GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יורי שטרן: אני אוסיף עוד אלמנט: רשויות הקליטה, מטבע הדברים, היות והם יצורים שנוצרו בתקופת העליה וכולם ידעו את מי הם משרתים, מן הסתם גם עבדו שם אנשים שמייצגים את אותן העליות, הרוסים, האתיופים וכולי.
יורי שטרן: פזרו את המחלקות האלה, אז יש את ראש אגף החינוך , שהוא לא מבין את המנטליות הזאת, הוא לא יודע את השפה ואנשים לא יכולים לפנות אליו.
קולט אביטל: אני פשוט מנסה להבין את העובדות.
קולט אביטל: בכמה מקומות פזרו את הרשויות האלה או את המחלקות?
מרינה סולודקין: מתכוננים לעשות את זה בכל המדינה.
מרינה סולודקין: ברוב המדינה.
יורי שטרן: אני לוקח שתי ערים כמו באר שבע וכרמיאל.
יורי שטרן: ראש עיריית כרמיאל, בגלל המודעות הגבוהה שיש לו, עם כל הצמצומים והכל השאיר את המערך כמות שהוא.
קולט אביטל: אני לא שאלתי איפה נשאר.
יורי שטרן: אבל אפשר להבין.
יורי שטרן: למה אני נותן שתי דוגמאות?
יורי שטרן: כי באים ראשי הערים ואומרים: אין לנו יכולת, הרי צמצמו לנו ואין עולים חדשים וכולי.
יורי שטרן: יש בכרמיאל בדיוק אותה מציאות כמו שיש - -
קולט אביטל: לפני שנכנסת, ניסיתי להבין מי מממן את כוח-האדם ביחידות האלה.
יורי שטרן: מי שמממן כל שירות חיוני בעיר זאת עירייה.
יורי שטרן: אם היא רואה את השירות כחיוני, היא דואגת לתקצב את זה באופן עצמאי - -
קולט אביטל: יורי, אני שאלתי שאלה.
קולט אביטל: אם יש תקן, יש כוח אדם - -
עמרם מצנע: המדינה לא נתנה לזה כלום.
עמרם מצנע: זה היה יוזמות מקומיות של הרשויות.
יורי שטרן: אבל זו מחויבות.
עמרם מצנע: לא, אין מחויבות.
עמרם מצנע: זו מחויבות פוליטית, חברתית.
קולט אביטל: את התקנים עצמם, בעיריות, יכול לבוא ראש עיר ולהגיד: אני מצמצם תקנים.
עמרם מצנע: אחת הדוגמאות הטובות, אני חושב, היא הרשות בחיפה.
עמרם מצנע: אי אפשר להתווכח על זה.
עמרם מצנע: מה שאני מנסה לומר, שבכל עירייה מצאו פתרון קצת שונה.
עמרם מצנע: שום דבר לא ממומן על ידי המדינה.
עמרם מצנע: הכל מתוך איגור משאבים בצורה כזאת או אחרת.
עמרם מצנע: היתרון באיגור משאבים, שאתה לפחות יודע מי, איפה.
עמרם מצנע: יש כתובת מרכזית.
קולט אביטל: זה כשאתה מקים רשות.
יורי שטרן: לא חשוב איך זה קרה.
רומן ברונפמן: אפשר לחדד?
רומן ברונפמן: שתי הדוגמאות של יורי נכונות בעוד רמה אחת.
רומן ברונפמן: זו הרמה שאני וחברת הכנסת דיברנו עליה, הרמה הפוליטית.
רומן ברונפמן: אני פותח את זה לשיחה.
רומן ברונפמן: בכרמיאל, ממלאת מקום ראש העיר היא רינה גרינברג, שמחזיקה 20 שנה את נושא קליטת העליה.
רומן ברונפמן: השלטון שלה הוא כפי שהיה וכך גם נשאר.
רומן ברונפמן: בבאר שבע היתה נציגות חזקה של עולים מברית המועצות, בצורה של ממלא מקום וסגן ראש העיר, שעכשיו התפזר ל-2,3 חלקים פוליטיים זוטרים ולכן, הכוח הפוליטי לא עמד לטרנר מאחורי הגב, כדי שהרשות תישאר.
רומן ברונפמן: זה כל הסיפור.
מרינה סולודקין: הוא גם לא חושב על קדנציה נוספת והוא עושה מה שהוא רוצה.
רומן ברונפמן: אני לא נכנס לדוגמה של חיפה.
פיני קבלו: אני מדבר מתוך ניסיון: רכז קליטה הוא דבר מאוד חיוני בכל רשות.
פיני קבלו: הוא לא רק בשביל לקלוט את העולים שמגיעים.
פיני קבלו: אני חושב שאני יכול לתת דוגמה: גם בבית שאן יש רכז קליטה וכמובן שאין לו מימון.
פיני קבלו: מה שמשרד הקליטה מממן, הוא מממן פעולות ואנחנו עושים את הפעולות אם זה באמצעות המתנ"ס באמצעות גוף ממומן.
פיני קבלו: ייתר המשרדים, כשהם מבקשים למנות עובד מסוים, אז יש השתתפות של 75% של המדינה.
פיני קבלו: אם זה לשכה במשרד הרווחה, אם זה משרד החינוך, הם נותנים השתתפות.
פיני קבלו: משרד הקליטה נותן אך ורק פעולות ולכן, יש קושי לראשי רשויות לקחת את התקן.
