GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמר גל שראי: דבר שני, שבע מאות החיילים הבודדים בקיבוצים גם הם על פי הגדרה צהלית בלבד, בואו נעשה הפרדה בין מה שמקבל חייל בודד בעיר, לבין מה שמקבל חייל בודד בקיבוץ, ומה שאתה עושה הוא לא הוגן כלפי הדיון היום, כי אנחנו מדברים על שני פרקים.
תמר גל שראי: את זיווד החדרים אנחנו מזוודים ומציידים לחלוטין עם הגעתם למשק שזה שלושה וחצי חודשים לפני הגיוס.
תמר גל שראי: במשך השלושה וחצי חודשים האלה,
קולט אביטל: סליחה תמר, אני יכולה בכל זאת לנסות לקרב את העמדות.
קולט אביטל: הרי יש לכם השקעה בסיסית, אבל ההשקעה הבסיסית הזו היא לא כל פעם שבא גרעין חדש.
קולט אביטל: היא חד פעמית.
תמר גל שראי: אצלנו השנה במקרה זה שני מתחמים באותו קיבוץ, אבל מה שניתן להם לא יכול לעבור לבאים.
תמר גל שראי: הם נשארים לגור שם, זה ממשיך להיות הבית שלהם.
תמר גל שראי: חייל בעיר מקבל לכיסו מענק ממשרד השיכון של ארבע מאות וזה נודע לנו רק אתמול פשוט בגלל זה זה לא הוכנס למכתב.
תמר גל שראי: בנק משכנאות נותן לו עוד 320 שקלים, שכר הדירה הבסיסי שלו הוא 790 לעומת 750 שלנו.
תמר גל שראי: יש לו החזקת דירה של 250 שקל כשלנו יש מענק קיבוצים שנכנס ישירות אליו של 150 שקלים.
תמר גל שראי: זאת אומרת, שהיחד של משרד השיכון, בנק משכנתאות והצבא לחייל בודד בעיר מגיע ל- 1976 שקלים, ולחייל בודד בקיבוץ הוא 900, הוא אותו חייל בודד, אותה הגדרה צה"לית.
תמר גל שראי: אני מפרידה את ההפרדה של התכנית.
תמר גל שראי: אתה האגודה לא מספק את התכנית הכנה, אתה מקבל אותם כבר אפוי מהצבא כחייל בודד, כשהוא בא לסופי שבוע עם הצרכים של חייל בודד בסופי שבוע.
תמר גל שראי: אנחנו קלטנו אותו, מעבר לזה, שמכיוון שלפחות בענין של גרעיני "צבר" להבדיל מחיילים בודדים שנקלטים כבודדים בקיבוצים וזה הבית שלהם, אנחנו עושים להם סמינרים, עושים דרך מרכז נוער ונח"ל, הם מתואמים כגרעין כי יש לנו אינטרס תנועתי וארצי לתחזק אותם כקבוצת תמיכה כי זה עוזר להם אחר כך גם להמשיך הלאה בארץ, זה משהו שאצלך לא קיים בכלל.
תמר גל שראי: השבע מאות וחמישים האלה במקרה הטוב יכסו גם סמינרים האלה שעליהם אנחנו עובדים כמעט רק על תרומות כי אין לנו כסף לממן את זה.
תמר גל שראי: אז להגיד לנו מימון כושל נשמע לי קצת לא הוגן.
דוד מימון: אני רוצה להגיד שני דברים.
דוד מימון: 1.
דוד מימון: תסלחי לי אם בדברי פגעתי בך.
דוד מימון: אני טוען שבשבע מאות וחמישים שקל, האגודה אם היתה מקבלת את הכסף ממשרד הבטחון היתה יודעת לתת את כל מה שהחייל צריך ואפילו מעבר.
קולט אביטל: אדוני אנחנו יודעים שאתם הניהול הכי מוצלח במדינה ולא היו משפטים אף פעם.
קולט אביטל: באמת זה לא לענין, למה אתה- - -
דוד מימון: את ביקשת שאני לא אפריע לך, אז תכבדי גם אותי ולא יפריעו לי.
קולט אביטל: תמשיך בבקשה.
