GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קולט אביטל:
מי הגורם שמוסמך והיה צריך לאסוף את הנתונים?
כרמלה איגל:
גם אני שאלתי את אותה שאלה.
כרמלה איגל:
יש לנו מצבת תלמידים במשרד החינוך, יש לנו מידע על ילדים שלומדים במוסדות שונים עם סמלי המוסד, השאלה היא אם אני יכולה לקבל את האינפורמציה על ילדים עולים.
כרמלה איגל:
השאלה הזאת נשאלה, גם הבטיחו לי עליה תשובה.
כרמלה איגל:
אני מתחייבת להעביר..
מל פולישוק-בלוך:
כמה זמן את מחכה לתשובה הזאת?
כרמלה איגל:
ביקשתי את זה לא מזמן.
כרמלה איגל:
עובדים על זה.
קולט אביטל:
אנחנו נפגשנו פה ב19 ביולי.
כרמלה איגל:
אנחנו צריכים לעשות הפרדה בין שני מעמדים.
כרמלה איגל:
אני מאוד שמחה שוועדת השמה בשיקולים שלה לא לוקחת בחשבון ארץ מוצא.
קולט אביטל:
זה בניגוד למה שאנחנו חושבים.
מל פולישוק-בלוך:
מועד עלייה, לא ארץ מוצא.
יוסי שריד:
לא יודעים במי מטפלים?
יוסי שריד:
לא יודעים שזה עולה?
יוסי שריד:
לא יודעים איזה מוצא הוא?
יוסי שריד:
זו היתממות.
כרמלה איגל:
ההפניה לוועדת ההשמה נעשית על רקע של קשיים אחרים.
כרמלה איגל:
גם אז ועדת ההשמה מצווה למצות ולבחון את כל האמצעים שנעשו טרום ההפניה ובתהליכי ההפניה.
כרמלה איגל:
אנחנו חושבים שמקומו של התלמיד, בלי קשר לארץ המוצא שלו, הוא מאוד חיוני והכרחי במעמד הזה.
כרמלה איגל:
חוק החינוך המיוחד הזכיר אותו בערפול.
כרמלה איגל:
הוא הזכיר אותו כגורם שיכול להגיש ערר.
כרמלה איגל:
בוועדת ההשמה הוא הזכיר אותו בצורה לא מחייבת.
כרמלה איגל:
אני חיזקתי את הנושא של עיקרון ההשתתפות של תלמיד.
כרמלה איגל:
זה מצריך שינוי חקיקה שיחייב בלי סימני שאלה.
כרמלה איגל:
אני בעצמי נוכחתי בוועדות ההשמה שבהן ישבו תלמידים.
כרמלה איגל:
בוועדות ערר נוהגים לזמן אותם יותר.
מיכאל מלכיאור:
למה את לא מיישמת את זה?
מל פולישוק-בלוך:
יש חוזר מנכ"ל.
כרמלה איגל:
אני אומרת לכם על מהלכים שאנחנו עושים.
מל פולישוק-בלוך:
אתם בחוזר מנכ"ל יכולים לחייב.
כרמלה איגל:
בחוזר מנכ"ל הקרוב החלטנו להוציא הנחיה מאוד ברורה שתחייב, אנחנו רק רוצים שיהיה חוק כדי שאפשר יהיה לחייב.
מיכאל מלכיאור:
אתם יכולים לחייב.
כרמלה איגל:
ברמת חוזר מנכ"ל אנחנו משתדלים לחייב.
מל פולישוק-בלוך:
את אומרת שחוזר מנכ"ל הפסיק להיות גורם קובע במשרד החינוך.
כרמלה איגל:
חוזר מנכ"ל לא יכול לעמוד בסתירה לחוק.
כרמלה איגל:
חוזר מנכ"ל מדגיש את עיקרי החוק.
מל פולישוק-בלוך:
אבל אין שום סתירה.
מל פולישוק-בלוך:
החוק לא אומר לא להביא ילד.
כרמלה איגל:
לא עשינו זאת עד עתה ברמה של חיוב.
כרמלה איגל:
בעדכון חוזר מנכ"ל רשמנו לפנינו.
כרמלה איגל:
.
מל פולישוק-בלוך:
מתי יוצא חוזר מנכ"ל הבא?
כרמלה איגל:
אנחנו מחכים עם החוזר הזה לאישור תקנות שמדברות על הפניה לחינוך מיוחד במסלול מקוצר של ילדים עם לקויות מובהקות.
מל פולישוק-בלוך:
זה לא שייך אחד לשני.
מיכאל מלכיאור:
ההמלצות של ועדת רוט-לוי הוגשו לפני למעלה משנה.
כרמלה איגל:
חוזר מנכ"ל לא יוצא מרגע לרגע.
מיכאל מלכיאור:
אבל זה כבר למעלה משנה מאז שהוגשו ההמלצות.
קולט אביטל:
אנחנו נתקלים שוב ושוב בסיפור של היתממות ובירוקרטיה.
קולט אביטל:
אפשר היה לקבל את הנתונים ביום, ביומיים, לא צריך היה לטחון על זה 6 חודשים.
כרמלה איגל:
אי אפשר לקבל את הנתונים האלה מהמקור שלנו, כי בוועדות ההשמה אין לנו מידע כזה.
קולט אביטל:
אתם לא יכולים לפנות למנהלי בתי-ספר כדי לדעת את המידע הזה?
מל פולישוק-בלוך:
לא כתוב לכם מתי הילד עלה לארץ?