פיני קבלו: לכן, רשויות שמאוד חפצות בעניין הזה, מממנות את זה מתקציבן, כאשר התקציב כולו של משרד הקליטה, אם זה 30,40 אלף בשנה, משמשים כלי למען קליטה.
קולט אביטל: סליחה, אתה צודק.
קולט אביטל: יחד עם זאת, תן לי לשאול אותך עוד פעם: אתה אמרת, שגם התקנים של אנשים שמפעילים את זה - -
אריה קורת: לא תקנים.
אריה קורת: זה כוח אדם אד-הוק, שמפעיל את אותם פרוייקטים.
אריה קורת: אם זה המקשרים, המורים, המפעילים, אם זה חוגים למיניהם, הם כלולים בחלק מהפרוייקט.
רומן ברונפמן: זה בתוך תקורה, זה לא בתוך תקן.
אריה קורת: זה לא תקן.
אריה קורת: זה למפעילי הפעולות.
קולט אביטל: זאת אומרת, שמשלמים גם משכורת.
מרק בסין: אני ראש מועצת בני עייש וכן יושב ראש הוועדה לקליטת עליה בשלטון המקומי.
מרק בסין: ראשית, ברמה העובדתית: כידוע, קיים משבר בשלטון המקומי וברשויות המקומיות.
מרק בסין: רוב הרשויות נמצאות בתכניות הבראה ואלה שלא, יהיו לצערי בקרוב בתכניות הבראה.
מרק בסין: במסגרת תכניות ההבראה, הרשויות נמצאות מול משרד הפנים ומגישות את התכניות.
מרק בסין: המגמה היא להשאיר את אותם השירותים שמתוקצבים על ידי המדינה.
מרק בסין: הרי ממה נוצר המשבר הזה?
קולט אביטל: אבל לחסל את כוח-האדם.
מרק בסין: המשבר בשלטון המקומי נוצר מכך שסל השירותים, שהמדינה מחייבת את הרשויות לתת לתושביה, לא מממנת אותו.
מרק בסין: מזה נוצר המשבר.
מרק בסין: לכן, ב-1 למרץ, כשהיה דיון בוועדה הזאת ואני מברך את הוועדה שיזמה את הדיון, להסדיר את הנושא בין השלטון המקומי לשלטון המרכזי בתחום הקליטה, זו היתה ההחלטה ב-1 למרץ והנה, אנחנו מגיעים לדיון נוסף, כדי להתקדם בנושא הזה.
מרק בסין: זאת הבקשה שלו.
מרק בסין: אנחנו, בשלטון המקומי וברשויות המקומיות מאוד מעונינים לתת את השירות בסיוע של משרד הקליטה.
מרק בסין: אנחנו נמצאים שם בשטח, עם האנשים.
מרק בסין: אבל, מכיוון שכפו עלינו, נכנסנו למהלך של תכניות הבראה ואנחנו, בשלטון המקומי, מתחילים לקצץ את השירותים, במיוחד אלה שלא מתוקצבים על ידי המדינה.
קולט אביטל: את השירותים או את כוח האדם?
קולט אביטל: כי שירותים ממומנים.
קולט אביטל: אני מבינה שיש אבחנה וכסף לפעילות עדין קיים במשרד הקליטה.
קולט אביטל: אבל מה שקורה למעשה בשטח, שמקצצים כוח אדם ומפזרים את זה בין מחלקות שונות.
קולט אביטל: זה המצב שמתואר פה.
מרק בסין: הרי זה כוח אדם.
מרק בסין: פעולות שאושרו על-ידי משרד הקליטה.
מרק בסין: קחו לדוגמא הרצאה: נאמר כאן, שהשכר של המרצה מופיע בתקציב של משרד הקליטה.
מרק בסין: אז יש הרצאה וחלק מהתקציב הזה הולך למרצה.
מרק בסין: אבל כמו שאת שמת לב לזה, אין מי שמרכז את כל הנושא הזה.
פיני קבלו: אין מי שיעשה את הפעולות.
מרק בסין: אין מי שנמצא בקשר יומיומי עם העולים החדשים.
מרק בסין: אין משרד בעיריות, שהעולים יכולים לפנות לשם עם הבעיות שלהם.
מרינה סולודקין: העניין הוא שמחלקת הקליטה לא סטטוטורית, בניגוד למחלקת חינוך ומחלקות אחרות.
מרינה סולודקין: בזה אנחנו רואים את המוקד של הבעיה.
יורי שטרן: זה לא מוקד הבעיה לדעתי.
קולט אביטל: כל אחד רואה את זה בצורה אחרת.
עמרם מצנע: בארגון עיריות אין שום דבר סטטוטרי.
מרק בסין: לכן, הבקשה שלנו היא להתקדם ולהסדיר את היחסים.
יגאל יאסינוב: רציתי להביא כמה דוגמאות, שהכסף שמגיע ממשרד הקליטה לרשות בסופו של דבר רק חלקי לאותו פרוייקט.
יגאל יאסינוב: דוגמה: אופרת עולים באשדוד.
יגאל יאסינוב: הפרוייקט שמשרד הקליטה מתקצב נקרא אופרה והאופרה באשדוד היא חלק מהתזמורת העירונית.
יגאל יאסינוב: הכסף מגיע לתזמורת ובו מממנים את כל הפעילות של התזמורת ואז, מה שמגיע בסופו של דבר לאותה אופרה שעבורה הדבר מתוקצב - -
קולט אביטל: אבל זה לא אשמת העירייה.
