GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שמואל בן צבי:
יש לנו שידורים בשפה האנגלית, היא שעתיים, היא שעה ו-40 ביום, יש לנו שידורים בצרפתית כנ"ל, שעה ו-42 דקות, הכל שידורים חיים, וזה גם לחו"ל.
יורי שטרן:
אתה נותן לנו חלוקה לפי שידורים חיים, לא שידורים חוזרים.
שמואל בן צבי:
אני מונה את זה, אני יודע בדיוק מה, יש לנו שידור 30 דקות גם לחוץ לארץ.
שמואל בן צבי:
זה לא שומעים בארץ.
יוני בן מנחם:
שעה ורבע בדיוק.
קולט אביטל:
כשאמרת לי אמהרית שעה 45 דקות, שוב פעם, חשוב לנו לדעת אם אלה שעות נטו, או שידורים חוזרים.
שמואל בן צבי:
זה נטו.
שמואל בן צבי:
כלומר, אנחנו לפעמים עושים שידור חוזר נותנים שידור פופולרי, רואים, אנחנו רוצים עוד פעם להדגיש עוד פעם דבר כמו בריאות, כמו כל הדברים שמסביב לזה, אז אנחנו תמיד חוזרים על השידור.
שמואל בן צבי:
אבל זה נטו, וזה גם שידור חי, ושידור חוזר.
שמואל בן צבי:
כדי לא לטעות.
שמואל בן צבי:
אני אומר ככה, רוסית 11 שעות 35 דקות, וזה - -
יוני בן מנחם:
מהסך הכל של 17 וחצי שעות בפועל.
יוני בן מנחם:
מ-6 וחצי בבוקר, עד 12 בלילה.
שמואל בן צבי:
כן, אבל אני עכשיו מדבר על החלוקה שהיא עכשיו נכונה.
שמואל בן צבי:
17 וחצי שעות, זה שידורים חיים, זה שידורים, אחר כך יש שידור שקודם זה היה שקט, מ-24 עד 07 לא היה שידור בכלל.
שמואל בן צבי:
ברגע שנכנסנו לעבר רדיו חדש, אז הוא הביא למצב שזה עכשיו 24 שעות.
קולט אביטל:
אבל אנחנו מדברים על שידורי חדשות, לאנשים שהם עולים, שהם לא יקשיבו לחדשות מ-12 בלילה עד 6 בבוקר.
שמואל בן צבי:
חדשות, זה בכל השפות, זה מ-6 וחצי עד 12, זה חדשות בכל השפות וזה כולל חדשות.
שמואל בן צבי:
בעם חי, 115 דקות, שזה שעה 55, אנגלית 65 שעות ועכשיו 70 דקות.
קולט אביטל:
זה אפילו לא שעה וחצי, וזה משנקרא הדאגה להסברה הישראלית.
יורי שטרן:
למה לא דאגתם להוסיף דקות ביום.
קולט אביטל:
השעה ו-5 דקות - - -,
שמואל בן צבי:
צרפתית, עכשיו 75 דקות, אידיש 40 דקות, רומנית 30 דקות.
קולט אביטל:
זה לא נכון יש רק 400 אלף רומנים בארץ, אפשר גם קצת פרופורציה.
שמואל בן צבי:
ספרדית 30 דקות, לדינו 25 דקות, בוכרית 15 דקות ואנחנו עכשיו מיום ראשון נעשה שידור חוזר של אותו שידור אחרי ה-24, גרוזינית 15 דקות, הונגרית 15 דקות, מוגרבית 15 דקות, טיגרית 10 דקות, טאטית כ-10 דקות פעם בחודש, עכשיו אנחנו מעבירים, יש בעצם פרסית שעה וחצי שבדרך כלל מיועד השידור הזה רק לחו"ל.
שמואל בן צבי:
מתוך שעה וחצי 25 דקות אנחנו משדרים בתוך רק"ע כל יום.
שמואל בן צבי:
אגב, מה שאני התכוונתי שגם אנגלית וצרפתית ביחד, - -
קולט אביטל:
אנחנו הבנו, אנחנו יכולים להבין אם ככה שאם מדובר ב-11 וחצי שעות לרוסית רוב התקציב או פרופורציונית רוב התקציב, 11 וחצי מתוך 17 שעות שידור רוב התקציב צריך ללכת לרוסית וזה צריך להתבטא גם במספר העובדים.
שמואל בן צבי:
אם נניח מתוך 84 עובדים בכל השפות, 35 עובדים הם ברוסית.
יוני בן מנחם:
שזה 14 שפות.
קולט אביטל:
זה 14 שפות.
קולט אביטל:
מי קובע את לוח השידורים?
יוני בן מנחם:
ועדת הרדיו שליד רשות השידור.
קולט אביטל:
ומי קובע את הפרופורציות, גם הם?
יוני בן מנחם:
היה לנו מאבק, אתן לכם דוגמה, מהישיבה האחרונה של ועדת הרדיו, דרשו לבטל את השידורים ברומנית, והיה לנו שם מאבק, היתה שם חברת מליאה שטענה שצריך לתת תשלומים ברומנית ובמוגרבית, למה צריך את זה.
יוני בן מנחם:
אז ניסינו להסביר והיה לנו שם מאבק קשה מאד כדי למנוע את הבטול של השידורים האלה.
יורי שטרן:
שר הפנים יודע מזה?
יוני בן מנחם:
אם לא מדליפים לעתונות אנחנו לא מזמינים את זה.
