לא נכנס עכשיו לויכוח.
לאה קלבנוב:
שלום לכולם.
לאה קלבנוב:
אני מורה למתמטיקה, נכנסתי למערכת כמורה לטכנולוגיה.
לאה קלבנוב:
אבל בכל המסמכים שלי כתוב מורה למתמטיקה, פיזיקה, טכנולוגיה.
לאה קלבנוב:
אני מתחברת לכל דבר שאמר עכשיו.
לאה קלבנוב:
וגם סופה לנדר.
לאה קלבנוב:
אני רוצה להגיד: בסדר, לא לעזור לקליטה, אבל גם לא להפריע.
לאה קלבנוב:
שלא עוזרים – אבל לפחות לא להפריע.
לאה קלבנוב:
כשאני כאן בארץ ארבע עשרה שנה, כמעט חמש עשרה שנים.
לאה קלבנוב:
אבל אני עובדת במערכת רק שמונה שנים.
לאה קלבנוב:
לא בגלל שאני ישבתי בבית ולא רציתי.
לאה קלבנוב:
לא קיבלו אותי.
לאה קלבנוב:
אמרו שאני לא מתאימה, שאני כלום, שאני אפס.
לאה קלבנוב:
זה מי שהיה צריך לעזור לקליטה.
לאה קלבנוב:
ככה התייחסו אלי.
לאה קלבנוב:
אני נכנסת למחוז חיפה.
לאה קלבנוב:
לכן כשאתם מפטרים, אין קריטריונים נכונים.
לאה קלבנוב:
כתוב דבר אחד, אבל מה שיש בפועל זה דבר אחר לגמרי.
לאה קלבנוב:
זה דברים שלא מתחברים אחד לשני.
קולט אביטל:
אני מבקשת מראש הענף המקצועי במרכז המורים.