עדי בהט:
בזמן הקרוב ביותר יהיו נתונים.
עדי בהט:
את האינפורמציה היחידה שיכולנו להוציא העברנו בזמנו לוועדת החינוך.
עדי בהט:
העברנו נתונים על ילדים שנמצאים במוסדות של חינוך מיוחד.
עדי בהט:
אנחנו לא גוזרים את הפלחים בחינוך מיוחד לפי ארץ מוצא.
קולט אביטל:
אתה אחראי על קליטת עלייה.
קולט אביטל:
לך צריך להיות אינטרס לתת טיפול לילדי עולים כך שבגלל הלקויות שלהם, בגלל העדר יכולת לתפקד בשפה העברית הם לא יופנו אוטומטית לחינוך המיוחד.
קולט אביטל:
מה אתה עושה בעניין הזה?
עדי בהט:
קיבלנו נתונים אך ורק על ילדים שנמצאים במוסדות של חינוך מיוחד.
עדי בהט:
קיבלנו נתונים שמראים שהפרופורציות הן בדיוק כמו לגבי שאר ילדי ישראל.
כרמלה איגל:
גם בדיון הקודם דיברו על כך שאין טעם לדבר על סטטיסטיקות בנושאים האלה.
כרמלה איגל:
במעמד של ועדת ההשמה אנחנו מוצאים את עצמנו מאוד ממוקדים וזהירים, על אחת כמה וכמה כשמדובר בעולים חדשים.
כרמלה איגל:
בבית ספר מוריה באשדוד יש אכלוס מאוד גבוה של ילדים עולים חדשים.
כרמלה איגל:
כ-8 ילדים הופנו לוועדות ההשמה.
כרמלה איגל:
בסופו של דבר רק ילד אחד הופנה לחינוך המיוחד.
כרמלה איגל:
היד אינה קלה.
כרמלה איגל:
הרגישות שלנו בעניין הזה היא מאוד רבה.
כרמלה איגל:
קשה לשכנע כשאתם רוצים לראות מספרים ארציים, אבל מקומית כאשר נבדוק ונדרש לבדיקה אתם תראו שאנחנו נעמוד מאחורי התפישות האלו באופן שיטתי.
קולט אביטל:
נפגשתי במהלך הקיץ עם הורים ועם ילדים.
קולט אביטל:
הבנתי שלפחות לגבי כמה מקרים ניסיתם להגיע לאיזה שהוא הסדר או פשרה כך שבמקום להפנות שני ילדים ממשפחה אחת הפניתם ילד אחד.
יגאל יאסינוב:
אני יודע על מקרה בו בית משפט קבע שההפניה שלכם לא היתה נכונה.
שלמה קבסה:
ההחלטה של בית משפט נמצאת ברשותי, אני אשמח לתת לך אותה לעיון.
שלמה קבסה:
בית המשפט שיבח את מה שעיריית אשקלון עשתה.
שלמה קבסה:
לגבי העניין שפטרנו אחד משני ילדים, אז אחד סיים את לימודיו היסודיים והוא עולה לחטיבה רגילה, ולגבי השני הגענו לפשרה.
שלמה קבסה:
הגברת רעיה ריגר, שיושבת כאן לידי, ייצגה את המשפחה.
שלמה קבסה:
ישבתי איתה לגבי הנושא הזה.
שלמה קבסה:
אני אתן לכם תמונת מצב של אשקלון.
שלמה קבסה:
ריכזתי את כל החינוך המיוחד שלנו באשקלון.
שלמה קבסה:
יש לנו סך הכל 683 תלמידים בחינוך המיוחד.
קולט אביטל:
מתוך כמה תלמידים?
שלמה קבסה:
26 אלף.
שלמה קבסה:
59 ילדים מתוך 683 התלמידים שנמצאים בחינוך המיוחד הם עולים.
שלמה קבסה:
אלה נתונים בדוקים.
שלמה קבסה:
חבר הכנסת מלכיאור, ב21 ליולי נשלח מכתב לגברת רעיה ריגר בו התבקשו השמות.
שלמה קבסה:
לא קיבלנו שמות.
שלמה קבסה:
ב-11 לאוגוסט נשלח מכתב לממונה על החינוך באשקלון, מר לוי שפרן, על כך שמר קבסה רוצה לפתור את הבעיות, אבל עד היום לא קיבלנו שמות.
שלמה קבסה:
ב-16 באוגוסט נשלח מכתב נוסף.
שלמה קבסה:
עד לרגע זה שום רשימה לא התקבלה.
שלמה קבסה:
בינתיים היו טפטופים.
שלמה קבסה:
אני לוקח כל בעיה של ילד עולה.
שלמה קבסה:
אני אשמח מאוד שיהיה נציג שישב איתי בוועדות השמה על כל ילד עולה.
שלמה קבסה:
אני אשמח ואברך על זה שלא תתקיים ועדת השמה בילד עולה אלא רק כשישתתף בה נציג עלייה.
יגאל יאסינוב:
למה לא ההורים?
שלמה קבסה:
ההורים מצויים.
קולט אביטל:
אני מבקשת לדעת מה קרה לגבי 44 המקרים שדיברנו עליהם.
קולט אביטל:
האם נתתם שמות, האם סימנתם אנשים?
רוטסרסלב גולדסמן:
הארגון שפועל באשקלון אסף 43 תלונות של משפחות על מערכת החינוך.
שלמה קבסה:
לא כולם של חינוך מיוחד.