יוני בן מנחם:
אבל אתן לכם דוגמה לסבר את האוזן, איזה מאבקים יש לנו על החלוקה, הרי סך הכל יש 24 שעות ביממה, והפריים טיים הוא מצומצם, ועד חצות אנחנו מנסים לפרוש ולתת את היצוג היחסי לכל שפה, עכשיו נכנסנו לשידורי לילה, מחצות, הפעלנו גם שידורי לילה כדי שלפחות ניתן איזה שהוא פיצוי לאלה שערים בלילה.
קולט אביטל:
אני בכל זאת אני חייבת לחזור לענין הזה, ויש סיבה שכן קשורה לועדה הזאת, כי קבלתי הרבה מאד תלונות בנושא אנגלית.
קולט אביטל:
הרי אנגלית נועד לדוברי אנגלית בארץ, והם לא מעטים, ויש עכשיו גם הרבה עולים מארצות הברית, וכל השגרירים הזרים, גם אנשים בחוץ לארץ, בוא נגיד שהעולם האנגלוסקסי, הוא לא עולם מבוטל, אז מעבירים את השידורים לשעה 6 וחצי בבוקר, שאף אחד לא קם להקשיב, 7 לפחות חלק מהאנשים קמו והקשיבו, 6 וחצי אף אחד לא מקשיב לזה, אף אחד לא מוכן לקום בבוקר ב-6 וחצי כדי לפתוח ולהקשיב.
ז'וליאן זנודה:
נציג התאחדות עולי צרפת.
ז'וליאן זנודה:
אותו דבר, אם האנגלית מתחילים ב-6 וחצי, צרפתים ממשיכים ברבע לשבע.
ז'וליאן זנודה:
חוץ מזה, הבעיה שלנו זה לא רק ענין של קליטה, זה ענין של עידוד עליה.
ז'וליאן זנודה:
שהיום כולם מדברים גם, יש לנו קשר אחרי העבודה שאנחנו עשינו עם כל הרדיו ז'וויף בכל צרפת, בבלגיה זאת אומרת הם מוכנים לקחת שידורים שלנו, ולתת תהליכי חצי מיליון יהודים בצרפת ו-100, 150 דוברי צרפתית מספרד, בלגיה ועוד, עכשיו כדי להגיד את השידור של רבע לשבע שמה זה פחות שעה, זה רבע לשש, הטכנאי שם צריך להגיע למשרד שלהם ב-5 בבוקר, הוא אומר.
יורי שטרן:
השעה הזאת היא בשביל מונטריאול, שם זה מסתדר יפה מאד.
יורי שטרן:
ולשם זה לא מגיע.
שמואל בן צבי:
אני רוצה להבהיר כמה דברים כי יש הרבה דברים שהם בגלל זה אומרים נגנב, אני חייב להגיד שההגדרה הזאת היא הגדרה, כאדם אזרח מן השורה, זה הגדרה פוליטית, הכסף נגנב כשמכניסים אותו לכיס, אבל אם כסף הועבר יכול להיות אי סדרים, יכול להיות, נגנב, זה רע מאד.
שמואל בן צבי:
אני רוצה להגיד משהו, יש גם תשובה זה לא יכול להיות שחבר כנסת מדבר והבן אדם שהוא צריך לענות הוא לא לענות.
שמואל בן צבי:
אנחנו שנינו מאותו הצד.
קולט אביטל:
אתה חושב שאני לא נתתי לך עד עכשיו לענות?
קולט אביטל:
על מה אתה מתלונן.
שמואל בן צבי:
על זה אני מתלונן.
שמואל בן צבי:
אני רוצה להגיד דבר כזה.
שמואל בן צבי:
המדיניות, החלוקה של השידורים, רשות השידור, אנחנו שידור ציבורי אנחנו לא יכולים, אני לא יכול לקבל החלטה כזו וככה אני נותן לשידורים אלה.
קולט אביטל:
אבל אנחנו צריכים לדעת מה הכתובת שלנו לענין הזה.
קולט אביטל:
כועדה יש לנו כמה הערות על החלוקה, על הדרך, על השעות.
שמואל בן צבי:
אנחנו חשבנו שבשעה 7 אולי לאנגלית באמת וצרפתית זה טוב מאד להתחיל, זה פשוט חשוב, אני מסכים.
קולט אביטל:
ממש, יקומו אנשים ב-5 בבוקר יצחצחו שיניים ויחכו לשמוע את החדשות.
שמואל בן צבי:
אני רוצה להגיד, אבל על חשבון של שעה 7 של חדשות בשפה הרוסית.
שמואל בן צבי:
ואז אני צריך להכניס באמת, אני דובר רוסית אז אני יכול יותר לתקוף, אני אומר בוא נתחיל ב-7 ליום יום באנגלית וצרפתית, ואני אומר אני לא רוצה לפגוע בשידורים ברוסית ב-7.
קולט אביטל:
איך זה היה קודם, מתי היו השידורים באנגלית?
יוני בן מנחם:
כל השידורים, הם היו ברשת אחרת, ברשתות אחרות.
יוני בן מנחם:
זה לא חכמה להזיז, אנחנו יכולים להעביר את אנגלית, צרפתית לשעה של פריים טיים, זה על חשבון הרוסית, זה המשמעות של זה.
קולט אביטל:
יכול להיות שיהיו פה כעסים של אנשים אחרים, אבל בואו נהיה הגיוניים.
