GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמיר רוגובסקי:
בתהליך עבודת המטה, שלא נפגשנו עם נציגי משרד הקליטה, הסוכנות ועדכנו אותם שמתנהלת עבודת מטה.
אמיר רוגובסקי:
אומנם זה בסמכותו של צה"ל, אבל עדיין נכון היה לשתף אותם.
מרינה סולודקין:
האחריות היא של שר הביטחון.
אמיר רוגובסקי:
אני לוקח פה את האחריות.
אמיר רוגובסקי:
מהרגע שהחלטנו לשנות את המדיניות עדכנו ונפגשנו עם נציגי הסוכנות, עם נציגי משרד הקליטה, עם הקונסוליות.
אמיר רוגובסקי:
הוצאנו מכתב שמסביר את כל הנוהל.
קולט אביטל:
אפשר לקבל העתק מהמכתב הזה?
אמיר רוגובסקי:
בוודאי.
אמיר רוגובסקי:
העברנו את כל החומר, כולל את המדיניות החדשה.
אמיר רוגובסקי:
היא כמובן תפורסם גם באינטרנט.
קולט אביטל:
המניע העיקרי לשינוי המדיניות מבחינת
קולט אביטל:
כם כלפי בנות איננו נובע מהצורך לגייס בנות נוספות או ממחסור בכוח אדם, אלא ממה שנתפס במערכת שלכם כאפליה של נשים עולות לעומת גברים עולים.
אמיר רוגובסקי:
נכון.
אמיר רוגובסקי:
שירות בצה"ל הוא אחד מהאמצעים לחבר את העולות החדשות לחברה הישראלית.
קולט אביטל:
זאת צריכה להיות מדיניות של ממשלת ישראל ושל משרד הקליטה.
קולט אביטל:
אתם יכולים לבוא ולהגיד שאתם תורמים, אבל אתם לא יכולים להיות אלה שקובעים את מדיניות הקליטה.
אמיר רוגובסקי:
אני לא מדבר על מדיניות הקליטה.
אמיר רוגובסקי:
יש פה מדיניות כוללת של איך אנחנו רואים את השירות הצבאי.
אמיר רוגובסקי:
כאשר אני מתמודד עם נער שאינו רוצה לשרת בצה"ל, בין אם הוא עולה חדש או יליד ישראל.
אמיר רוגובסקי:
אנחנו צריכים לזכור שלא מדובר בקבוצה הקטנה הזאת, שהיא אחוזים בודדים מהעולים.
קולט אביטל:
אין לי ויכוח איתך, אני גם לא רוצה להאריך.
קולט אביטל:
הויכוח שלי הוא עקרוני.
קולט אביטל:
אני בעד גיוס לצה"ל.
קולט אביטל:
ממה שראיתי, לא רק שצה"ל מצליח בתהליך הקליטה, אני חושבת שתהליכי הגיור בצה"ל הם הטובים והנכונים ביותר.
קולט אביטל:
מבחינתי תקבלו את כל הצל"שים על הנושאים האלה, אבל לא צה"ל הוא זה שצריך להחליט מה טוב לעולים.
קולט אביטל:
צה"ל צריך להיות חלק ממערך שיקולים, אבל מישהו אחר צריך להיות זה שמקבל את ההחלטה מה מביא הנה עולים, מה טוב לעולים ומה לא טוב לעולים.
קולט אביטל:
בגיוס עצמו אתם יכולים להגיד שזה מה שאתם עושים לקליטתם של עולים, אבל ההחלטה אם טוב יותר שעולים יתגייסו או לא צריכה להתקבל בפורום אחר.
אמיר רוגובסקי:
אני מקבל את האמירה שלך, למרות שהחוק מגדיר בצורה מאוד ברורה שמדיניות הגיוס היא מדיניות של שר הביטחון.
קולט אביטל:
הכל נכון, עד שאתה בא ואומר שצה"ל מחליט מה טוב לעולים.
אמיר רוגובסקי:
הדיון האמיתי הוא מה נכון לעולים החדשים בהיבט של השירות בצה"ל, לא דיון על גילאי 17,18 ו-19.
קולט אביטל:
תהליך קבלת ההחלטות לא יכול להיות אך ורק בצה"ל.
קולט אביטל:
הציבור לא מודע לזה שאתם חושבים שיש אפליה או שמישהו קבע שיש אפליה.
קולט אביטל:
אני לא בטוחה שהייתי רואה כאפליה את העובדה שנותנים לבנות את הבחירה.
קולט אביטל:
לא אומרים לה שבגלל שהיא עלתה לארץ היא לא רשאית, אלא נעשה משהו בשביל ציבור העולים כדי לאפשר להם להסתגל.
קולט אביטל:
אני לא באה ואומרת שזאת הסיבה שבגללה לא יעלו לישראל, אבל מאוד יכול להיות שמשפחות יגידו שהן יעלו רק אחרי שהבת תהיה בת 20.
קולט אביטל:
בינתיים היא אולי התחילה ללמוד באוניברסיטה, אולי היא עומדת להתחתן.
יורי שטרן:
אני לא רוצה להתווכח עם טיב ההחלטה.
יורי שטרן:
אני חושב שההחלטה הקודמת לא לגייס את הבנים אחרי גיל 25 הייתה לא נכונה, פגעה בקליטת העלייה פגיעה מאוד משמעותית.
יורי שטרן:
אני חושב שכל הרחבת הגיוס טובה.