רוטסרסלב גולדסמן:
אנשים לא מוכנים לשבת מול גורם שמדבר בשפה שונה, לכן הם ביקשו שיהיה מישהו מנציגי הארגונים או מהמשפחות.
יגאל יאסינוב:
זה לא נכון.
יגאל יאסינוב:
אני אישית פניתי אליכם בבקשה לקבל את הטלפון של אותה גברת שהיתה בוועדה הקודמת.
יגאל יאסינוב:
כשנפגשתי איתה היא אמרה לי שהיא לא נתנה לכם רשות לתת את הטלפון שלה.
קולט אביטל:
אם המשפחות לא מוכנות למסור לאף אחד את השמות, איך אפשר לטפל באנשים?
רוסטסלב גולדמן:
הם פשוט מבקשים בפגישות של נציגי הארגונים העולים.
יגאל יאסינוב:
ואם הם לא רוצים?
רוסטסלב גולדמן:
אז היא פעלה לבד.
קולט אביטל:
אי אפשר להיכנס לכל מקרה לגופו.
קולט אביטל:
איך אתם מצפים מהעירייה שתטפל אם אין שמות?
רוסטסלב גולדמן:
נתנו 4 שמות של 4 משפחות.
שלמה קבסה:
לא קיבלתי כלום.
יוסי שריד:
הכל זה פועל יוצא של נחרצות הממונים.
יוסי שריד:
זו כל התורה כולה.
יוסי שריד:
התעוררה פה שאלה לגבי מעמדו של חוזר מנכ"ל.
יוסי שריד:
אני מבחין אצל אנשי משרד החינוך במידה מסויימת של נרפות.
יוסי שריד:
שרת החינוך צריכה להחליט שחשוב לה שבוועדות ההשמה יתקיימו כללים מסויימים, כמו הכלל שאומר שבכל פעם שחורצים גורלו של ילד יהיו שם הוריו.
כרמלה איגל:
זה תמיד.
יוסי שריד:
הכללים מאוד פשוטים.
יוסי שריד:
בכל ועדת השמה יהיו ההורים, יהיה הילד ויהיה נציג נוסף מאותה העדה.
יוסי שריד:
אני מאוד מתרשם מהרצון שלכם לשמור על צנעת הפרט כאשר זה נוח לכם.
יוסי שריד:
במקרים אחרים דורסים את צנעת הפרט.
יוסי שריד:
אם יש נציג של אותה עליה שמקל על הקומוניקציה, ישנם ההורים וישנו הילד, אז יצאנו ידי חובתנו.
מל פולישוק-בלוך:
היא אומרת שהכל קורה.
יוסי שריד:
זה לא קורה.
יוסי שריד:
אני זוכר איך התנגדתם בשעתו להנחיה שלי שיהיו בכל ועדת השמה נציגים של העולים מאתיופיה.
יוסי שריד:
הסברתם לי באותות ובמופתים שאי אפשר לגלות בכל הארץ 10 אנשים מהעדה האתיופית שיהיו במעלתכם, במעמדכם ובתבונתכם.
כרמלה איגל:
השגנו הרבה יותר.
יוסי שריד:
הבירוקרטיה רעה.
יוסי שריד:
יש התנגדות לכל שינוי, בעיקר כאשר אנשים מרגישים שיש להם איזה שהוא מונופול בעניין מסויים.
יוסי שריד:
אני זוכר שאמרתם לי אז שאין 10 אנשים בכל הארץ מבני העדה האתיופית.
יוסי שריד:
בוועדת ההשמה צריך להיות חבר מהעדה הרלוונטית לעניינו של הילד, ההורים של הילד והילד עצמו.
יוסי שריד:
אז אין צורך בחוק, למרות שאני בעדו.
מל פולישוק-בלוך:
למה אתם לא מזמינים כחובה את התלמיד עצמו?
30095:
אני מברך על היוזמה של החקיקה, כי בלי חוקים זה לא ילך.
30095:
במקום לעזור לעולה, יש פתרון של לדחוף אותו לחינוך מיוחד.
30095:
אני מחזיק פה רשימה של 15 ילדים מבית ספר מוריה באשדוד שכולם הופנו לחינוך מיוחד ללא התייחסות של ארץ מוצא, ללא התייחסות של קודים תרבותיים, ללא התייחסות למצב המשפחה בתאריך העלייה.
קולט אביטל:
תעביר לנו את הרשימה, נטפל בזה.
חנה דשבסקי:
אנחנו מטפלים באוכלוסייה הזאת ברחבי הארץ.
חנה דשבסקי:
אין לאנשים מספיק אמצעים להתמודד מול המערכת ברגע שהם מופנים לוועדת השמה.
חנה דשבסקי:
כאשר ילד מופנה לוועדת השמה, ההורה צריך לשלם על אבחון.
חנה דשבסקי:
מערכת החינוך הרגילה צריכה לשנות את כללי המשחק לגבי לימוד עברית, במיוחד בכיתות של בתי ספר יסודיים.
חנה דשבסקי:
חייבים להחזיר את הנושא של מגשרים דוברי שפה.
חנה דשבסקי:
אני לא קיבלתי תשובה מהמערכת לגבי מגשרים דוברי שפה.
אבי מיכאלי:
אחרי שכתבנו ולא קיבלנו שום התייחסות, באנו בעצמנו למר קבסה שלקח אותנו למר שפרן.
קולט אביטל:
אתם הגעתם עם 43 שמות?
אבי מיכאלי:
מר שפרן לא היה מוכן לשבת איתי, הוא רצה שאני אביא את האנשים שמדובר עליהם.