קולט אביטל:
אם למי שהוא יש 11 וחצי שעות ליום, ולמישהו אחר יש שעה ליום, ואנחנו מדברים בכל זאת על ציבור רחב גם בחוץ לארץ וגם בארץ, גם צרפתית וגם אנגלית, אולי בכל זאת אפשר להתחשב בזה ולא לדחוף את האנגלית והצרפתית לשעות שאף אחד לא מקשיב.
קולט אביטל:
בכל זאת, אולי אפשר לעשות את זה - -
יוני בן מנחם:
אז את פוגעת במיליון רוסים פה בארץ.
קולט אביטל:
אז תעשה את זה בחצי, תעשה את זה ב-7 וחצי.
קולט אביטל:
מה קרה?
יוני בן מנחם:
זה בא לדיון בועדת הרדיו, במוסדות רשות השידור, זאת החלטה שהתקבלה, זה לא אנחנו קובעים את זה.
קולט אביטל:
זה לא פייר, צריכים להביא את ההחלטה.
יורי שטרן:
הדבר האחרון שרציתי שיצא מהדיון הזה, זה באמת צמצום שעות השידורים.
קולט אביטל:
לא, אף אחד לא מבקש לצמצם.
יוני בן מנחם:
אם אנחנו נעביר את זה לפריים טיים, זה יהיה על חשבון הרוסית, אני רוצה להבהיר את זה.
קולט אביטל:
למה, כמה מ-7 עד 7 וחצי, רוסית.
קולט אביטל:
אפשר ב-7 וחצי אנגלית.
יוני בן מנחם:
אבל אז את פוגעת ברוסית, זה פוגע במיליון רוסים.
קולט אביטל:
למה שעה, למה לא מספיקה חצי שעה לחדשות?
יורי שטרן:
כי מ-7 עד 7:45 זו סקירת עתונות, אחר כך ב-8,
קולט אביטל:
שלושת רבעי שעה סקירת עתונות?
יורי שטרן:
אני רוצה למקד את תשומת לבנו במשהו אחר.
יורי שטרן:
פעם היתה הפרדה בין קול ישראל לגולה, ולקול ישראל פנימי.
יורי שטרן:
גם בשפות הערביות.
יורי שטרן:
מה קרה שאז שאיחדו את זה, ובאמת ההחלטה שלנו צריכה להיות להוסיף ליממת שידור של רק"ע עוד איזה שעתיים שלוש, במקום 24 שעות שיהיו להם 27, זה לא עניין של כסף, הקב"ה ככה בנה את היום, אין יותר שעות, זה כבר מעבר ליכולת אפילו של שר האוצר.
יוני בן מנחם:
יש עוד נושא חשוב אחד ששכחנו להגיד לכם, אנחנו מעבירים גם פעם ראשונה את השידורים באינטרנט.
יורי שטרן:
זה באמת יפה, נקלט גם בתפוצות.
יורי שטרן:
אז מה שאני רציתי לבקש כהחלטת הועדה - - -,
סופה לנדבר:
שאלה, הגיעו אלי שמועות ואני מדברת על שמועות, אבל שבעצם כמה עובדים ותיקים של אנורטה הציעו להם לצאת לפנסיה.
סופה לנדבר:
האם זה נכון.
יוני בן מנחם:
יש הצעה של רשות השידור לכל עובדי הרשות, הרדיו והטלויזיה, לפרישה מרצון בתנאים מועדפים, לכולם, מרצון בתנאים מועדפים, לכולם, זה לא ספציפית חלילה וחס לעובד.
קולט אביטל:
זה לכל המוסדות, לשרות הציבורי בכלל.
קולט אביטל:
אנחנו שמים לב, אבל זה לכל אורך הדרך, אצל כולם, אם זה מרצון.
יוני בן מנחם:
עד כמה שידוע לי מספר הנענים לפרישה מרצון אולי הגיעו לששה, שבעה ברדיו, זה הכל.
סופה לנדבר:
אם זה פרישה מרצון, זה מרצון, אבל אם זה בכח אז אנחנו לא מסכימים.
פניה קירשנבאום:
רציתי להגיד שכולנו יודעים שאורך התקציב הוא בדיוק 12 חודש, מכיוון שלרשות השידור לקח ממאי עד נובמבר להעביר 240 אלף שקל, ועכשיו אנחנו מעלים כל מיני שאלות שיכול להיות שיקח להם עוד חודש וחצי לתת לנו תשובות, אני לא הייתי רוצה שנגיע ל-31 לדצמבר ונקבל תשובה אנחנו מצטערים אבל שנת התקציב נגמרה והכסף הלך ואין מה לעשות היום.
פניה קירשנבאום:
ולכן הייתי מבקשת ממך קודם כל לקבוע איזה לוח זמנים לקבלת תשובות ולקבלת החלטות מה עושים עם הכסף, בכדי שיהיה לנו מספיק זמן לנצל את הכסף למטרות שלו הוא מיועד.
קולט אביטל:
זה בהנחה שמקובל עליך רק 1.1 מיליון.
פניה קירשנבאום:
אני אומרת שכל התקציב.
מולו עלם טמיית:
אני רק אתיחס למה שאת אמרת.
מולו עלם טמיית:
אמרת קודם שעה 55 דקות לתכנית באמהרית, ובעצם באמהרית זה נראה לי זה ממש, זה נראה לי כמות קטנה לכמות אם זה 24 שעות, בגלל זה לא הזמן שאנחנו נסתפק בגלל בואו לא נשכח כל אחד - -
קולט אביטל:
אני אשאל אותך שאלה.