יגאל יאסינוב: לא, זה אשמת העירייה כי היא מפעילה את שתי התכניות האלה והיא החליטה על איחוד הפרוייקטים והיא החליטה לממן את האופרה דרך התזמורת העירונית.
יגאל יאסינוב: זו דוגמה.
יגאל יאסינוב: בכסף הזה הם מפעילים את כל הפעילות של התזמורת ורק מה שנשאר הולך לאופרה.
אריה קורת: יש פה קצת בלבול...
יגאל יאסינוב: דוגמה אחרת: בקרית ים, נבחר ראש עיר שאינני הייתי בין תומכיו אבל זו דוגמה טובה מאוד לפעילותו.
יגאל יאסינוב: הוא היה ראה עיר לפני קדנציה או שתיים.
יגאל יאסינוב: באותו זמן היה עיתון עירוני בשפה הרוסית.
יגאל יאסינוב: כשהוא עזב, סגרו את העיתון.
יגאל יאסינוב: כרגע הוא חזר, הוא נבחר מחדש ושוב הוא מפעיל את העיתון ברוסית.
קולט אביטל: מי זה, שישו?
דובר: אבל אין לזה חשיבות.
יגאל יאסינוב: סליחה, יש לזה חשיבות.
יגאל יאסינוב: זו דוגמה לראש עיר שמחפש את הכסף ויודע מה לעשות.
יגאל יאסינוב: לכן, ברור שאם ראש העיר הזה וראש ועדת קליטה בעיר רוצים לעשות משהו, אז זה לא ייסגר בעיר הזאת ולא תהיה פגיעה בשירותי הקליטה והם יהיו פחות קשים.
יגאל יאסינוב: משרד הקליטה והשלטון המרכזי יכול לעזור בכסף, בדרכים אחרות לרשות המקומית.
יגאל יאסינוב: זה רק רצון טוב של ראש העיר.
חנה גרינברג: אני רוצה לציין שנושא הקליטה זה לא רק תקציבים וזה לא תלוי רק בכסף.
חנה גרינברג: במשך כל השנים, יחידת הקליטה היא זאת שדאגה וריכזה את כל הנושא של הקליטה.
חנה גרינברג: למעשה, היינו כתובת.
חנה גרינברג: אנחנו במקרה זה מסונפים למחלקה לשירותים חברתיים, אבל יש לי איזו שהיא עצמאות.
חנה גרינברג: יחד עם זאת, מאחר ואני מסונפת למחלקה לשירותים חברתיים, אני לא יכולה לשבת בפורום של מנהלי מחלקות ולייצג את נושא הקליטה.
חנה גרינברג: אני חייבת לציין, שכן הכירו בחשיבות נושא הקליטה בערד וגם היום, גם ראש העיר ומחזיקי תיק הקליטה רואים חשיבות בנושא הקליטה.
חנה גרינברג: יש את הנושא של גיוס משאבים ויש גם דאגה לגייס כל מיני תקציבים מכל מיני מקורות ולטפל.
חנה גרינברג: ברגע שמפזרים את הנושא אין יד מכוונת וגם אין אינטרס לנושא של גיוס.
חנה גרינברג: לכן, יש חשיבות לנושא של ריכוז נושא הקליטה וגם לגבי ההחלטות.
חנה גרינברג: אני למשל, יושבת בוועדת היגוי אבל אנחנו לא רק מסתמכים על הנושא של משרד הקליטה אלא אנחנו מסתמכים גם על מקורות אחרים וגם על הטיפול הפרטני, שלא נקנה רק בכסף.
אמיר דור: אני מעיריית תל אביב.
אמיר דור: משרד הקליטה תורם את חלקו לפעולות, כמו שנאמר פה.
אמיר דור: אבל, על מנת שתדעו את סדרי הגודל: ברשות הקליטה בתל-אביב, התקצוב שלה ב-2003 היה כ-3 מילון שקל.
אמיר דור: תקציב משרד הקליטה לפעולות היה כ-400 אלף שקל מתוך זה.
אמיר דור: רוב הכסף ורוב התקציב נופל על הרשות המקומית.
אמיר דור: אז עם כל הכבוד למשרד הקליטה שעושה את חלקו נאמנה, אין לי בעיות אם משרד הקליטה, הבעיה היא שרוב המימון בפועל נופל על הרשות המקומית.
אמיר דור: כאשר הבעיה היות חמורה היא עם המענקים של משרד הפנים.
אמיר דור: משרד הפנים נתן מענקי קליטה בזמנו.
אמיר דור: לעיריית תל אביב היה 1.3 מיליון שקל והוא ביטל את זה לגמרי רטרואקטיבית ל-2003.
אריה קורת: הוא לא ביטל את זה.
אמיר דור: יש 15 רשויות שלא מקבלות מענקי איזון ובפועל, 15 הרשויות האלה לא קיבלו את המענק.
אמיר דור: בפועל, 15 הרשויות האלה שלא קיבלו מענקי איזון קוצצו במיליון שקל - -
רומן ברונפמן: אתם חלק מהעירייה?
רומן ברונפמן: אתם לא יכולים לגייס כסף מבחוץ, נכון?
אמיר דור: אנחנו יכולים, אבל זה מאוד קשה.
קולט אביטל: רק מי שרשות או עמותה יכול לגייס כספים מבחוץ.