אבי מיכאלי:
הבאנו 4 מקרים כדוגמה.
אבי מיכאלי:
על המכתב ששלחנו קיבלנו תשובה בשבוע שעבר.
אבי מיכאלי:
גם במכתב שהוא שלח לנו הוא מתנה התניות כדי לשבת איתנו.
קולט אביטל:
זה חמור מאוד.
אבי מיכאלי:
כתבתי במכתב שכל רגע שעובר זה לרעת הילדים.
יוסי שריד:
אין לי מושג מי סגן ראש העיר, גם מעולם לא שמעתי את שמו, אבל אני לא חושב שסגן ראש העיר הוא כתובת לעניין הזה.
יוסי שריד:
זה בכלל לא שייך לסגן העיר.
יוסי שריד:
הוא לא סמכות מקצועית.
יוסי שריד:
גם לא באים בשם אחרים בעניין זה, אלא כל משפחה צריכה לבוא בשם עצמה.
יוסי שריד:
יש פה בכל זאת דברים דיסקרטיים.
אבי מיכאלי:
אבל אף אחד לא מטפל בזה.
יוסי שריד:
המשפחות צריכות ללכת לוועדת ההשמה.
קולט אביטל:
מר קבסה, אם אתה הכתובת, ואנחנו הטלנו עליך בוועדה הזאת לשבת עם 44 משפחות, למה אתה שולח אנשים לכתובת הלא נכונה?
יוסי שריד:
תתאר לעצמך שמישהו היה רוצה להביא לשר החינוך את הבעיות הפרטניות.
יוסי שריד:
שר החינוך מוסמך לקבוע?
יוסי שריד:
עם כל הכבוד לשר החינוך, הוא זה שיחליט?
יוסי שריד:
הוא יסתכל על הילדים ויחליט?
יוסי שריד:
הוא יגיד שזה כן וזה לא?
יוסי שריד:
איזה כללים אלה בכלל?
קולט אביטל:
מר קבסה, לא אמרת לנו את כל האמת.
שלמה קבסה:
המכתב שלכם נשלח לראש העיר שלנו.
שלמה קבסה:
ראש העיר הפנה את המכתב לממונה על החינוך בעיר.
שלמה קבסה:
כמו שפה אף אחד לא יורד לפרטים, גם ראש העיר לא יוצר קשר עם כל פקיד אלא יש ממונה על החינוך בעיר.
שלמה קבסה:
הוא הפנה את המכתב לממונה על החינוך שהוא מר שפרן.
שלמה קבסה:
מר שפרן קרא את המכתב, ראה שיש 43 משפחות.
שלמה קבסה:
הוא זה שנכנס לתמונה.
שלמה קבסה:
הוא ביקש לקבל את השמות, אבל הם לא ניתנו לו.
יגאל יאסינוב:
מה סגן ראש העיר יכול לעזור?
שלמה קבסה:
אני כיושב-ראש השמה לוקח על עצמי לטפל בילדים שיש איתם בעיה.
יגאל יאסינוב:
תקבע יום שבו תוכל לקבל את כל המשפחות.
מיכאל מלכיאור:
אפשר לפתור את העניין של אשקלון.
מיכאל מלכיאור:
הבטיח פה שלמה קבסה לקחת על עצמו.
מיכאל מלכיאור:
.
קולט אביטל:
אבל הוא הבטיח גם פעם שעברה.
מיכאל מלכיאור:
מובטח פה שבכל הפגישות יהיו ההורים, יהיה הילד ויהיה נציג של העמותה.
מיכאל מלכיאור:
זה מקובל על שלמה.
מיכאל מלכיאור:
אני חושב שזה מקובל על כל הצדדים.
מיכאל מלכיאור:
בזה פתרנו את הנושא הפרטני.
אבי מיכאלי:
מקובל עלי שנשב ונסיים את הסיפור הזה.
אבי מיכאלי:
עם מר קבסה מצאתי שפה משותפת.
אבי מיכאלי:
הבעיה היתה עם מר שפרן.
מרינה סולודקין:
התעסקתי בנושא הוצאת ילדים מהבית בשגגה.
מרינה סולודקין:
אם יש רצון להוציא ילד מהבית או להעביר אותו מבית ספר נורמאלי לחינוך מיוחד, אז המערכת תעשה את זה.
מרינה סולודקין:
היא לא מבינה בעיות של שפה, היא לא מבינה בעיות של מנטליות.
מרינה סולודקין:
אני לא יכולה לדבר היום על 40 משפחות.
מרינה סולודקין:
היו לי כמה תלונות מאשקלון.
מרינה סולודקין:
ראיתי שאמא בגלל כל הלחץ של המערכת חלתה במחלת נפש.
מרינה סולודקין:
אני לא מדברת על השיטה שהם הציעו.
מרינה סולודקין:
למה ללכת לסגן ראש העיר?
מרינה סולודקין:
פניתי בנושא הפרטני למשרד החינוך, למחלקת החינוך של עיריית אשקלון, אבל לא ראיתי רצון להבין או לפתור את הבעיות.
שרה רויטר:
אני רוצה למחות על כך שיש לנו רפיון.
שרה רויטר:
הילדים מאוד חשובים לנו.
יגאל יאסינוב:
יש שגיאות.
שרה רויטר:
יש שגיאות שצריך לטפל בהן.
שרה רויטר:
כל מי שמכיר אותי יודע שכשמגיע לשולחני אני עושה מעשה.