קולט אביטל:
השידורים החוזרים האלה בלילה זה עוזר לקהילה או לא?
מולו עלם טמיית:
בלילה ממש לא.
מולו עלם טמיית:
אבל בואו לא נשכח, כל אחד שידליק את הטלויזיה אם זה בצרפתית ואם זה ברוסית אתה יכול לראות בכל השפות אבל אמהרית אתה לא תראה.
מולו עלם טמיית:
חוץ מיום שישי.
מולו עלם טמיית:
אני מסכים עם יורי, אני בעצם לא מתכוון לפגוע ברוסית או רומנית, אבל בכל זאת עדיין זה נשמע דבר אבסורדי דבר כזה, ואני מתכוון לא עיתונים, לא רדיו, לא טלויזיה בשפה האמהרית, אין תרבות מזה.
קולט אביטל:
גברתי, את יכולה לתת לנו איזה אמדן יש לכם, אתם יודעים כמה אחוזים מהקהילה מקשיבים לרדיו.
צגה מלקו:
אני יכולה להגיד, בערד עשו סקר, עד 20% אני חושבת אין שום תחנה או שידור שיש לו אחוז האזנה גבוה כמו באמהרית, כי האוכלוסיה קודם כל עולה חדשה, ושני האוכלוסיה אנלפביתית, רובה, והשפה אמהרית, ואין להם שום עיתונים ואין לנו גם, ואם יש אז פעם בחודש, זה הוצאות של ארגון וזה עוזר שהאוכלוסיה לא קוראת.
צגה מלקו:
אז לכם יש אחוז האזנה מאד גבוה, וכתוצאה מזה גם רוב הארגונים, כמו משרד הבריאות רוצים להעביר איזה אינפורמציה על הבריאות, חוק ומשפט.
קולט אביטל:
אני יודעת כי גם אנחנו פנינו כועדה בכל הנושא של אלימות נגד נשים וכו'.
צגה מלקו:
כל דבר שרוצים להעביר לקהילה, יש רק רדיו.
מרק חביב:
התאחדות עולי צרפת.
מרק חביב:
נוסיף לנושא של השעות, אנחנו מדברים על אימולגיה, על קהילה של צרפתים, שיש להם קשיים לבוא, לא באים, איך עושים לעשות שיבואו, ופה אני רואה, והיה שידור ב-7 ורבע, בצרפתית, פה אני רואה שיש 11 וחצי שעות לרוסית, הורידו כמו שאת אמרת באנגלית וגם בצרפתית שצריך שעה הרבה יותר צעירה, אפשר לקחת 7 וחצי, 8, אבל אנחנו חייבים כי לא רק קול ישראל בצרפתית שומעים אותו בארץ אבל הרבה מאד שומעים אותו בצרפת.
מרק חביב:
וזה מאד חשוב.
מרק חביב:
וזה קהילה שמחכה לזה.
מרק חביב:
כי הרדיו המקומי בצרפת הוא של היהודים היא לא עונה לצרכים של - - -,
קולט אביטל:
למען הסדר הטוב וכדי נדייק לכל הרדיו הצרפתים יש גם כתבים בארץ.
קולט אביטל:
אני מדברת על הרדיו ז'י, וכל אלה.
קולט אביטל:
מי שהם מקבלים גם בכל יום חדשות דרך הכתבים פה בארץ.
מרק חביב:
אני מכירת גם את הכתבים, אבל מה הם נותנים חדשות שקצור של העתונים, ערפאת בפריס, או שרון והתנתקות.
מרק חביב:
זאת אומרת מה שהם מצירים, את האנשים הקהילה בפריז לא מקבלים וליון ובמרסיי ובמופלי, לא רוצים לבוא עכשיו ולעשות את הכל לעבור את כל השידורים.
מרק חביב:
תני לנו רק באנגלית ובצרפתית את השעות יותר טובות, בשביל ההקשבה לחוץ לארץ.
מרק חביב:
אנשים פה יש מיליון, מיליון וחצי דוברי צרפתית הם יכולים לעשות דרך אינטרנט, דרך ערוץ 7, שהם נותנים להם, לצערי הרב היום, רדיו פרנז אינטרנציונל, שממש מגיע לישראל, אבל משדרים מ-7 וחצי עד 8, דרך בירות ורדיו מונטה קרלו, נותנים, יש מספיק, אבל מה שאנחנו צריכים עכשיו לפעול בעידוד עליה, לתת אפשרויות, הייתי השבוע במונפוליה, היה כנס של כל הרדיו ז'וויף כל צרפת, הם דורשים ומבקשים חדשות ממנו ישיר מישראל, חוץ מהכל ספורט שלהם שיש להם פה.
מרינה סולודקין:
קודם כל, אם תהיה התאוששות שמבטיח שר האוצר, מה שאני רוצה לומר שיש שנים רזות עכשיו, ושנים מאד רזות, אנחנו צריכים להחזיר את כל השידורים בצרפתית, אנגלית בגודל שהיה בגלל שזה חשוב לעידוד העליה ולתפוצות.
מרינה סולודקין:
אני חושבת בועדה זאת צריכים לומר את הדברים האלה.
מרינה סולודקין:
אני לא קיבלתי תשובה, מה עשו מ-2 מיליון שקל ממאי עד אוקטובר.
קולט אביטל:
אתן לך תשובה מפורטת.