יורי שטרן:
אני מבקש שהוועדה תשלח מכתב לשר הביטחון ולמזכיר הממשלה.
יורי שטרן:
בתקופתו של יאיר צבן דרשנו שכל החלטה בכל משרד ממשלתי שקשורה לנושא קליטה ועליה תעבור את המסנן של משרד הקליטה.
קולט אביטל:
בשביל זה יש שר קליטה.
יורי שטרן:
אנחנו צריכים לדרוש שההחלטה הזאת תהיה בכל המשרדים.
יורי שטרן:
הדבר השני זה כל העניין של הרטרואקטיביות.
יורי שטרן:
ניסיתי, בזמנו, לעזור לקבוצה של רופאי שיניים שעלו לארצה בידיעה ברורה שהם לא יצטרכו לעבור מבחן.
קולט אביטל:
זה בוטל.
יורי שטרן:
המדיניות שצריכה להיות היא ששום החלטה לא חלה על אנשים שקיבלו את החלטתם במצב שונה, אלא אם כן מדובר בהחלטות חירום.
קולט אביטל:
פה זה לא שיש מחסור רגיל בכוח אדם או שקוראים לאנשים מהר מהר.
אמיר רוגובסקי:
הייתה מחשבה בנושא של ההחלה הרטרואקטיבית.
אמיר רוגובסקי:
היוזמה למכתבים הייתה היוזמה של צה"ל.
אמיר רוגובסקי:
הפיתוח של היוזמה שהיא חייבת להתייצב בלשכה הייתה של.
יורי שטרן:
מה שחשוב זה שכל פעם שמתקבלת החלטה.
יורי שטרן:
.
יורי שטרן:
חשבתי פעם לקבל אותה בחוק, אבל קשה לנסח.
קולט אביטל:
היה לנו את אותו סיפור עם המשכנתאות.
יורי שטרן:
אולי היועץ המשפטי לממשלה יכול להוציא הנחיה שלא יכולות לחול החלטות ממשלתיות על אנשים שמקבלים את החלטתם על בסיס מציאות עובדתית אחרת.
מרינה סולודקין – סגנית שרת הקליטה:
גברתי היושבת ראש, אנחנו, כרגיל, אסירי תודה.
מרינה סולודקין – סגנית שרת הקליטה:
הישיבה שלנו חשובה ודחופה מאוד.
מרינה סולודקין – סגנית שרת הקליטה:
המשנה למנכ"ל משרד הקליטה, מר חנוך צמיר, מתעסק בפרשה הזאת במשך כמה חודשים.
מרינה סולודקין – סגנית שרת הקליטה:
ההתקדמות היא בכיוון הנכון.
מרינה סולודקין – סגנית שרת הקליטה:
חשבתי הרבה על מה שקרה.
מרינה סולודקין – סגנית שרת הקליטה:
אני חושבת שצריך לחשוב על אפשרות שכל אחד עד גיל 30 - גברים ונשים – יוכל להתנדב לצבא.
מרינה סולודקין – סגנית שרת הקליטה:
אני רוצה שלכולם עד גיל 30 תהיה הזדמנות להתגייס לצה"ל.
מרינה סולודקין – סגנית שרת הקליטה:
מה שרואים במשרד הקליטה לא רואים בצה"ל.
מרינה סולודקין – סגנית שרת הקליטה:
יש קהילות בארצות שמאוד מעונינות בגיוס, אבל יש קהילות שיש בהן בעיות ושאלות.
קולט אביטל:
כמו איזה?
מרינה סולודקין – סגנית שרת הקליטה:
צרפת או ארצות הברית.
מרינה סולודקין – סגנית שרת הקליטה:
אנחנו דיברנו עם אנשים שאמרו שכל ההחלטה לעלות לארץ היא בסימן שאלה.
מרינה סולודקין – סגנית שרת הקליטה:
הם חוששים מזה.
קולט אביטל:
הם חוששים לשלוח את הילדה לצה"ל.
מרינה סולודקין – סגנית שרת הקליטה:
אני לא יודעת מה הסיבות, אבל אני מכבדת את זה.
מרינה סולודקין – סגנית שרת הקליטה:
משרד הקליטה משקיע הרבה כסף בעידוד עלייה ממדינות מפותחות כמו צרפת וארצות הברית.
מרינה סולודקין – סגנית שרת הקליטה:
החלטה כזאת בעייתית.
מרינה סולודקין – סגנית שרת הקליטה:
פניתי במכתב לשר הביטחון בבקשה לבטל את כל ההחלטה ולתת זכות לבנות להתגייס.
קולט אביטל:
זאת אומרת, זכות ולא חובה.
ויקטור בריילובסקי:
אנחנו יודעים שהרבה בנות משוחררות משירות סדיר בצה"ל.
ויקטור בריילובסקי:
מה צריך על מנת להשתחרר?
ויקטור בריילובסקי:
האם מספיק רצון, או שצריך משהו בנוסף?
אמיר רוגובסקי:
אני לא משחרר מצה"ל בנות שאומרות שהן אינן רוצות להתגייס.
אמיר רוגובסקי:
הרבה פעמים חושבים שמי שלא רוצה לשרת משוחרר.
אמיר רוגובסקי:
חוק שירות ביטחון מאפשר לנערה לפני גיוס להצהיר שמטעמי דת היא איננה מעונינת בשירות בצה"ל.
אמיר רוגובסקי:
זה נכון גם לקהילה של עולות מצרפת.