אמיר דור: עירייה יכולה לגייס.
אמיר דור: כשמגישים פרוייקטים לפיתוח לעמותות, אפשר לגייס כספים.
רומן ברונפמן: מה היה התקציב האחרון?
אמיר דור: התקציב האחרון הוא כ-2 מיליון שקל.
ליאוניד סמוליאנוב: אני יושב-ראש הפורום של מנהלי קליטה בפתח תקווה.
ליאוניד סמוליאנוב: יש שתי הבהרות שאני רוצה לעשות ואני אחדד את הדברים של אמיר: תקציב הפעולות של משרד הקליטה, אני פשוט נותן דוגמה כדי להבין את הפרופורציות מי מעסיק, השנה זה 175 אלף שקל.
ליאוניד סמוליאנוב: רק הפרוייקט שהעירייה מממנת בלי משרד החינוך, לצערי, אחד הפרוייקטים של מרכז למידה לחטיבות עולה כ-200 אלף שקל אצלנו.
ליאוניד סמוליאנוב: יש עוד הרבה פרוייקטים נוספים.
ליאוניד סמוליאנוב: ממה זה נובע?
ליאוניד סמוליאנוב: רוב הכסף לא נמצא ברשות, בעיר, ממשרד הקליטה.
ליאוניד סמוליאנוב: הכסף הזה, פה אני אתן מחמאה למשרד הקליטה, הוא רובו כן מגיע ליעד דרך הפרוייקטים לעולים.
ליאוניד סמוליאנוב: לפחות, אפשר לבקר את זה אפשר לדון, יש ועדה, אתה יודע לאיפה זה הולך.
ליאוניד סמוליאנוב: הכסף הרב שנמצא ברשות לנושא קליטת עליה זה כסף של משרד החינוך, זה כסף של משרד הרווחה.
ליאוניד סמוליאנוב: ועדת ההיגוי לא קיימת שם.
ליאוניד סמוליאנוב: ועדת ההיגוי לא יושבת, ועדת ההיגוי לא מחליטה.
ליאוניד סמוליאנוב: אני, כמנהל אגף, אני לא יכול להתלונן שאין לנו יחידה עצמאית והקשר עם ראש העיר חסר.
ליאוניד סמוליאנוב: אבל, אין לי שום מידע מה מגיע ממשרד החינוך לנושא של תלמידים עולים.
ליאוניד סמוליאנוב: מה מגיע ממשרד הרווחה לנושא של נכים, קשישים וחולים.
קולט אביטל: אתה גם לא יודע.
ליאוניד סמוליאנוב: זה מה שאני אומר.
ליאוניד סמוליאנוב: דבר אחרון: אנחנו 14 שנה אחרי תחילת העליה.
ליאוניד סמוליאנוב: אף אחד, כולל ועדת הקליטה וכולל משרד הקליטה, לא הגדירו בעצם מה רוצים מהקליטה.
ליאוניד סמוליאנוב: מה זה קליטה?
ליאוניד סמוליאנוב: רוצים שתוך 3 שנים כולם ילמדו עברית.
ליאוניד סמוליאנוב: ..
רומן ברונפמן: הבאתי דוגמה חיה מאשקלון.
רומן ברונפמן: הוא יכול לספר מניסיונו האישי מה קורה לראש עיר שאין לו עניין.
יורי שטרן: מה קורה לעיר שלראש העיר אין עניין.
ליאוניד סמוליאנוב: המצב של חוסר ריכוזיות של שירותי קליטה בעיר הוא לא רק בעיר.
ליאוניד סמוליאנוב: הוא מגיע מהשלטון המרכזי.
ליאוניד סמוליאנוב: אף אחד לא הגדיר תוך כמה שנים צרים לצפות שהאנשים ידעו עברית.
ליאוניד סמוליאנוב: תוך כמה שנים צריך לצפות לקליטה מוצלחת, שאנשים יעבדו במקצוע.
אריה קורת: רגע, אתה מצפה - -
יורי שטרן: זה המזל שלנו.
יורי שטרן: זה נותן לך גמישות שאחרת לא היתה קיימת.
ליאוניד סמוליאנוב: כל קיץ, ופה, אני מנצל את הבמה להערה, באים פרוייקטים מכל מיני גורמים, ג'ויינט והסוכנות ומשרד החינוך.
ליאוניד סמוליאנוב: אני לא יודע מי מחליט עליהם וטוב שמחליטים שצריך להשקיע בעליה, אבל מחליטים על פרוייקטים שחלק מהם נופלים, כי הם מגיעים ממש ברגעים האחרונים ואף אחד לא מנווט אותם.
ליאוניד סמוליאנוב: פונים למתנ"סים, שזה בחלק מהישובים וברוב הישובים זה לא רלוונטי.
ליאוניד סמוליאנוב: פונים למחלקות חינוך - -
קולט אביטל: אגב, המתנ"סים גובים כספים.
קולט אביטל: בעצם, העולה, שלא יכול להרשות לעצמו גם לא יכול לקבל.
שמעון כלפון: אני מחדרה.
שמעון כלפון: אני רוצה לברך על היוזמה החשובה הזאת ואינני רוצה לחזור על הדברים אלא לחדד: אני בא מתחום הרווחה החינוכית לשעבר ואני מסתכל ורואה מה עשה משרד החינוך.