קולט אביטל:
מ-2 מיליון,.
קולט אביטל:
הלכה למעשה העבירו 240 אלף, יש הבטחה שתוך כמה ימים יעבור עוד 800 אלף, בזה יסתפקו משום בערך 1.1 מיליון הולך למה שנקרא עובר האדס, לקופה הכללית כדי לעזור להחזיק.
קולט אביטל:
זאת התשובה.
קולט אביטל:
עכשיו, בשלב הזה אנחנו יודעים שרק 240 אלף,
מרינה סולודקין:
אבל בהסכם הקואליציוני שיורי ואחרים חתמו, בצורה מאד מאד בגבורה רמה, אז לא היה שזה הולך לקופה כללית.
מרינה סולודקין:
גם בהבהרה לא כתוב כך.
מרינה סולודקין:
מה שאני אומרת, אנחנו שומעים - -
קולט אביטל:
העברה, רדיו רק"ע, כל אחד יכול לפרש איך שהוא רוצה.
קולט אביטל:
זאת הבעיה, כשאת לא צובעת ישר ואומרת זה נועד רק לשידורים, זה לא נועד להחזקה, אז צריך לשים לב.
מרינה סולודקין:
לצערי הרב אולי אנחנו שומעים - - -,
קולט אביטל:
בדרך כלל כך קורה בכל המערכת.
קולט אביטל:
מקבלים כסף וכל אחד - - -,
יורי שטרן:
רציתי לשאול, אתה הזכרת את האינטרנט וזאת באמת יוזמה מבורכת, אני פעם הופתעתי, נתתי ראיון במוסקבה לרדיו מקומי, ופתאום מישהו מהמאזינים ברדיו רק"ע אתמול שודר כך וכך, הופתעתי, במוסקבה שומעים רדיו רק"ע, מתברר שזה באינטרנט.
יורי שטרן:
האם אינטרנט לא יכול להוות פיצוי חלקי או מענה לחלקי לאותה מצוקה של שעות שידור, שאנחנו רואים אותה.
יורי שטרן:
אבל חלקי.
יורי שטרן:
למשל לחו"ל.
יורי שטרן:
הרי זה גם נקלט.
קולט אביטל:
אם אתה מדבר על האינטרנט, הרי הם יכולים להעלות את זה על אינטרנט ברגע שהשידור חי או קיים, הוא לא יכול בפריז לקבל את זה באינטרנט כל כך - -
יורי שטרן:
אפשר, ערוץ 7 קיים היום רק באינטרנט.
יורי שטרן:
והם מראיינים אנשים ומשדרים אז אולי פה.
יוני בן מנחם:
אני רק רוצה כדי שפה כל העסק הלך על הענין של הכסף, ולא נתפסתם כל כך בפרופורציה המתאימה, למאמץ שעשינו להגדלה, הפיכה של הרשת ל-24 שעות ביממה, העברה של השידורים באינטרנט, הקשרים הבינלאומיים, הריכוז של כל השפות, אני רוצה להגיד לסיכום כדי, אתם עומדים לקבל החלטה שזה יהיה ברור שכל הענין של הלוח השידורים.
יוני בן מנחם:
מי שקובע אותו זה המוסדות של רשות השידור וזה ועדת רדיו של מליאת רשות השידור, ושמעתי שם על הויכוחים שרצו בכלל לבטל את השידורים ברומנית ואנחנו שם עמדנו בפרץ ונלחמנו נגד הדבר הזה, ולכן אתם צריכים לקחת את זה בחשבון להחלטות שלכם, שבסך הכל יש 24 שעות ביממה, ושינוי, כל שינוי שיעשה לפי הערכתי יהיה על חשבון השידורים ברוסית בסופו של דבר מכיון שזה מרכיב את רוב לוח השידורים וצריכים לקחת את זה בחשבון.
יוני בן מנחם:
זה מיליון אזרחים פה בארץ, ששומעים את השידורים.
ראובן שלום:
אני חבר מליאת רשות השידור.
ראובן שלום:
אני הייתי רוצה להשאר ברמת העקרון, בחובות ולא ברמה של X עובדים, רשות השידור היא רשות ממלכתית שיש לה חובות ולא רק על פי - -, וחלק מהחובות האלה במדינה כמו מדינת ישראל שהמהות של המדינה קולטת עליה ועם זיקה מיוחדת ליהדות התפוצות, יש לה חובה מובנית למלאות את התפקידים האלה.
ראובן שלום:
אני לא מבין את הענין הזה של כסף, לא יודע למה זה צריך להיות קשור להסכם קואליציוני, ובשנה הבאה לא יהיה הסכם קואליציוני כזה, אני חושב שזה לא נכון, התקציב הזה צריך להיות חלק מתקציב המובנה והרגיל.
קולט אביטל:
אבל את זה אתה צריך להגיד לרשות השידור, כי אנחנו מסכימים איתך.
קולט אביטל:
הבעיה נבעה, זה אילצו ללכת לבקש את הכסף זה כרגע אחרון כדי להתחיל אחרי שהורידו את הכסף.
ראובן שלום:
אסור שרשת רק"ע כמו שאסור שדברים אחרים שקשורים לעולים יהיו בני ערובה של הסכם קואליציוני או הסכמים אחרים.
ראובן שלום:
ולשאלה מה עושים, תקציב רשות השידור יש לו מספר תחנות, תקציב הרשות מאושר במספר מסגרות, גם לממשלה וגם לכנסת יש מעמד בתקציב הרשות.