אמיר רוגובסקי:
היא לא חייבת להצהיר שהיא דתייה, היא צריכה להצהיר שמטעמי דת או מטעמי הווי משפחתי היא אינה רוצה בשירות צבאי.
אמיר רוגובסקי:
היא תקבל את הפטור, מכיוון שהחוק מחייב אותי לפטור אותה משירות.
אמיר רוגובסקי:
יש סיבות נוספות, כמו למשל פרופיל רפואי, אישה נשואה או אם לילד.
אמיר רוגובסקי:
אלו הסיבות העיקריות.
קולט אביטל:
האם בשנים האחרונות הייתה נטייה לגייס פחות בנות לצה"ל?
אמיר רוגובסקי:
לא מטעמים שרירותיים.
אמיר רוגובסקי:
כל שנה אנחנו מגייסים פחות מהפוטנציאל כיוון שיש עלייה בשיעור הבנות שמצהירות.
אמיר רוגובסקי:
החלק היחסי של האוכלוסייה הדתית באוכלוסייה הכללית גדל.
אמיר רוגובסקי:
יש יותר דתיות ויותר תלמידי ישיבות, כי במשפחה החרדית ישנם יותר ילדים מאשר במשפחה הלא דתית.
חנוך צמיר:
אני רוצה לתת את נקודת המבט של מערכות הקליטה.
חנוך צמיר:
אני מדבר גם בשמה של הסוכנות היהודית, כי גם היא מחוברת לכל המערכת.
חנוך צמיר:
אני לא מתווכח עם נתוני חוק שירות ביטחון, אבל מעבר לחוק היה קיים נוהל.
חנוך צמיר:
ביום בהיר אחד השתנה הנוהל, בתהליך שאני חושב שהוא היה יוצא דופן.
חנוך צמיר:
בדרך כלל שלטונות הצבא משתפים את מערכות הקליטה בנושאים כאלה או אחרים.
קולט אביטל:
האם קיבלתם הודעה על כך אחרי שהנוהל כבר פורסם או לפני?
חנוך צמיר:
בדרך כלל נוהל התייעצות עם הצבא מתקיים.
חנוך צמיר:
בדרך כלל הוא מתקיים כל זמן שיש משמעות אזרחית על החלטות של שלטונות הצבא.
חנוך צמיר:
מהרגע שידענו התחיל ויכוח בין המערכת הקולטת לצבא.
חנוך צמיר:
מאז היו כמה בירורים.
חנוך צמיר:
אני חושב שהרווחים צומצמו.
חנוך צמיר:
עדיין מתקיים איזה שהוא ויכוח עקרוני בינינו.
חנוך צמיר:
יש את האוכלוסייה שכבר בארץ או שתגיע עד סוף 2005, ויש את אלו שחושבות להגיע החל מינואר 2006.
חנוך צמיר:
השינוי שחל במציאות גרם לתגובת שרשרת.
חנוך צמיר:
אנחנו שומעים כבר בצורה די משמעותית על אנשים שאומרים שהם צריכים לחשוב פעמיים.
חנוך צמיר:
גם אני אזרח המדינה הזאת, גם אני יודע מה הערך של השירות הצבאי, אבל הפתרון שניתן באמצעות המכתב עדיין לא פותר את הבעיה.
קולט אביטל:
יש הבדל בין איך אנחנו הישראליים רואים את צה"ל, לבין האימא היהודייה שפוחדת שהילדה שלה תהיה בצבא.
חנוך צמיר:
זאת נקודת המחלוקת.
חנוך צמיר:
מה המשמעות של ההחלטה הזאת לגבי האנשים שמעבר לים?
חנוך צמיר:
ההחלטה הזאת יכולה לפגוע בסיכויים של הצעירים והצעירות להגיע הנה.
חנוך צמיר:
יש חלק שיחשבו פעמיים.
חנוך צמיר:
להורים יש מה להגיד בעניין הזה.
חנוך צמיר:
גם סידור המכתב הוא על המוטיב השלילי, כי אתה נקרא להתייצב כשיחד עם זה אתה יכול לבקש פטור.
חנוך צמיר:
אנחנו מבקשים לעשות את זה באופן חיובי, כלומר לתת הזדמנות לשרת.
חנוך צמיר:
אנחנו חושבים שחלק גדול מהבנות תנצלנה את זה.
קולט אביטל:
האם אתם עושים או עשיתם בעבר איזו שהיא פעולת הסברה בחו"ל על מהו שירות בצה"ל לנשים?
חנוך צמיר:
לגבי מה שקורה בחו"ל קשה לי לענות לך.
קולט אביטל:
האם יש כזה דבר?
קולט אביטל:
האם קיים איזה שהוא סרטון?
חנוך צמיר:
למיטב ידיעתי לא, אבל אני מוכן לבדוק את זה.
קולט אביטל:
אנשים בארץ יודעים מה מצפה להם בצבא, השאלה היא אם האנשים בחו"ל יודעים את זה.
אמיר רוגובסקי:
לצה"ל אין שליחים בחו"ל שעוסקים.
קולט אביטל:
יש לו מערך הסברה מפואר.
קולט אביטל:
בזמנו היו מפיקים סרטים, היום זה יותר קל עם וידיאו.
קולט אביטל:
שגרירויות ומערכות קונסולריות בחו"ל היו מצוידות במידע כזה.
אמיר רוגובסקי:
זה קיים.
אמיר רוגובסקי:
עם המערכת הקונסולרית יש לנו הרבה העברות מידע ושיתוף.