שמעון כלפון: הוא הקים יחידה של רווחה חינוכית כדי לסגור פערים לימודיים בין אוכלוסייה חלשה לחזקה.
שמעון כלפון: ואז הוא אמר: אני נותן לך מישהו שירכז את הנושא הזה.
שמעון כלפון: המישהו הזה יושב בתוך המערכת, מגייס את המשאבים מקרנות ומגופים שונים ויוצא אל הפרוייקטים.
שמעון כלפון: משרד הקליטה נותן תקציב ובכל שנה הוא מקצץ.
שמעון כלפון: אני מברך את אריה על העבודה שעושים בנושא של פרוייקט עם קליטה בקהילה.
שמעון כלפון: אבל כל עוד לא יהיה מנוע, שיהיה מתוקצב על-ידי גוף ממשלתי, כל ראש עיר שמחר בבוקר דנים אתו על פיטורים ו צמצומים, הדבר הראשון שעולה על סדר היום שלו הוא: בואו נסגור את הקליטה.
רומן ברונפמן: מדויק.
שמעון כלפון: לכן אני אומר: בואו נחשוב רגע.
שמעון כלפון: הגיעה עליה כזאת מבורכת, עם תרבות, עם מורשת.
שמעון כלפון: תראו מה שקורה עם תזמורות שקמו לפני 10 שנים.
שמעון כלפון: המדינה השקיעה בהם מיליוני שקלים והכל יורד לטמיון.
שמעון כלפון: למה?
שמעון כלפון: כי אין מישהו שימשיך ויוביל את הדברים האלה.
שמעון כלפון: אני אומר, כמו היחדה לסמים.
שמעון כלפון: הולכים להלחם במשהו ונותנים תקציב למישהו שיובל את זה.
שמעון כלפון: אנחנו עדין בקליטה וצריך להמשיך את הקליטה בעליה.
שמעון כלפון: חלק מזה, זה לממן רכז או מישהו, איזו שהיא פונקציה ברשות המקומית, שיהיה מוגדר ולא תלוי בראש העיר, אם הוא רוצה בו או לא, שימשיך להוביל את הדברים.
שמעון כלפון: תודה.
קולט אביטל: חברים, בואו נתקדם בעניין הזה.
קולט אביטל: בסך הכול, נדמה לי שמקובל על כולנו, מכל מה שאנחנו שומעים, שאם אין יד אחת מכוונת, נקרא לזה רכז או מה שאני קוראת בהצעת החוק שלי, אחראי תחום קליטה.
קולט אביטל: אם אני לא טועה, זה מקובל על כולנו שאם אין פונקציה כזאת, סטטוטורית בתוך העירייה, הדבר הולך לאיבוד.
קולט אביטל: אני מקווה שזה מקובל על כולנו.
מרינה סולודקין: יש לי הסתייגות.
מרינה סולודקין: את מדברת בלשון צמחונית.
מרינה סולודקין: מה זה רכז קליטה?
מרינה סולודקין: יחידת קליטה, מחלקת קליטה.
מרינה סולודקין: צריך שיהיה בחוק דבר יותר רחב, שיגידו לנו.
מרינה סולודקין: אם אנחנו נותנים רק רכז קליטה, אז יהיה בירושלים וגם באשדוד רכזי קליטה ולא יהיו מחלקות קליטה.
קולט אביטל: אחראי תחום קליטה זו הגדרה די רחבה.
קולט אביטל: את קראת את הצעת החוק?
מרינה סולודקין: כן, קראתי.
עמרם מצנע: אני רוצה להעיר הערה: הבעיה המרכזית היא שהתקציבים מקוצצים.
עמרם מצנע: על כן, היכולת של הבית הזה לחוקק חוק שיחייב את הרשויות להחזיק יחידה, בלי שמישהו יממן אותה אלא היא נכנסת בתוך הסל של ראש הרשות היא לא נכונה.
עמרם מצנע: אם את יכולה לכפות על המדינה למממן יחידה כזאת - -
עמרם מצנע: בסדר, השאלה אם זה אפשרי.
עמרם מצנע: כי הרשויות בעשור האחרון בנו את היחידות האלה ללא הנחיה שהם קיבלו מלמעלה.
עמרם מצנע: היו מספיק תקציבים מכל מיני תחומים, בחלק מהמקומות הם הוקמו ובחלק מהמקומות הם נשארו מחולקים בתוך העירייה ברשויות שונות בתוך העירייה, וזה חייב להקים גם מנגנון.
עמרם מצנע: היום, כאשר התקציבים מקוצצים בצורה דרמטית.
עמרם מצנע: ..
עמרם מצנע: דרך אגב, חלק מזה קורה כי העליה קטנה.
עמרם מצנע: לכן, תפיסת המדינה שהעליה קטנה ומורידים את התקציבים.
עמרם מצנע: זו תפיסה לא נכונה לדעתי וצריך להמשיך להשקיע באותם גלי עליה שהגיעו כבר.
עמרם מצנע: לכן, אני חושב שרק לכפות על הרשויות, זאת אומרת, הרשויות נמצאות במצוקה נוראית.
עמרם מצנע: זה שאנחנו נבוא מלמעלה ונכפה עליהם להקים יחידות בלי לתקצב את זה - -
קולט אביטל: הכוונה היא גם במצב הנתון, כפי שהוא, אנחנו, כוועדת העליה והקליטה באים ואומרים שיש פונקציות, שאנחנו לא מוכנים לוותר עליהן.