ראובן שלום:
תקציב הרשות מאושר בכנסת.
ראובן שלום:
אז אני חושב שחברי הכנסת יטיבו לעשות אם במקום לעשות את זה שהסדר קואליציוני שיהיה נכון לשנה אחת ולא יהיה נכון לשנים אחרות, אלא יביאו את זה באופן מובנה.
קריאה:
זו נאיביות להגיד.
קריאה:
היו"ר קולט השאלה איך ועדת הכספים פועלת.
ראובן שלום:
אם ועדת הכספים, ואני מניח שזו הועדה שמאשרת את התקציב, תהיה צומת לנושאים האלה, אז יכול להיות שה-2 מיליון צריכים להפנות ישירות ולהיות באופן מובנה, מה יקרה בשנה הבאה, מי יהיה ערב שיהיה הסכם קואליציוני כזה, אז אפשר להפקיר את זה כך או כך.
ראובן שלום:
לכן אני אומר, צריך להיות וצריך לדאוג שהועדה הזו, כועדה של עליה ותפוצות יהיה לה בקטע מסוים של דיונים בועדת הכספים יהיה לה מעמד מסוים בהתיחסות לזה, ויושבת ראש הועדה, וחברים נוספים יוכלו להביע את דעתם בקשר לרשת רק"ע ושידורים אלה בועדת הכספים.
לואיזה וליטסקי:
אני לא חושבת שיתיחסו לנושאים האלה באופן כללי, כי דובר על כספים מאד מסוימים, אז אם מדברים על זה באופן כללי, בהמשך למה שראובן אמר, וכבר ניסינו לעשות את זה גם בעבר, מה שיכול לדעתנו, מה שיכול להשיג את המפה של רדיו רק"ע, לחוקק חוק שיסדיר את המעמד של התחנה הזאת, כמו שידורי רדיו בערבית מוסדרים בחוק רשות השידור, כמו שידורי רדיו לענייני תפוצות, - -
מרינה סולודקין:
הכל בתוכו, מה קורה עם שידורים בערבית, ואני בועדת החינוך גם בנושא זה נלחמת.
לואיזה וליטסקי:
אני חושבת שראוי שמדינת ישראל תסדיר את המעמד של שירותים בשפות השונות כחלק מקליטת העליה.
לואיזה וליטסקי:
ניסינו לעשות את זה בעבר, כשר שרנסקי, זה נעצר בגלל שועדה מיוחדת למעמד של רשות השידור על שם דינור, זה נעצר שם וביקשו מאיתנו להמתין עם זה.
לואיזה וליטסקי:
יכול מאד להיות שזה שעת כושר באמת להתחיל לפעול.
קולט אביטל:
אני מתקרבת לסכום, אני מצטערת שיוני לא פה, הוא בוודאי יחזור ונעביר אליו גם את ההחלטות.
קולט אביטל:
נתחיל מהצד הקל, ונמשיך לכיוון הכבד.
קולט אביטל:
קודם כל אנחנו נפנה לועדת הכספים, אנחנו דורשים מרשות השידור לנצל את מלוא הכסף את ה-2 מיליון שהועברו לרדיו רק"ע, אך ורק לנושא של שידורים וכמובן אם צריך ציוד.
קולט אביטל:
אבל ספציפית אך ורק לזה ולא לתקורות, ובענין הזה אנחנו גם נפנה לועדת הכספים ואולי לועדת הביקורת, אנחנו צריכים לראות איך הדבר הזה באמת יפעל.
קולט אביטל:
אנחנו נרצה כמובן לקבל מכם, פירוט, תוך שבוע אם אפשר, על 11.6 מיליון איך הם מוצאים, מה הפרופורציה המוצאת ביניהם.
קולט אביטל:
איך וכמה מזה נשאר לשידורים בארץ, כמה מזה מוקדש לחוץ לארץ.
קולט אביטל:
אני מניחה שלא צריך להיות מאד קשה לעשות את זה, אנחנו גם מבקשים לקבל פירוט, אלא סכום גלובלי, כי אז אנחנו נראה מה הפרופורציה בין ההכנסות לבין מה שמוקדש לרדיו רק"ע, ואם באמת מסתבר שמהפרסומות נכנס יותר כסף וגם עם 2 המיליון האלה, בעצם חלק מהכסף עכשיו, אנחנו מבקשים, או דורשים, לקבל מרשות השידור תוך שבוע ימים פירוט של, או יותר נכון התחיבות, עד איזה תאריך יעברו ה-800 אלף הנוספים האלה, בינתיים במילא אמרת שהם עומדים לעבור בימים הקרובים.
קולט אביטל:
נא תודיעו לנו בכתב על 240 אלף שהועברו, ומתי יועברו ה-800 אלף הנוספים שעליהם דיברת, כי אנחנו לפחות בקטע הזה, למרות שאנחנו לא מוותרים על היתר, רוצים שהחלק הזה יגיע מבעוד מועד.
קולט אביטל:
ואנחנו בהחלט, יחד כמה חברים פה, ניגש לנושא החקיקה כדי לעגן בחוק את הנושא של השידורים של רדיו רק"ע, בנפרד ובנוסף אנחנו חושבים, ואני אומרת את זה ומסתפקת בינתיים בשפה אחת.
קולט אביטל:
בכל הענין הזה של השידורים לחו"ל יש לך בארץ שעה ו-5 דקות, או שעה ו-15 דקות באמהרית באמת לא מספיקים.