אמיר רוגובסקי:
אני מניח שהחלק הקונסולרי פחות מגיע לקהילות.
אמיר רוגובסקי:
לקהילות אנחנו לא מגיעים.
אסתר טובול:
תודה רבה ליושבת-ראש הוועדה שכל כך מהר התארגנה ושמה את הנושא על השולחן.
אסתר טובול:
הצעירים כולם באים עם מוטיבציה מאוד גבוהה.
אסתר טובול:
אלה שנמצאים כאן רוצים לשרת, הם רוצים להיות חלק מהמערך.
אסתר טובול:
ברור שהורה חושש לשלוח את הבת שלו.
אסתר טובול:
הוא מציע לה קודם ללמוד לתואר ראשון.
אסתר טובול:
אחרי תואר ראשון כבר קשה לעזוב.
אסתר טובול:
מאוד חשוב להבין את זה.
אסתר טובול:
האם ישבתם עם חיל חינוך?
אסתר טובול:
שם מתמודדים יפה מאוד עם הנושאים של עלייה וקליטה.
אסתר טובול:
הם יודעים מה הבעיה של אנשים שרוצים לתרום, שרוצים להתגייס.
אסתר טובול:
האם הלכתם ובדקתם מה קורה בענף הכי מקצועי?
אסתר טובול:
יש גם בעיה של תרבות.
אסתר טובול:
אפילו אם הם רוצים להתגייס, הם לא יודעים מה זה.
אסתר טובול:
אי אפשר להגיד שיש אפליה, כי אדם שגדל במערכת חינוך מסויימת, שיודע שכשהוא מסיים את הלימודים הוא צריך ללכת לאוניברסיטה, זה כבר משהו אחר.
אסתר טובול:
בארץ אתה יודע שכשאתה מסיים את הלימודים אתה צריך ללכת לצבא, אחר כך אתה יכול לטייל.
אסתר טובול:
אם אני אגיד לישראלי שאחרי סיום תיכון הוא יצטרך לשבת 3 שנים באוניברסיטה הוא יסתכל עלי בתמיהה כאילו משהו לא בסדר.
אסתר טובול:
אנחנו לא יכולים להשוות את האנשים בחו"ל לישראלים שגדלו כאן.
אמיר רוגובסקי:
הטיעון שלנו התחיל מאפליה בין גברים לנשים.
אמיר רוגובסקי:
אם את אומרת שהעולה החדשה מתמודדת עם התרבות שונה מהעולה החדש.
אסתר טובול:
יש פה גם הקלות.
אסתר טובול:
לעולה החדש יש התחייבות אחרת מישראלי.
אסתר טובול:
לעולה חדש שמגיע מצרפת יש אלטרנטיבה אחרת מאשר להתגייס ל-3 שנים.
אסתר טובול:
הוא יכול להיות בגרעין עולים.
אמיר רוגובסקי:
גם העולה החדשה.
אמיר רוגובסקי:
הטיעון שלך לא עונה על השאלה שאנחנו נשאלים.
אמיר רוגובסקי:
לא החלטנו ביום בהיר שעולים חדשים משרתים בצה"ל.
אמיר רוגובסקי:
הטיעון שלך נכון גם לגבי אותה עולה חדשה שהגיעה לארץ בגיל 16 ו-9 חודשים.
אמיר רוגובסקי:
היא חייבת בשירות.
אמיר רוגובסקי:
העולה החדש שמגיע חייב לשרת בצה"ל.
מרינה סולודקין:
אתה לא רואה שבעולם המצב אחר.
אסתר טובול:
75% מהעולות נענו.
אסתר טובול:
תפתחו את זה לכל מי שרוצה.
אסתר טובול:
אפשר אולי לעשות תוכנית חינוכית של מספר חודשים.
אסתר טובול:
שנתיים זה דבר שיחסום את העלייה של העולות החדשות ממדינות מערב.
ויקטור בריילובסקי:
אני חושב שמה שקרה בצבא, זאת אומרת השינוי של הנוהל, היה דבר חוקי ויש נימוקים בשביל זה.
ויקטור בריילובסקי:
אולי בדרך של המעבר מנוהל אחד לנוהל אחר לא כל דבר היה תקין ובסדר.
ויקטור בריילובסקי:
צריך להבין שהעובדה שגבר ואישה צריכים ללכת לצבא אחרי הלימודים עושה רושם לא כל כך טוב בתפוצות.
ויקטור בריילובסקי:
הרבה משפחות חושבות פעמיים אם לעשות עלייה בנימוק שהבן או הבת צריכים ללכת לצבא.
ויקטור בריילובסקי:
זאת עובדה.
ויקטור בריילובסקי:
אני חושב שאולי הגיע הזמן לגייס את הבנות ברצון.
ויקטור בריילובסקי:
לבנים זה עוד רחוק.
בוריס אלגרט:
מובנים לנו השיקולים של מינהל גיוס, אבל יחד עם זאת צריך לראות את התמונה הכוללת.
בוריס אלגרט:
אנחנו מקבלים דיווחים מהשליחים.
בוריס אלגרט:
הדבר הזה עלול לפגוע בכמות הצעירים שמחליטים לעלות ארצה.
בוריס אלגרט:
הדבר הזה כבר פוגע באותם אנשים שמחליטים לא לעלות ארצה עכב הדרישה לשרת בצה"ל.
בוריס אלגרט:
שאלת בקשר לסרטים ולהסברה.
בוריס אלגרט:
יש לנו סרטים, יש לנו עלונים.