קולט אביטל: בכל עירייה צריכה להיות פונקציה כזאת ושהמדינה, בדיוק כפי שהיא מממנת פעולות קליטה, צריכה להיות אחראית ספציפית למימון תחום כזה.
קולט אביטל: איך אנחנו נעשה את המלחמה, כדי להשיג את המימון לדבר הזה?
קולט אביטל: זה כבר סיפור שונה.
קולט אביטל: אם נתפזר ונעשה משהו מאוד גרנדיוזי, אין סיכוי.
קולט אביטל: אם אנחנו נלך על דבר מאוד ממוקד וננסה מתוך התקציבים שהמדינה מקצה לנושא קליטת העליה לממן פונקציה כזאת של רכז קליטה או בכל עיר גדולה שבה יש עולים או בכל עיר קולטת עליה, אולי יש סיכוי.
קולט אביטל: אני לא מנסה להכביד על ראשי הערים, אני מנסה דרך החקיקה הזאת גם לעזור לנושא וגם לעזור לראשי הערים.
רומן ברונפמן: אבל אין לך התייחסות למימון.
קריאות: בדברי ההסבר למטה.
עמרם מצנע: דברי הסבר זה לא חלק מהחוק.
עמרם מצנע: דרך אגב, המונח עיר קולטת עליה הוא מונח שאבד עליו הכלח.
דובר: מה עם מימון?
רומן ברונפמן: יש התייחסות של מימון בסעיף 2.
קולט אביטל: כולם קיבלו את הצעת החוק?
רומן ברונפמן: מה עמדת המרכז לשלטון מקומי?
מיכאל גינקר: אני ממרכז לשלטון מקומי.
מיכאל גינקר: ישבנו בצוות היגוי, גיבשנו המלצות והגשנו אותם לוועדה.
מיכאל גינקר: וברובן לא אומצו, לצערנו.
מיכאל גינקר: גיבשנו התייחסות שלנו ואני מבקש להתמקד במשהו מעשי, כי זו לא פעם ראשונה שאנחנו דנים באותו נושא, בלי שום התקדמות ואלה רק בירורים מתמשכים.
מיכאל גינקר: אם אפשר להתמקד בהצעת החוק, כי יש לנו מה להציע.
קולט אביטל: אני רוצה להגיד לפחות לאלה, שלא היו שותפים לדיונים בינינו, שאתם העברתם לנו הצעות כאלה שהיו כל כך מרחיקות לכת, שעם כל הרצון הטוב לא חשבתי שיש לזה סיכוי.
קולט אביטל: חשבתי, שבדרך שבה מוצגים הדברים שלכם, היה יכול להתפרש הדבר שכל מה שאנחנו מנסים זה למצוא עוד תקנים לעיריות, ולא זאת הכוונה.
קולט אביטל: לכן, פתחתי ואמרתי שיש הבדל בין מה שאתם הצעתם באופן מהותי לבין מה שאנחנו הגענו למסקנה, לו אולי סיכוי לעבור.
קולט אביטל: בין האופטימום לבין משהו שהוא בגדר - -
מיכאל גינקר: זה לא יעבור.
יעקב צבאג: לקחנו את הצעה שלך והערנו על זה הערות.
קולט אביטל: אני אשמח לשמוע את ההערות.
יעקב צבאג: כמו שאמרה חברת הכנסת סולודקין, מצאנו שצריך לחדד כמה דברים, להיות קצת פחות פרווה, כדי שהדברים יהיו יותר ברורים: אם אני מתייחס למשל למילה "אחראי", אנחנו הפכנו את זה למנהל תחום קליטה ולא אחראי תחום קליטה.
קולט אביטל: מה ההבדל?
מיכאל גינקר: אחראי יכול להיות נבחר ציבור וזה משהו אחר.
יעקב צבאג: ראש עיר יכול למנות נבחר ציבור ולומר לו: מהיום והלאה, אתה אחראי על תיק קליטה, ופה בעצם מתמסמס הכל.
קולט אביטל: אני רוצה שתבינו, שההגדרות היו של הלשכה המשפטית שלנו.
קולט אביטל: כשהלשכה המשפטית אומרת "אחראי", אז יש לזה כנראה השלכה אחרת.
ליאוניד סמוליאנוב: נבחר ציבור בקונוטציה מקומית - -
יעקב צבאג: אני יורד למקום שבו כתוב: רשות מקומית כוללת עליה, אז ההצעה שלנו היא 10%.
יעקב צבאג: בסעיף 1 אנחנו מבקשים לשנות את המילה: אחראי למנהל ואני יורד הלאה: רשות מקומית, עירייה או מועצה מקומית, זה בסדר.
יעקב צבאג: אחר כך, רשות מקומית קולטת עליה, זו רשות מקומית שלפחות קולטת 15% ואנחנו מציעים לתקן את זה ל-10%, כי זה פולט החוצה המון עיריות.
יעקב צבאג: גם אנחנו נפלטים החוצה.
מיכאל גינקר: גם תל-אביב וירושלים.
מיכאל גינקר: יעקב צבאג: הוספנו גם פרמטר נוסף, מעבר לאחוזים וכתבנו:
מיכאל גינקר: או עיר שיש בה לפחות 10 אלף עולים.
קולט אביטל: בסדר, מקובל.
פיני קבלו: אני חושב שלא צריך להתייחס למספר ואגיד לכם למה: בית שאן לא היתה עיר קולטת עליה.