קולט אביטל:
פה השיקול לא צריך להיות רק פרופורציוני לגודל האוכלוסיה, השיקול צריך להיות גם מותאם לצרכים של האוכלוסיה שאין לה שום מקור מידע אחר, שום דרך אחרת שלנו, של החברה, לתקשר איתה.
קולט אביטל:
זה המקור היחידי.
קולט אביטל:
מזה הם ניזונים.
קולט אביטל:
אז אי אפשר קהילה שלמה שמונה היום 100 אלף איש, לא לתת את המענה לצרכים שלה.
קולט אביטל:
דבר אחרון, אנחנו נפנה, אני מבינה שזה לא נתון בידך, אבל אנחנו כן נפנה ונראה לי שהדבר הזה הוא בהחלט חושב, אנחנו כן נפנה להנהלת הרשות, כדי לראות איך ניתן חלק מהשידורים בכל זאת לראות שהם יהיו בשעות סבירות.
קולט אביטל:
לא מתקבל על הדעת של הציבור הצרפתי והאנגלי צריך רק ב-6 בבוקר או ב-6 וחצי בבוקר ואי אפשר להגיע לשעות אחרות.
קולט אביטל:
ואנחנו בהחלט נקח לתשומת לבנו את מה שאתה אומר, ונפעל בועדת הכספים, כדי שהנושא הזה יהיה קבוע, ובוודאי שיקבל מענה אם הוא יהיה בחוק אבל שהוא יהיה קבוע לפחות בתקציבים מידי שנה בשנה כדי לא נצטרך להתמקח.
יורי שטרן:
שתי תוספות אם אפשר, אני רוצה לשמוע מרשות השידור את לוח הזמנים לגבי כל התחום הזה.
יורי שטרן:
מה שאמרת אנחנו לא מוותרים ולכן 800 זה מידית, אבל אנחנו רוצים שתהיה החלטה, והחלטה שיש לה תאריכים ובוא לא נשכח שזה סוף השנה, אתם גם צריכים להבטיח שמה שלא עובר השנה יעבור בשנה הבאה, כהעברה משנה זו ולא על חשבון התקציב הבא.
יורי שטרן:
דבר שני, הייתי מבקש מועדת עליה, קליטה והתפוצות באמת להתחיל לפעול לחזרה או הקמה מחדש של קול ישראל לגולה, כירק במקביל אנחנו יכולים לספק את הצרכים האלה, אם זה בתוך אותם 24 השעות, - -
קולט אביטל:
אולי צריך לקיים ישיבה עם ועדת הכלכלה.
חברי הוועדה:
מלי פולישוק-בלוך מיכאל מלכיאור מיכאל נודלמן מרינה סולודקין גילה פינקלשטיין יוסי שריד נכחו: מאיר סבג מפקח חינוך דתי דרום, משרד החינוך חנה דשבסקי שרה רויטר מנהלת אגף חינוך יסודי, משרד החינוך כרמלה איגל מפקחת ארצית, משרד החינוך אברהם נגוסה ירון מנשה בנימין הראל מנהל אגף "תרבות וצעירים", הסוכנות היהודית רעיה ריגר מנכ"ל פורום הורים – ידידות ועבודה שלמה קבסה מנהל המחלקה הפדגוגית, עיריית אשקלון קוסטיסלב גולצמן פורום הורים- ידידות ועבודה טובה מטלון מדריכה ארצית בנושא אתיופים
קצרנית:
ניתוב יתר של תלמידים עולים לחינוך המיוחד
קולט אביטל:
בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את הישיבה המשותפת של ועדת העליה, הקליטה והתפוצות, ועדת החינוך והתרבות והוועדה לזכויות הילד.
קולט אביטל:
זאת ישיבה שנועדה להיות ועדת מעקב בנושא שהוא די כאוב.
קולט אביטל:
היתה לי הזדמנות לא רק לדון בנושא אלא גם להיות באשקלון ובמקומות אחרים, להיפגש עם הורים ועם ילדים שכאשר מתעוררת בעיה קטנה הפתרון הקל ביותר הוא להפנות אותם לחינוך המיוחד.
קולט אביטל:
סיימנו את הישיבה הקודמת בכך שיהיה מפגש בין הממונה על הנושא בעיריית אשקלון להורים.
קולט אביטל:
כיוון שיש לי תחושה שהדבר הזה לא בדיוק הסתייע, וכיוון שההורים טענו שהבעיה לא נפתרה, החלטנו להמשיך בטיפול בנושא הזה.
קולט אביטל:
בינתיים מה שקרה הוא שחבר הכנסת יאסינוב הגיש הצעת חוק.
קולט אביטל:
אנחנו רואים בהצעת החוק חשיבות רבה.
מל פולישוק-בלוך:
אנחנו ערכנו דיון ראשוני בחוק היישום שנוגע לחינוך המיוחד ולשילוב ילדים.
מל פולישוק-בלוך:
מתוך הדיון שנעשה בוועדת החינוך, וכפי שאני רואה שעולה מהפרוטוקול, אנחנו לא יודעים מה המצב לאשורו, אנחנו לא יודעים נתונים.
מל פולישוק-בלוך:
אחר כך עוד טוענים שאנחנו מקבלים החלטות גרועות או לא מקבלים בכלל החלטות.
מל פולישוק-בלוך:
אני מצטרפת לדרישה ממשרד החינוך וממשרד הרווחה ליידע אותנו בעובדות.