שרה רויטר:
יש לנו בחינוך היסודי הקפדה מאוד גדולה על מילוי הטופס של העברה לוועדת השמה.
שרה רויטר:
הוא צריך להוכיח שהוא עשה הרבה מאוד דברים לפני שהוא שולח את הילד לוועדת השמה.
שרה רויטר:
לפעמים בית ספר פונה לוועדת השמה לא כדי שיוציאו את הילד מבית הספר, אלא כדי שיתנו לו עצות איך לנהוג עם הילד.
מיכאל מלכיאור:
לכן מוזר לנו שלא מזמינים את הילד לוועדה.
שרה רויטר:
צריך לשקול טוב מאוד אם הילד רוצה ואם הוא מסוגל לעמוד..
מרינה סולודקין:
אני מזמינה ילדים לכנסת.
שרה רויטר:
אני לא אמרתי לא להזמין, אמרתי להשאיר את זה לרצונו של הילד.
שרה רויטר:
לפעמים ילד רוצה, לפעמים ילד לא רוצה.
קולט אביטל:
אנחנו לא מבקרים את כל המערכת על כל מה שהיא עושה.
קולט אביטל:
יש לנו פה מידע על כך שלפעמים כדי לפתור בעיה של ילד מעבירים אותו לחינוך המיוחד.
קולט אביטל:
אני לא צריכה להזמין את הילדים האלה לפה, כי ראיתי אותם במו עיני באשקלון.
קולט אביטל:
אנחנו צריכים לטפל במקרים שמגיעים בשגגה לחינוך המיוחד.
סילביה זילברמן:
אנחנו נמצא בעיות כאלו בכל הארץ.
סילביה זילברמן:
השאלה מתחילה לא כאשר מגיעים לוועדת ההשמה, אלא במשאבים שעומדים לרשות החינוך היסודי כדי להתמודד עם בעיות.
סילביה זילברמן:
אני אומרת את זה כי אני עובדת עם קבוצה של פסיכולוגים מאמריקה הלטינית שבאים לעבוד בארץ.
סילביה זילברמן:
אני מציעה להשקיע מאמצים באנשים שהם דו-לשוניים, שיכולים לזהות בעיות לשוניות.
סילביה זילברמן:
מדובר בבעיות שבשפת האם הן בעיות מאוד קלות, אבל במעבר משפת האם לשפה חדשה הן נהפכות לבעיות מאוד קשות.
סילביה זילברמן:
צריך מומחים לזה.
סילביה זילברמן:
אפשר לעשות את זה בחינוך היסודי, זאת שאלה של משאבים.
סילביה זילברמן:
לתיוג יש השפעה לטווח מאוד ארוך.
סילביה זילברמן:
זה יכול להיות חינוך מיוחד, או כל תיוג אחר.
סילביה זילברמן:
לכל התיוגים האלה יש השפעה שהיא הרבה מעבר לתקופת החינוך היסודי.
סילביה זילברמן:
יש צורך להשקיע משאבים.
קולט אביטל:
את יכולה להגיש לנו נייר בנושא הזה?
סילביה זילברמן:
כן, אני יכולה.
מיכאל מלכיאור:
זה עניין של סידרי עדיפויות בתוך המשאבים הקיימים.
אודי בהט:
אני יודע שיש חריצות מאוד גדולה בניסיון לחפש את הנתונים.
אודי בהט:
מדובר ב2000 שעות השתלמות להכרת התרבויות השונות, למפגש הבין-תרבותי, להבנת הילד שבא מתרבות אחרת.
אודי בהט:
יש מאמצים גדולים והרבה מאוד משאבים להגדלת מספר המגשרים.
אודי בהט:
מספר המגשרים גדל.
אודי בהט:
המגשרים יושבים בוועדות ההשמה.
אודי בהט:
התחילו השנה באוניברסיטאות גם קורסים להוראת עברית כשפה שנייה.
אודי בהט:
מתחילה פה להיווצר מערכת לטווח ארוך ולטווח קצר, שעונה בדיוק על הדברים האלה.
אודי בהט:
זה דבר שלא נעשה ביום.
אודי בהט:
עלינו ב30% במספר המגשרים.
אודי בהט:
זה לשנה אחת.
אודי בהט:
יש קרוב ל-100 מגשרים לאתיופים.
קולט אביטל:
זה המגשרים שלכם?
אודי בהט:
הרוב הם שלנו.
קולט אביטל:
כמה מגשרים דרושים?
אודי בהט:
בסביבות 180 מגשרים.
אודי בהט:
ישנם כ-100.
קולט אביטל:
3 הוועדות דורשות משרת החינוך לכלול הוראה מיידית בחוזר המנכ"ל הקרוב שאומרת להזמין לוועדות ההשמה את הילד, את הוריו ואת נציג אותה העלייה בכל דיון, על-מנת להחליט אם הילד הוא בעל צרכים מיוחדים.
קולט אביטל:
הוועדות דורשות מהשרה לבחון שנית את הקריטריונים להעברת התלמידים העולים לחינוך המיוחד.
קולט אביטל:
אנחנו פונים אליך, מר קבסה, לקיים דיון משותף עם ההורים ועם נציג העלייה.
קולט אביטל:
אם יש צורך אתה יכול להיעזר גם בנציג משרד הקליטה.
קולט אביטל:
אנחנו מבקשים מכם לחזור אלינו תוך חודש עם תשובות לגבי 43 המקרים.
שלמה קבסה:
אפשר לקבל את השמות?
מיכאל מלכיאור:
תשבו עם ההורים, הם יתנו לכם את השמות.