בוריס אלגרט:
אנחנו משווקים את מדינת ישראל וגם את צה"ל.
בוריס אלגרט:
מאוד חשוב לדעתנו השירות הצבאי, אבל לא נוכל לשכנע אנשים בחו"ל שעדיף להם להגיע לארץ ולהתגייס.
בוריס אלגרט:
התהליך הזה צריך להיות יותר ממושך.
בוריס אלגרט:
לדעתנו רצוי לפעול בדרכים אחרות.
בוריס אלגרט:
האדם צריך קודם להגיע ארצה, לעבור תהליך ממושך של קליטה ורק אז להתגייס.
חנה סבן:
תודה רבה לכם על הדיון הזה כאן.
חנה סבן:
רק אחרי הבגרות שלי אמרתי להורים שלי שאני רוצה לעלות לישראל.
חנה סבן:
כשהגענו לסוכנות, השאלה הראשונה שאמא שלי שאלה הייתה אם הילדה שלה צריכה להתגייס לצבא.
חנה סבן:
הסוכנות אמרה שאחרי גיל 17 לא חייבים.
חנה סבן:
בצרפת לא יודעים מה זה צבא, כי אין שם מלחמה, אין פיגועים.
חנה סבן:
כל האנשים בצרפת אומרים שבישראל קשה.
חנה סבן:
אני יודעת שהצבא חשוב למדינה, אבל זה דבר שעלול לסכן את העלייה של הבנות.
חנה סבן:
יש לי הרבה חברות שרצו לעלות לישראל, אבל כשאמרתי להן שיכול להיות שיגייסו אותי לצבא, הן אמרו שזה מפחיד, הן אמרו שהן לא רוצת ללכת לצבא.
חנה סבן:
זה קשה להבין מה זה צבא, זה קשה לדמיין איך זה.
חנה סבן:
אני מבינה למה הישראליות מתגייסות לצבא, אבל לעולות זה מאוד קשה.
חנה סבן:
אני פה בלי משפחה, בלי שום דבר.
חנה סבן:
אני צריכה להסתדר לבד.
חנה סבן:
אני צריכה ללכת לצבא, לחיות בתנאים קשים מאוד.
חנה סבן:
ללכת לצבא זה לא דבר נורמאלי לבחורה בת 18.
חנה סבן:
אני כל יום מפחדת ומבקשת מאלוהים שיהיה בסדר.
כוכבה סרי:
האם מישהו סיפר לך על הצבא כשחשבת לעלות לארץ?
ניל גילמן:
אני עצמי עליתי ארצה בגיל 22 ושירתתי בצה"ל.
ניל גילמן:
אני רואה מבין החברים שלי שהרוב נשארו באנגליה עד גיל יותר מאוחר ורק אז עלו ארצה, וחלק אחר שבכלל לא עלה ארצה.
ניל גילמן:
אני בא מרקע ציוני.
ניל גילמן:
כל הדברים שנאמרו לגבי בחורות שמחכות עד גיל 20 ואז מתחילות באוניברסיטה תואר ראשון, תואר שני, נישואין וכו' נכון גם מבחינת בנים.
ניל גילמן:
האם זה גם צריך להיות התנדבותי לגבי בנים, כדי שאלה שבאמת רוצים יגיעו ויתנדבו?
ניל גילמן:
הצבא טוב מאוד לקליטת עולים, אבל הוא רע מאוד מבחינת העלייה בכלל.
קולט אביטל:
אנחנו אחרי 4 שנים וחצי של אינתיפאדה מאוד קשה, כשמה שראו מעל כל מרקעי הטלוויזיות בעולם - בוודאי בצרפת ובאירופה - אלו תמונות של אלימות, תמונות של צה"ל בשטחים, פיגועים.
קולט אביטל:
זה הדימוי שלנו והדימוי של צה"ל.
קולט אביטל:
הורה יהודי בחו"ל חושב פעמיים אם לשלוח את הילדים שלו למקום שנראה לו כמקום אלים, שנראה לו כמקום קשה.
קולט אביטל:
אותו הורה חושש מאוד שהילדה שלו תעלה על אוטובוס ותתפוצץ.
קולט אביטל:
האפשרות להיפגע בפיגוע כזה נראית להורה פחותה מאשר השירות בצה"ל.
קולט אביטל:
בחורים או ילדים גדלים עם איזה שהוא אתוס.
קולט אביטל:
אנחנו חיים עדיין בעולם כזה שלגברים יש אפשרות של לוחמה וגבורה.
קולט אביטל:
נשים חושבות על זה פחות.
קולט אביטל:
אולי בחברה הישראלית זה שונה.
קולט אביטל:
זה מאוד מקשה כשאנשים לא מכירים את צה"ל, לא יודעים מה זה צה"ל, חוששים לשלוח את הילדים שלהם לארץ בגיל של גיוס.
קולט אביטל:
בצה"ל צריך לגלות רגישות ולהבין את הקונטקסט.
קולט אביטל:
יכול להיות שאם הכל היה פה מאוד שקט, לא היו פיגועים ולא היינו במצב קשה מול הפלסטינים, השאלה הזאת הייתה יותר פשוטה, אבל בקונטקסט של 4 ו-5 השנים האחרונות צריך גם את זה לקחת בחשבון.
קולט אביטל:
הנושא הזה נראה הרבה יותר קשה ומסוכן.
קולט אביטל:
לא נעשית איזו שהיא הסברה יזומה בחו"ל.