פיני קבלו: ברגע שמינינו רכז קליטה וראש העיר דחף, אנחנו הצלחנו ליצור קשרים עם מדינות וארצות והבטנו קליטה בסופו של דבר.
פיני קבלו: לכן, העניין הזה לא רלוונטי כי חלק מתפקידו של רכז הקליטה זה ליצור קשרים עם ארצות ולצאת לסיורים ולהביא קליטה ישירה לאותן ערים.
פיני קבלו: לכן, ברגע שמדברים על מספרים, מפילים בעצם 90% מהרשויות.
יעקב צבאג: סעיף 2(א) הצענו לשנות את המילה: אחראי למילה מנהל.
יעקב צבאג: בסעיף 2(ב) הוספנו בסוף, שזה מייחס רק למנהל עצמו, מה שהעיר קודם חבר הכנסת מצנע, אלא: כמו כן, מסיבות מקצועיות בתחום קליטת העליה יתוקצבו 75% על-ידי משרד הקליטה ו-25% מהרשות, כמו שמקובל למשל במפעלי חינוך, בתחום הרווחה ובדברים מקובלים.
קולט אביטל: זה מקובל?
אריה קורת: שיהיה מובן, אנחנו לא מכירים את הצעת החוק, המשרד לא דן בה.
אריה קורת: אני לא מכיר אותה.
קולט אביטל: אתה לא יכול להכיר אותה, כי היא לא הצעה.
אריה קורת: אני לא מקבל את זה.
קולט אביטל: לא שאלנו אותך אם אתה מקבל או לא מקבל, משום שזו הצעת חוק פרטית שאולי תהפוך להצעת חוק של הוועדה.
קולט אביטל: בניגוד למה שמקובל, אני מציעה אותה לפני שאני מניחה אותה על שולחן הכנסת, כדי לשמוע הערות וכדי לכלול בתוך הצעת החוק מה שהחברים חושבים.
קולט אביטל: אני שואלת אותך אם עובדתית, מה שנאמר פה לגבי כל מיני משרות, משרד הקליטה מממן?
אריה קורת: אני לא יכול להתייחס לזה.
יעקב צבאג: דרך אגב, גם הפרוייקטים שמשרד הקליטה מממן הם פרוייקטים של 75% ו-25% לפעולות.
קולט אביטל: לגבי הסעיף הזה יש עוד הערות או שאלות?
שמעון כלפון: מר קורת הוא המייצג את משרד הקליטה והייתי רוצה לשאול שאלה: האם אתה רואה דברים שונים בין רשות שיש לה מישהו שמטפל בקליטה לבין רשות שאין בה מישהו שמטפל בקליטה.
שמעון כלפון: התשובה שלו תהיה משמעותית גם להמשך הדבר הזה.
שמעון כלפון: אם הוא אומר לי שברשות שהוא נותן תקציבים אין מישהו שמרכז, אז הנושא נופל שם ומחלקים את הדברים.
שמעון כלפון: אבל אם יש לנו כתובת, אולי הדברים יכולים להיראות אחרת.
שמעון כלפון: אולי הוא יכול לחדד את הנקודה הזאת ואז הוא יוכל ללכת ואנחנו נקבל עוד הסבר.
אריה קורת: ללא ספק, מבחינתנו יש חשיבות לזה שתהיה מחלקה מסודרת ומאורגנת ככתובת אחידה שתטפל בכל הפניות של העולים.
קולט אביטל: אנחנו שואלים עובדתית, האם אתה רואה היום הבדל בתפקוד שיש לך מולך מנהל שמרכז או כשאין?
אריה קורת: זה שונה מישוב לישוב.
אריה קורת: אי אפשר לעשות הכללה.
אריה קורת: גם היום, אין בכל רשות מחלקה.
אריה קורת: יש עדין הרבה רשויות שאין בהם מחלקה.
אריה קורת: לכן, מאוד קשה לעשות הכללה וזה גם לא הוגן לעשות את זה.
יגאל יאסינוב: בעיניי, יש פה כמה דברים.
יגאל יאסינוב: אני קורא את סעיף ההגדרות ורואה, שתושב עולה הוא מי שעלה לישראל מכוח חוק השבות במהלך 15 השנים האחרונות.
יגאל יאסינוב: למיטב זכרוני, זו פעם ראשונה בחקיקה שהדבר הזה מועלה.
יגאל יאסינוב: אני רוצה להבין.
יגאל יאסינוב: לפי משרד הקליטה יש כמה קריטריונים לעולה.
יגאל יאסינוב: 3 שנים, 4 שנים, 5 שנים, 15 שנה.
יגאל יאסינוב: השאלה, אם ההשלכות של ההגדרה הזאת הן תקציביות בלי ספק.
יגאל יאסינוב: אני אומר, שפה צריך לבדוק טוב טוב, אם ההגדרה הזאת בעצמה לא תפגע - -
קולט אביטל: אנחנו בדקנו את זה עם הלשכה המשפטית ואני רוצה להבהיר: יש אבחנה בין מה שנחשב לעולה והכסף שהולך לעולה.
קולט אביטל: הכסף שהולך לעולה הוא בכל מקרה ממשרד הקליטה, לבין מה שאנחנו מגדירים כישוב שקולט עליה.
קולט אביטל: מה ישוב שקולט עליה צריך לקבל לפי חוק מהמדינה.
קולט אביטל: אלה שני דברים שונים.