יוסי שריד:
אני מציע שהאנשים מאותה עלייה יהיו חברים בוועדות ההשמה, לא במעמד של מגשרים.
קולט אביטל:
אני מתכבדת לפתוח את ישיבת העבודה הזאת.
קולט אביטל:
היום זאת אמנם ישיבה רבת משתתפים, והיא נועדה קודם כל להתקיים בצורה פנימית בגלל דאגתם של חלק מאיתנו.
קולט אביטל:
הייתי אומרת בעצם כולנו.
קולט אביטל:
גם פרופ' נודלמן, גם אני, לאור הקיצוצים הצפויים בתקציבים שנועדו לעולים.
קולט אביטל:
אנחנו מדברים, וכרגע עשינו עבודה לפחות לגבי שני תחומים, או שני משרדים, המשרד לקליטת עליה, ומשרד השיכון וזה לא כולל הכל.
קולט אביטל:
את העבודה הזו עשו, אני מוכרחה להגיד, שתי עוזרות פרלמנטריות, העוזרת הפרלמנטרית שלי, טל בר יוסף, והעוזרת הפרלמנטרית של חברת הכנסת מרינה סולודקין, ראיסה.
קולט אביטל:
והן הכינו את הטיוטה שנמצאת כאן, ואני רוצה להודות להם קודם כל, על הזמן ועל המאמצים שהם השקיעו.
קולט אביטל:
דרך אגב, זה לא כולל למשל, אני מתיחסת פה רק לנושא העולים נטו, אני לא התיחסתי לנושא שהועדה הזאת כן מטפלת, בצורה מאד משונה, כי זה הגיע אלינו, כל הנושא של צבא דרום לבנון לצד"ל.
קולט אביטל:
מכל מקום התקציב של צד"ל הוא לא נוגע כרגע לעולים, אבל אנחנו עוד לא בדקנו את התקציבים של משרד החינוך, אנחנו לא בדקנו את תקציבי משרד הבריאות, בסך הכל אנחנו מדברים על זה, לא את התקציבים של משרד הרווחה ולא את התקציבים של תמ"ת כשמדובר בהסבה ובקורסים מקצועיים.
קולט אביטל:
ואני מניחה שאם אנחנו נעשה את זה, ואנחנו נעשה את זה, אנחנו נגיע לתוצאות הרבה יותר חמורות.
קולט אביטל:
להזכיר לכם שהמשרד לקליטת עליה כשאנחנו פונים אליו בנושאים אלה ואחרים מפנה אותנו, ומבחינתו בצדק למשרד ממשלה אחרים.
קולט אביטל:
אם מדובר בדיור, הוא מפנה אותנו למשרד השיכון, ואם מדובר בנושאים כמו בריאות אז למשרד הבריאות, ואם מדובר בנושא חינוך אז רוב התקציב למשרד החינוך, פרט אולי לאי אלה סעיפים שהיום נמצאים יותר לחיזוק לימוד השפה העברית, נדמה לי שהיום גם המשרד לקליטת עליה יותר מעורה בזה.
קולט אביטל:
אבל בסך הכל זאת עבודה ראשונית, אני גם רוצה להודות לפרופ' נודלמן שגם הוא מצידו עשה עבודה, וגם הוא בא אחרי שהסתכל היטב בתקציב, אני לא יודעת פרופ' נודלמן אם המסמך שלך נמצא, אבל אנחנו נחלק גם אותו, מכל מקום אני מבקשת אולי לפתוח את הישיבה הזאת ולהעביר קודם את רשות הדיבור לפרופ' נודלמן.
מיכאל נודלמן:
תודה רבה.
מיכאל נודלמן:
אני גם צריך להגיד שחברי כנסת יודעים שאנחנו קיבלנו תקציב מעוקר, ובשבוע הבא צריכה להיות הצבעה על התקציב, אני לא עברתי על כל התקציבים, אני עברתי רק על תקציב של קליטה ותקציב של שיכון.
מיכאל נודלמן:
אני צריך להגיד שאולי ישנם שני סעיפים ופה אין קיצוצים, יש תוספת.
מיכאל נודלמן:
סעיפים שקשורים לעליה, כל הסעיפים, תמיכה לקשישים, מדענים, כל הסעיפים שיש פה יש קיצוצים.
מיכאל נודלמן:
רק יש תוספת בסעיף עידוד עליה, אני עכשיו מפרט, 15 מיליון, וקליטה שכונתית של אתיופים.
מיכאל נודלמן:
אני צריך להגיד, יושבת ראש הוועדה יודעת כמה פעמים אנחנו ישבנו פה, מלבד הדברים שפה כתובים, יש דברים שאנחנו פה דיברנו כשהם אקוטיים.
מיכאל נודלמן:
זה משכנתאות שאנשים לא יכולים להחזיר משכנתאות, וגם מצב בדיור, ואם אנחנו רואים מה יש בתקציב משרד השיכון, אין שום דבר שאומר שיהיה איזה פתרון בדיור.
מיכאל נודלמן:
וגם אין בתקציב שאתה יכול להבין מה יהיה עם אנשים שאינם יכולים להחזיר משכנתא.
מיכאל נודלמן:
אני דיברתי בנושא הזה עם שרת הקליטה, היא אומרת שיש קרן, שיש ועדה, שהם יבדקו את כל התביעות שיוגשו מאנשים כאלה, ואם יש קרן יעזרו.