קולט אביטל:
הם רק יודעים מה מכביד ומה מקשה עליהם.
קולט אביטל:
זה גם בגיל כזה שאנשים רוצים לגמור קודם אוניברסיטה.
קולט אביטל:
אני מבינה את תפישת העולם שזה כאילו אפליה, אבל אנחנו חייבים להתחשב בנסיבות השונות, אנחנו צריכים לעשות יותר באמצעות ארגוני עולים, באמצעות ארגוני סטודנטים, באיזו שהיא הסברה יזומה, כדי שאנשים ידעו לאן הם באים.
קולט אביטל:
אנשים יודעים פחות או יותר על ישראל, אבל לא כל כך על שירות צבאי.
קולט אביטל:
כשהיינו ברוסיה ודיברנו עם הורים של ילדים שבאו הנה במסגרת נעל"ה - ואני מדברת על מסגרת שונה לגמרי - הם אמרו שהם חוששים שהילדים שלהם יישארו כאן ויתגייסו לצה"ל.
קולט אביטל:
אנחנו מדברים על ילדים שנמצאים פה, מבינים מה זאת החברה הישראלית, ואחרי שנה או שנתיים של נעל"ה יש להם מוטיבציה מאוד גבוהה לשרת בצה"ל.
קולט אביטל:
ההורים שנמצאים שם רוצים שהילדים יחזרו כדי שחס וחלילה לא יקרה להם משהו.
קולט אביטל:
זה גורם שאתם חייבים לקחת בחשבון.
קולט אביטל:
אנחנו חושבים שגם אם תהליך קבלת ההחלטות מבחינה משפטית היה נכון, הוא היה לקוי מבחינה זו שלא התייעצתם עם שום גורם שקולט עלייה, בוודאי במצב שבו העלייה היא משברית.
קולט אביטל:
אנחנו נוציא מכתב מסודר לשר הביטחון, שבו נבקש לאפשר לבנות להתגייס לצה"ל, לאפשר לבנים להתגייס לצה"ל, אבל לתת להם פרק זמן יותר ממושך להגיע ארצה, להסתגל ולהבין מה זה הצבא.
קולט אביטל:
צריך לתת להם את האפשרות, לא את החובה כפי שהיא כרגע.
קולט אביטל:
זה מה שאנחנו רוצים להציע.
קולט אביטל:
אנחנו נפנה למזכיר הממשלה בנושא הזה של תהליך קבלת החלטות, כולל העובדה שאנחנו חושבים שאי אפשר לקבל החלטות בצורה רטרואקטיבית, גם אם אני מבינה את השיקול של השנתונים של איך מגייסים לצה"ל.
קולט אביטל:
אם כבר החלטתם, הייתם צריכים להחליט שזה מתחיל ב2006, לא ב-2005.
קולט אביטל:
אני ממליצה לכם לעשות חושבים לגבי איך אתם הופכים את השירות הצבאי יותר נגיש, יותר אטרקטיבי לעולים או לעולות שבאים מחו"ל, כי זה מבהיל אנשים.
קולט אביטל:
אם זה גורם לכך שאנשים לא עולים לארץ, אז לא השגנו כלום.
קולט אביטל:
אני לא יכולה לשנות פורמאלית את החוק, אבל פה צריך לגלות הרבה יותר גמישות ורגישות.
קולט אביטל:
בוקר טוב, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת וועדת עליה הקליטה והתפוצות.
קולט אביטל:
אנחנו דנים הבוקר בנושא פיטורי מורים עולים במסגרת המלצת דו"ח דברת.
קולט אביטל:
אנחנו יודעים שדו"ח דברת הוגש בראשונה ב-1 בינואר.
קולט אביטל:
אני אומרת את זה לא רק לצורך אלה שנמצאים אתנו פה בדיון אלא לצורך תידוע הציבור בבית.
קולט אביטל:
אנחנו יודעים שחלק מדו"ח דברת מדבר על שיקום מעמד המורה וקביעת ההוראה כמקצוע לאומי מועדף.
קולט אביטל:
עד כה כולנו מסכימים לקביעה כזו.
קולט אביטל:
תמיד שאפנו, תמיד רצינו לתת למורה גם מעמד אחר וגם יכולת לתפקד בצורה יותר טובה בחברה הישראלית.
קולט אביטל:
לפי מה שידוע לנו, נקבעו כמה קריטריונים לפיטורי מורים.
קולט אביטל:
הוחלט שמפטרים מורים שתרומתם למערכת נמוכה, אני פחות או יותר מצטטת במדויק ממשרד החינוך.
קולט אביטל:
מורים מקצועיים שעבודתם אינה נדרשת, למשל מורים למקצועות בלתי נדרשים כמו אופנה, כלכלת בית ותזונה, ומורים קבועים במערכת שעבודתם איננה מספקת.
קולט אביטל:
אתנו נמצאים אנשי משרד החינוך, כמובן חברי הכנסת, סגנית שרת הקליטה, ראשי הסתדרויות המורים וכמובן גם מורים מבין העולים.
קולט אביטל:
אנחנו בוועדה הזאת מוטרדים, מודאגים מאוד מהנושא הזה לא רק ככלל נושא לאומי – פיטוריהם של מורים – שלעתים הדבר הזה לא נראה לנו רציני או מוצדק.
קולט אביטל:
אנחנו מודאגים במיוחד מפיטוריהם של מורים עולים מהרבה סיבות.