יגאל יאסינוב: ההסבר הזה חייב להיות בדברי ההסבר, כי אז זה ההגדרה הזאת זה עניין טכני.
יגאל יאסינוב: כשנעבור לסעיף 2, יש לי גם הערות.
יעקב צבאג: בסעיף 2 (ב) אמרתי שאנחנו מתייחסים לא רק לסטטוטוריות של מנהל היחידה הזאת אלא גם למשרות מסוימות, שיהיו כחלק מהיחידה הזאת.
יעקב צבאג: אתם הצעתם בסעיף 2(ג), שאתם רוצים לפחות 3 משרות.
יעקב צבאג: אני כותב שראש תחום קליטת עליה יעמוד בראש יחידה עצמאית ולא יחידה שמוטמעת ברווחה או בדברים כאלה.
יעקב צבאג: זו תוספת מאוד חשובה.
דוד בר דרור: זה מובן כאן.
יעקב צבאג: אתן לך דוגמה של ירושלים היום: ירושלים היא יחידה עצמאית מאוד ולוקחים את זה ורוצים להכניס את זה לתוך הרווחה, מתוך שיקול נורא מצחיק --
קולט אביטל: היחידה צריכה להיות עצמאית.
קולט אביטל: סליחה, אני רוצה להבין משהו: ראש יחידה עצמאית פירושה שהיא כן או לא כפופה לראש העיר?
יעקב צבאג: לראש העיר כן, אבל לא לאגף רווחה ולא לאגף חברה ולא לאגף תרבות.
קולט אביטל: לכן, אני לא בטוחה ש"עצמאית" זה המינוח הכי טוב, אבל הבנתי למה הכוונה.
יורי שטרן: מדובר, שהמערכת הארגונית לא כפופה למחלקה אחרת - -
יגאל יאסינוב: בסעיף הראשון כתוב משהו אחר, שמי שיהיה אחראי למשל על ביוב, הוא יהיה אחראי על הקליטה.
קריאה: זה לא אומר שהמחלקות מאוחדות.
קריאה: ..
יגאל יאסינוב: אבל הוגדר פה, שמישהו יהיה אחראי.
יגאל יאסינוב: אז אני אומר, שכנראה, האחראי על הביוב יכול להיות אחראי בסופו של דבר גם על הקליטה.
ליאוניד סמוליאנוב: יש שם סעיף אחר שאומר, שרק במחלקה אחת הוא יוכל להיות אחראי.
קולט אביטל: רבותיי, אנחנו לא נתקדם לשום מקום.
קולט אביטל: יש לי רעיון: אני מציעה, שנקיים עוד ישיבה.
קולט אביטל: אני מבקשת, שכל אחד יביא את ההערות שלו, איך לחדד את זה.
קולט אביטל: תשלחו לי את ההערות גם בכתב ונדון בהם פה.
קולט אביטל: אבל, אני רוצה להבהיר שני דברים, מה הכוונה שלי.
קולט אביטל: בשלב זה, זו הצעת חוק שלי.
קולט אביטל: אולי נהפוך את זה להצעת חוק של הוועדה כולה.
דנה גורדון: אין הצעת חוק של ועדה.
דנה גורדון: את תציעי את זה.
מרינה סולודקין: אנחנו נחתום ואז, זה חוק של הוועדה ויהיה קשה יותר לחסל את החוק.
קולט אביטל: אני רוצה שנבין האחד את השני, כדי שנעבוד יחד על העניין הזה: א.
קולט אביטל: אנחנו רוצים שתהיה יחידה אוטונומית.
קולט אביטל: אנחנו רוצים להבטיח שיהיה מימון.
יעקב צבאג: התייחסתם ל-2 או 3 עובדים.
יעקב צבאג: את זה מחקנו וכתבנו: בהתאם למספר העולים בישוב.
יעקב צבאג: אחרת, אי אפשר לכפות על - -
יעקב צבאג: בסעיף 2(ד) בסוף, כתוב שהשר, שזה שר הפנים, בהתייעצות עם השר לקליטת עליה ואנחנו מציעים להוסיף את יו"ר השלטון המקומי, כדי שתהיה לזה גם התייחסות של שלטון מקומי.
יורי שטרן: אי אפשר.
יורי שטרן: בחקיקה אתה לא יכול.
יורי שטרן: זה משרדי ממשלה, שיש להם מעמד אחר.
יעקב צבאג: בסדר.
יעקב צבאג: בסעיף 3, מדובר על הכשירויות של אותו אדם.
יעקב צבאג: יש ממש הצעה מסודרת, שהועברה לכם בזמנו, שאושרה על ידי המרכז לשלטון מקומי.
יעקב צבאג: בסעיף 5...
מיכאל גינקר: בסעיף 4(ב), בנושא של התוויית מדיניות.
מיכאל גינקר: ..
יעקב צבאג: את זה נעביר להם בכתב.
מיכאל גינקר: אני רוצה שנגיד את זה, שמנהל יחידה לא מתווה מדיניות.
מיכאל גינקר: בהצעת החוק כתוב שאותו פקיד מקצועי יתווה מדיניות.
מיכאל גינקר: קיימת הפרדה ברשויות בין מדיניות של נבחרים לבין - -
קולט אביטל: מקובל, נוריד.
יעקב צבאג: אתם כתבתם פה, שהשכר של אותו מנהל יהיה בהתאם ל-4 דרגות השכר הגבוהות ביותר.