מיכאל נודלמן:
אנחנו כאשר נפגשנו עם ראש הממשלה, היה רעיון מלא שהממשלה צריכה לקחת את האחריות על עצמה, להקים קרן, ואולי צריכה להיות איזו השתתפות של אנשים שלא יכולים להחזיר משכנתה מלאה, ואחרי זה צריך להיות איזה חוזה שהדירה לאחר פטירתם נשארת ברשות הבנק או הממשלה, אין שום דבר בזה אבל הזה נעשה.
מיכאל נודלמן:
גם בענין הדיור דיברתי עם שרת הקליטה, שהיא גם שרת השיכון כיום, מאחר והשיחה היתה חפוזה הכנתי מכתב, דברתי עם עוזר ראש הממשלה, וגם עם מר גדרון מאגף התקציבים, הפנתי אליו את הדרישות שלנו אבל עדיין לא קבלנו בכתב את תשובת האגף, מפני שאולי ישנם מו"מ, ויש סכום שאי אפשר להעביר אותו.
מיכאל נודלמן:
אנחנו דברנו כל הזמן שצריך להתחיל בנית דיור להשכרה, ודיברנו עם ראש הממשלה, עם שרת הקליטה והיא אמרה שהיא ממשיכה בבנית שתי בניות נסיוניות, אבל יש צורך בקרקע לבניה ציבורית של גן ילדים או של מתנ"ס.
מיכאל נודלמן:
מר ליברמן פנה ואמר שחברי הכנסת לא צריכים להצביע עבור התקציב הזה, ואני מבין שחברי הקואליציה אינם יכולים להצביע נגד התקציב, לכן החלטתי שצריך להעלות את הענין פה בועדת העליה, כי כאן המקום להעלות בעיות של תקציב, עולים חדשים ובעיותיהם.
מיכאל נודלמן:
למרות הכל אני אומר שוועדה זו עובדת טוב, היו פגישות אין ספור, אפילו עם ראש הממשלה, עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה, וכל הזמן אמרו שעדיפות ראשונה ומשימה הכי חשובה זה עידוד עליה.
מיכאל נודלמן:
קבלנו 15 מיליון לעידוד עליה, אבל אני לא חושב שזה עידוד עליה.
מיכאל נודלמן:
עידוד עליה זה כספים למועדונים, לדיור, לכל מיני דברים שפה אנשים צריכים להרגיש שהם חיים כמו אנשים, אבל לתת כסף לפקידים שהם במקום הסוכנות ברוסיה לאוקראינה, ואם זה עידוד עליה מצד משרד הקליטה אני לא מבין עידוד עליה זו.
מיכאל נודלמן:
יותר טוב היה אם 15 מיליון אלה יחולקו למדענים, לקשישים, לסטודנטים לכולם.
מיכאל נודלמן:
אני חושב שאנחנו צריכים לקבל החלטה ולדרוש מהממשלה תקציבים שהם מספקים דרישות נכונות, אנחנו לא ברברים אנחנו יודעים שיש צורך בכספים כדי לבצע את ההתנתקות אבל כל קיצוץ בכל הסעיפים לא ברור לי איזה עידוד עליה זה.
קולט אביטל:
לפי החשבון שאני עשיתי, לפחות רק בדף הזה אני רואה כבר קיצוץ של 337 מיליון, בשני המשרדים יחד, כך שזה מאד משמעותי וזה רק בשני המשרדים ולא כללנו כפי שאמרתי - -,
מרינה סולודקין:
ולהוסיף מיליארד וחצי שקיצצו ב-2003 וב-2004.
מרינה סולודקין:
אז אנחנו מתקרבים ל-2 מיליארד.
יגאל יאסינוב:
אומר שני דברים: האחד, דיברתי עם חבר הכנסת נודלמן ואני יודע מה הוא עומד להציע ואני תומך בזה לחלוטין, ובהצבעה אני מבקש לספור גם את הצבעתי בעד הצעתו של חבר הכנסת נודלמן.
יגאל יאסינוב:
דבר שני, אני רוצה להסביר על מה שכתוב בסעיף 1 קטן מהמסמך שחילקתם שזה סעיף 3 באותו עמוד, משרד קליטה, סעיף 3 אני לא אדבר על כל הסעיף, יש פה שני מספרים, אני אגיד רק על 6 מליון שקל שנמצאים פה.
יגאל יאסינוב:
זה בעצם השתתפות בקרנות מחקר, השתתפות המדינה.
יגאל יאסינוב:
צריך לדעת שעל כל גרוש מגיע מהמדינה לקרנות האלה מגיע לפחות 2, 3 גרושים ממקורות אחרים.
יגאל יאסינוב:
זאת אומרת שבעצם מדובר שמקצצים, חוסכים כביכול, סכום כזה קטן ומיד אחרי זה סוגרים את קרנות המחקר או שפוגעים בעבודתם בצורה כזאת שאי אפשר יהיה אחר כך לתקן את זה, - -
קולט אביטל:
חבר הכנסת יאסינוב, אני גם אנצל את העובדה שאתה פה, כדי להגיד לך שאני מאד התפלאתי, ואני לא הולכת לעבור על זה בשתיקה על כך שחברה בסיעה שלך הגישה הצעת חוק שלפיה אם אני הבנתי, וקראתי אותה נכון, הולכים למחוק את התמלוגים של מדענים כאשר הם ממציאים משהו חדש.
קולט אביטל:
כידוע שברגע שאתה ממציא, זה שפשוט דבר נורא ולא יכול להיות דבר כזה, המדינה כבר מעניקה לאנשים תמלוגים היא החליטה למחוק אותם, ובמקום זה לתת להם משכורת אחת נוספת.