קולט אביטל:
ואגב, כיוון שכבר דנו בנושא דו"ח ועדת דברת אצלנו בוועדה וכיוון שכשמדובר בעולים דובר על כך שצריך לאפשר לילדים עולים להמשיך ללמוד את שפת אמם, לתפקד בשפת אמם, הרי שתפקידם של המורים העולים בהקשר הזה הוא קריטי.
קולט אביטל:
בזמנו דובר על כך שכשמפטרים אנשים מפטרים ראשון את האחרון שנכנס לעבודה.
קולט אביטל:
נאמר לנו במשרד החינוך שזה כבר לא המקרה, שלא כך נוהגים.
קולט אביטל:
יש הגדרות שונות ומשונות למיהו מורה עולה.
קולט אביטל:
יש שטוענים שעד חמש שנים בארץ זה נקרא מורה עולה.
קולט אביטל:
אחר כך שמענו ממשרד החינוך גם הגדרה אחרת – שזה עשר שנים.
קולט אביטל:
אנחנו לא יודעים מה הקריטריונים.
קולט אביטל:
אם מדובר בחמש שנים, זה מאוד חמור, אבל זה מצמצם את הקבוצה.
קולט אביטל:
אם מדובר בעשר שנים, זה יותר חמור, כי זה מגדיל את הקבוצה סטטיסטית – ברור לחלוטין.
מרינה סולודקין:
קודם כל, אני רוצה לומר תודה לוועדת העליה והקליטה שבצורה דחופה אנחנו מקיימים היום את הישיבה שכולה מוקדשת לפיטורים של מורים עולים.
מרינה סולודקין:
אני רוצה לומר שמשרד הקליטה בשיתוף פעולה עם משרד החינוך עבדו על קריטריונים של את מי אי אפשר לפטר.
מרינה סולודקין:
היו מכתבים בין מנכ"לים של משרד הקליטה ומשרד החינוך.
מרינה סולודקין:
בקריטריונים האלה נכללו דברים מאוד מאוד הגיוניים : שלא מפטרים מורים של מקצועות דרושים בבתי ספר ישראלים, שלא מפטרים את אלה שהם בגיל חמישים פלוס וקרוב לשישים, שלא מפטרים מסיבות סוציאליות שזה או משפחה חד הורית או איש בודד.
מרינה סולודקין:
כשנכנסתי לעניין קודם כל פניתי לחברה שלי הטובה, שרת החינוך לימור לבנת, כתבתי סדרה של מכתבים בנושא זה, בגלל שהתחלתי לקבל מכתבים.
מרינה סולודקין:
עכשיו מספר המכתבים קרוב לשלושים.
מרינה סולודקין:
זה אנשים שבטוחים בעצמם שהם מורים טובים, שהם מאוד מאוד נדרשים בבתי הספר שלהם, שהם מתמטיקאים מבריקים, שהם מלמדים מחשבים וגם מבריקים.
מרינה סולודקין:
ולכן זה היה כאילו קריסת עולם כשהם קיבלו מכתבי פיטורים.
מרינה סולודקין:
וגם כשדיברתי עם לשכת השרה, ודיברתי כמה פעמים – משם אני קיבלתי תשובות שבשימוע שנותנים לכל מורה הצוותים צריכים להבין מה קרה במקרים האלה.
קולט אביטל:
איזה צוותים, בשימוע עצמו?
מרינה סולודקין:
בשימוע עצמו.
מרינה סולודקין:
קיבלתי כמעט במחצית המקרים שאני פניתי למשרד החינוך אחרי שימוע מורים קיבלו תשובה שהם לא מפוטרים.
מרינה סולודקין:
אבל אני רציתי לבדוק מה קרה בבתי ספר ובמיוחד במחוז הדרום, שפיטרו כל כך הרבה מורים עולים מצוינים.
מרינה סולודקין:
ואני רוצה לומר לכם שיש לי חשש, אני לא יודעת, שאנחנו גילינו במסעות הפיטורים את הקונפליקט הפנימי באסכולה הישראלית.
קולט אביטל:
מה זה אומר?
מרינה סולודקין:
דווקא מורים עם תואר שני קיבלו מכתבי פיטורים.
מרינה סולודקין:
אני מאוד לא אהבתי את זה.
מרינה סולודקין:
כשראיתי שזה מורים מוסמכים מאוד, מורים שיש להם הישגים.
מרינה סולודקין:
כמה מורים כתבו לי שהם הקימו את המעבדות מחשבים בבתי הספר שלהם, שיש להם מכתבים של הורים ותלמידים.
מרינה סולודקין:
אני חושבת שבמקביל למה שקורה במערכת החינוך כולה, ואנחנו רואים לצערנו, במקביל יש קונפליקט מקצועי בבתי ספר ישראליים, שבתירוץ קל מאוד מפטרים את האנשים הטובים שהם מאוד מאוד מקצועיים.
מרינה סולודקין:
וגם רציתי לשמוע, אני לא יודעת אם אנחנו הזמנו את מנהל בתי הספר מהדרום כדי לשמוע מה קרה, איך הם החליטו שדווקא את אלה הם צריכים לפטר.
קולט אביטל:
אני חושבת שההסבר צריך לבוא ממשרד החינוך.
קולט אביטל:
אבל אני רוצה להזכיר לכולנו, ובעיקר לאנשי משרד החינוך, שבערך לפני שנה, ואני מוכנה להוציא את הפרוטוקולים בצורה מסודרת, קיימנו דיון פה בחדר הזה, והיתה התחייבות מפורשת של מנכ"לית משרד החינוך שמורים עולים לא ייפגעו, שלא יקטינו את שעות ההוראה, לא את המורים ולא את שיעורי העזר לעולים.