מל פולישוק-בלוך:
אני לא יודעת מה המצב היום.
מל פולישוק-בלוך:
לא ברור לי איך קובעים לאן הילד הולך.
מל פולישוק-בלוך:
יש את הצעת החוק שמדברת על ועדות השמה וחובת שימוע.
מל פולישוק-בלוך:
אני רוצה לומר לך, חבר הכנסת יאסינוב, שמדהים שצריך חוק בשביל דבר כזה.
מל פולישוק-בלוך:
זו בושה שבמאה ה-21 צריך להגיש הצעת חוק בשביל לשמוע את הילד ואת ההורים שלו.
מל פולישוק-בלוך:
אני הייתי מקווה שהחוק הזה יהיה מיותר.
מל פולישוק-בלוך:
אני מבקשת מהממונים על הנושא הזה שיידעו אותנו בנתונים ובדרכי הפתרון לבעיה שעלתה בישיבה הקודמת.
מיכאל מלכיאור:
בדיון הקודם הובטח לנו שתהיה בדיקה חוזרת לגבי כל 44 המשפחות.
מיכאל מלכיאור:
אני לא קיבלתי שום דיווח.
קולט אביטל:
לא היה צורך בישיבה הזאת אם היית מקבל דיווח.
מיכאל מלכיאור:
דובר ספציפית על המשפחות האלו.
מיכאל מלכיאור:
חייבים לתת לנו תשובה לגבי מה שקרה פה.
מיכאל מלכיאור:
לפי עדויות מסויימות היו דברים מאוד קשים.
מיכאל מלכיאור:
אנחנו ביקשנו ממשרד החינוך לדווח איך מבטיחים לא להעביר ילדים לחינוך מיוחד על רקע תרבותי או על רקע של שפה.
מיכאל מלכיאור:
אנחנו רוצים לדעת איך עושים שינוי מערכות כדי להבין תרבות ושפה של אוכלוסיות שונות, איך דואגים לגשר על הפערים התרבותיים לגבי העתיד.
מיכאל מלכיאור:
גם פה ציפיתי לקבל תגובה חזרה ממשרד החינוך.
מיכאל מלכיאור:
היתה נכונות של משרד החינוך לטפל בעניין ולחזור אלינו.
מיכאל מלכיאור:
גם בעניינים האלה לא שמעתי שום דבר.
יגאל יאסינוב:
כל יום שעובר גורם נזק לילדים.
יגאל יאסינוב:
הפגיעה קשה מאוד.
יגאל יאסינוב:
אנחנו בישיבה הקודמת שמענו מבחור על כך שכשהוא היה ילד הוא הופנה לחינוך המיוחד וכמעט כל חייו הלכו לאיבוד.
יגאל יאסינוב:
אנחנו יכולים להציל ילדים.
יגאל יאסינוב:
אני לא יודע אם נצליח להציל את כולם, אבל מישהו כן נוכל.
יגאל יאסינוב:
אני לא חושב שהחוק מיותר, כי העניין הוא בחיוב המדינה לעשות את מה שהיא סירבה לעשות במשך שנים.
יגאל יאסינוב:
אנחנו שמענו פה בוועדה עדויות על כך שהמערכת סירבה להזמין הורים וילדים לישיבות.
יגאל יאסינוב:
איך אנחנו יכולים לחייב את המערכת?
יגאל יאסינוב:
רק בחוק.
יגאל יאסינוב:
אני חושב שפחות צריך לדבר, צריך יותר לעשות.
יגאל יאסינוב:
אני רוצה לשמוע על תאריך שבו נתחיל להכין את החוק לקריאה ראשונה.
יגאל יאסינוב:
אנחנו יכולים לשבת כל יום בישיבות ולדבר, אבל אם לא נקדם את החקיקה אז לא יהיה שינוי.
יגאל יאסינוב:
אנחנו לא באים לפה רק כדי לדבר, העבודה שלנו היא לקדם חוקים.
יגאל יאסינוב:
אני רוצה לדעת מתי מתחילים לעבוד.
קולט אביטל:
ב19 ביוני הפנינו מכתב לשרת החינוך שבו ביקשנו א.
קולט אביטל:
לערוך בדיקה מקיפה לגבי ילדים עולים וניתובם לחינוך מיוחד ברחבי הארץ.
קולט אביטל:
ב.
קולט אביטל:
לייעל את הטיפול בתלמידים בעזרת מגשרים דוברי השפה.
קולט אביטל:
ג.
קולט אביטל:
לתת את הכלים הנדרשים.
קולט אביטל:
זאת פנייה משותפת של 3 ועדות לשרת החינוך.
קולט אביטל:
מאז לא שמענו מילה וחצי מילה.
קולט אביטל:
אני מכנסת את הישיבה הזאת משום שלא קיבלנו תגובה.
קולט אביטל:
מה התגובה של מערכת החינוך?
כרמלה איגל:
ועדות ההשמה זה לא צומת לאיסוף נתונים, כי ההחלטות שמתקבלות בוועדת השמה אינן מתבססות על ארץ המוצא של התלמיד.
כרמלה איגל:
בפני הוועדה מונחים אסמכתאות של גורמים מקצועיים.
כרמלה איגל:
אנחנו מודעים לנושא של אבחונים תלויי תרבות.
כרמלה איגל:
אנחנו נוהגים במשנה זהירות בפרשנות ובמשקל שאנחנו נותנים לאבחונים כאשר מדובר בילדי עולים.