קולט אביטל:
תגידו לי, איזה מדען בריא בשכלו ובנפשו ירשום פה פטנטים בארץ?
קולט אביטל:
הוא ירוץ מיד לחוץ לארץ לרשום אותם.
קולט אביטל:
אם זו התמונה הקולקטיבית - -
יגאל יאסינוב:
אני אתמוך בך במה שאמרת כרגע.
יגאל יאסינוב:
אני עוד לא ראיתי את הצעת החוק הזאת, אבל אני חושב שזה האמת מה שיש, זו שערוריה וזה דבר מאד בעיתי וצריך כדי שהדבר הזה לא יעבור, לפחות יעבור בשתיקה, ואם זה יגיע להצבעה אני אצביע נגד, יחד איתך.
קולט אביטל:
בתור מי שהיתה יושבת ראש ועדת המדע, זה די תמוהה כל הענין, אבל אני מציעה - -
יגאל יאסינוב:
רק עוד דבר אחד, למה אני עמדתי רק על הסעיף הקטן הזה, ועל הסכום רק של 6 מיליון, אמנם את מצאת פה כמעט רק בצד אחד זה כמעט 400 מיליון שקל, אני רוצה שתבינו, הקיצוץ אפילו בסעיף שהוא נראה לא משמעותי ליד הקיצוצים הדרמטיים האחרים, הקיצוץ הזה גם קטן יכול לפגוע ופה שמדובר על ממש גרושים שיכולים להרוס עבודה של שנים בנושאים אלה.
קולט אביטל:
מאחר ונמצאים כאן נציגים מהאוצר, אנחנו נותנים לחברי הכנסת שצריכים לצאת אפשרות קודם לדבר, ואחר כך נעבור על כל סעיף וסעיף בקיצוצים האלה.
קולט אביטל:
אני רוצה אולי להעלות דבר אחד והוא חלק גדול מהקיצוצים שאנחנו מקצצים סעיפים וזה לא רק בתחום הזה, וצודק חבר הכנסת יאסינוב, זה גם למשל בתחום השיכון, עמיגור שמקבלת את כספה מאיזושהי קרן בארצות הברית.
קולט אביטל:
בגרושים שאנחנו שמים, מקבלים פי שניים פי שלוש מחוץ לארץ, ועל ידי זה שאנחנו מחסלים סעיף מסוים בתקציב, אנחנו גם מונעים מעצמנו את האפשרות לקבל כספים נוספים מארצות הברית.
קולט אביטל:
אני רוצה לתת לכם עוד דוגמה אחת שלא כלולה בתקציב, וזה הנושא של הפרויקט הלאומי האתיופי.
קולט אביטל:
כדוגמה שעליו אנחנו מתבקשים לתת 2 מיליון ומארצות הברית צריכים להגיע על זה 6 מיליון נוספים, פי שלוש.
קולט אביטל:
על ידי זה אנחנו הולכים ומפסידים תקציב שלם.
קולט אביטל:
אז אני כן חושבת שבתור חשיבה הם צריכים לקחת את הענין הזה לשימת ליבם, איך אומרים באנגלית אנחנו חותכים את האף כדי שהפנים תהינה יותר יפות.
אליעזר כהן:
יצאתי כעת מישיבת ועדת חוקה, ובאתי להגיד את הדברים הבאים.
אליעזר כהן:
אני נמצא בכנסת על מקומו של חבר הכנסת לשעבר אביגדור ליברמן שנפגש עם שר האוצר בדיוק בנושא הדיון של הועדה.
אליעזר כהן:
הוא פנה לשר האוצר וביקש 400 מיליון שקל.
אליעזר כהן:
330 לפתרונות דיור סוציאלי, נכים וחד הוריים.
אליעזר כהן:
הוא ביקש בשבוע שעבר משר האוצר בנימין נתניהו בשמם של תשעה חברי כנסת יוצאי ברית המועצות, זה כולל אותי, אני אמנם נולדתי בירושלים אבל אני נמצא במקומו של אביגדור ליברמן בכנסת, 330 מיליון לפתרונות דיור, 25 מיליון למלחמה בנגע הסמים, 20 מיליון לפרויקט קליטת מדענים, 20 מיליון ליום ה- 60 שנה לנצחון על גרמניה הנאצית, 5 מליון למימון מכרזי תרבות וקהילה, הוא נענה ע"י שר האוצר בשלילה מוחלטת, סירוב מוחלט.
אליעזר כהן:
אנחנו מבקשים מכל חברי הכנסת שיכולים לתת את ידם, לא חשוב אופוזיציה קואליציה, אני מצטרף לבקשתו של פרופ' נודלמן ואני מעריך שגם האחרים יעלו את זה, לשתף פעולה בין חברי הכנסת שהדבר נוגע להם, ולעזור ליושבת ראש ועדת העליה במלחמה בנושא הזה.
אליעזר כהן:
אין נושא, יש שני נושאים קריטיים היום בועדות הכנסת, זה עליה וטרור.
אליעזר כהן:
אני גם נגד טרור, ועליה באתי הנה אף על פי שאני לא חבר ועדה להגיד שאני שותף למרינה, ליולי, למיכאל, אנחנו מוכרחים להשיג את התקציבים האלה ולעזור לועדה.
קולט אביטל:
רק תיקון קטן, התקציב דרוש לנו לקליטה, כי לעידוד עליה יש גופים אחרים.
אליעזר כהן:
אני דיברתי על הכותרת "עליה".