קולט אביטל:
נאמר לנו שזה לא ייכנס בשום פנים ואופן לקיצוץ.
קולט אביטל:
זאת היתה התחייבות רשמית של משרד החינוך כאן, בחדר הזה, בשידור חי, ויש לנו גם את הקלטות וכמובן גם את הפרוטוקולים.
מרינה סולודקין:
אני רוצה לומר שאנחנו כמשרד הקליטה פנינו במכתב רשמי, כי רצינו לדעת את המספרים: כמה מורים עולים פיטרו.
מרינה סולודקין:
פנינו בהתחלת מאי ועד היום לא קיבלנו תשובות על מספר המורים העולים שפוטרו.
מרינה סולודקין:
ואנחנו כולנו יודעים שזה דבר קל מאוד לעשות בעידן המחשבים.
קולט אביטל:
אני חושבת שלפני שנמשיך בדיון אולי בכל זאת נשמע קודם כל את עמדת משרד החינוך.
קולט אביטל:
נשמע מה בדיוק העובדות כפי שהם מכירים אותם.
ציון שבת:
אני מנהל את האגף לכוח אדם בהוראה במשרד החינוך.
ציון שבת:
אני זה שעומד מול כל מחוזות המשרד בתאומים לקביעת הקריטריונים ולביצוע ההליכים על פי הנהלים והכללים שנקבעו.
ציון שבת:
ואני יכול כאן לומר מידיעה ראשונה, ממקור ראשון, שבקריטריונים שנקבעו מיהם המורים שייכנסו לרשימת המועמדים לפיטורים – אגב בהערה אני רוצה לומר, אף מורה עוד לא קיבל מכתב פיטורים עד היום.
קולט אביטל:
אף מורה לא קיבל?
ציון שבת:
אף מורה עדין לא קיבל מכתב פיטורים.
קולט אביטל:
אני מציעה פשוט שהמצלמה תראה את המכתבים.
ציון שבת:
אז בואי נעשה הפרדה רגע, גבירתי?
ציון שבת:
גבירתי, זה מוקפא.
ציון שבת:
אף מורה לא קיבל מכתב פיטורים.
ציון שבת:
זה מוקפא.
ציון שבת:
אני מוכן להסביר כי זה קצת מורכב.
ציון שבת:
אני מבקש שתקשיבו.
ציון שבת:
כדי להסביר את הדברים אני צריך שלוש דקות.
ציון שבת:
אנחנו יצאנו לדרך אחרי ארבעה חודשי משא ומתן עם ארגוני המורים, כשכבר הבנו שלא הולך לקרות שום דבר, והקיצוץ עמד מעל הצוואר שלנו ומועד הפיטורים האחרון זה 31 למאי.
ציון שבת:
זה כולם יודעים.
ציון שבת:
עכשיו אני רוצה להיכנס לעניין של ההגדרה של העולים, כי אני לא מכיר....
יגאל יאסינוב:
אחרי זה תגיד אבל מי כן מפוטר.
יגאל יאסינוב:
מה הקריטריונים לפיטורים.
ציון שבת:
אמרנו.
ציון שבת:
גבירתי ציינה קודם.
ציון שבת:
מורים שתרומתם נמוכה במערכת.
יגאל יאסינוב:
מי קובע?
ציון שבת:
זה מנהל בית ספר והמפקח.
ציון שבת:
מורים שהם מורים פרופסיונלים, זה מורים שהם עודפים במערכת ועדיין נמצאים בתוך המערכת מפני שיש מחויבות כלפיהם ולא היתה עילה לפיטורים עד היום.
ציון שבת:
הם מפוטרים אך ורק בגלל הצמצום.
ציון שבת:
כי ברגע שיש לך מורים עודפים ויש צמצום בתקציב, ברור לגמרי שהעודפים יהיו בין הקריטריונים לפיטורים.
ציון שבת:
מורים שעובדים פחות משליש משרה, שהיעילות שלהם במערכת קטנה מאוד.
ציון שבת:
מורים שהם למקצוע בלתי נדרש עם דמיון לפרופסיונליים.
ציון שבת:
עכשיו, מורים למתמטיקה וכאלה שפוטרו בטח לא שייכים למקצוע בלתי נדרש אלא לבעיות פרופסיונליות ותרומה נמוכה.
יגאל יאסינוב:
ואם המורה לא עבד במשרה שלמה בגלל שהמנהל לא רצה אותו?
קולט אביטל:
מענישים אותו פעמיים.
ציון שבת:
עבודה בשליש משרה זה בדרך כלל בחירה של מורה, לא של מנהל.
ציון שבת:
מנהל בית ספר, ואנחנו מעדיפים תמיד אם מעסיקים עובד הוראה, שיעסוק כמה שיותר הרבה עד למשרה מלאה.
מרינה סולודקין:
עד כמה שאנחנו יודעים, לא במקרים של מורים עולים.
ציון שבת:
חבל שאתם סתם מדברים.
ציון שבת:
כי אני אומר לכם, כמי שמשבץ מורים, אני משתדל, מורים מתחננים לעבוד פחות משליש משרה ומנהלי בתי הספר לא מסכימים ואנחנו מחייבים אותם.
ציון שבת:
אני לא מדבר על עולים עכשיו.