דוד מימון: הפתרון שהסתמן לכל העולים החדשים, אני לא רוצה לדבר על המקרה הזה, אני חושב שזה התבטא במקרה אחד, כל הסיפור של העולים החדשים שהם החיילים הבודדים יש החלטה של האגודה שלנו בארצות הברית, הנח"ל מסרב לקחת את כל העולים החדשים, מדובר במספר גדול שנקראים כבודדים ולתת להם סיוע מקיף ולשם כך גיוס שניים וחצי מיליון דולר.
דוד מימון: זאת הבשורה שלי, הבשורה היא שבהסכמה עם יושב ראש הסוכנות ויושב ראש האגודה למען החייל, יש שם בעיות של גיוס כספים וזה מפריע להם לגייס כספים, אני לא רוצה להיכנס כרגע למסלול.
דוד מימון: יש החלטה משותפת של הסוכנות ושל האגודה למען החייל, ויש עדיין בעיות טכניות איך עושים את זה, הכסף בארץ, אני מקווה שנתגבר על הבעיות הטכניות איך עושים את זה עם הסוכנות.
דוד מימון: ברגע שנגמור את זה נוכל לתת פתרון מקיף לכלל העולים החדשים הבודדים בצה"ל, מעבר למה שיש, באופן משמעותי ודרמטי.
קולט אביטל: אני מודה לך וזאת באמת בשורה טובה.
קולט אביטל: האם הם צריכים להיות מוגדרים כעולים חדשים?
קולט אביטל: כי לא כל הילדים פה הם עולים.
דוד מימון: מי שלא עולה חדש, האגודה תיתן לו מענק.
דוד מימון: בייחוד היא רוצה לטפל רק בעולים החדשים ועל זה הויכוח.
דוד מימון: אנחנו רוצים לטפל בעיקר בחיילים הבודדים והסוכנות הגדירה רק עולים חדשים, ואנחנו מקווים לפתור את הבעיה זאת בימים הקרובים.
שי שושני: שאלה ברשותך קולט, ב- 11 באוגוסט אמורים לבוא לדגניה ב', לדגניה א', אמורים לבוא סדר גודל של חמישים חיילים בודדים, בודדים, לא עולים, חיילים בודדים, מוכרים על ידי הצבא, מוכרים על ידי הרשויות.
שי שושני: האם כחיילים בודדים, עזוב קיבוץ, מבחינתי הם היו ברחובות או בנס ציונה זה אותו דבר, האם כחיילים בודדים אפשר לבקש שאותם ארבעים חיילים עשרים מקררים קטנים, פלטות חשמליות, ציוד מינימלי ראשוני?
שי שושני: שמיכות?
דוד מימון: זה לא לענין מה שאתה עושה, אני לא חושב שזה המקום בוועדת הקליטה.
שי שושני: ישבנו עם יושב ראש האגודה הקודם.
דוד מימון: זה לא המקום להעלות את זה במקום הזה.
קולט אביטל: למה זה לא המקום, תגיד לי למה זה לא המקום?
שי שושני: אני שואל את הפרקטיקה.
דוד מימון: אתה מדבר איתי על הדברים הכלליים.
דוד מימון: אני אמרתי שיש כבר כסף בארץ.
קולט אביטל: תאמר לי בטובך, מבחינת מה שלך ידוע, או משוער או תאריך, כמה זמן יקח לפתור את הבעיה הזאת ביניכם ובין הסוכנות היהודית?
דוד מימון: נראה לי שבעשרה הימים הקרובים.
קולט אביטל: האם יעזור אם אני אפנה במכתב בשם הוועדה ליושב ראש הסוכנות?
קולט אביטל: או שזה יסבך אתכם?
דוד מימון: יושב ראש הסוכנות חושב כמוני, הבעיה היא עם אנשי המחלקות מתחתיו, אז אני מצפה שהוא יכפה את דעתו עליהם.
תמר גל שראי: האם זה הולך לחייל עצמו או לאיזשהו פרוייקט, זאת עוד שאלה, כי ראיתי את אותם טפסים שבאים ממשרד השיכון ומבנק משכנאות, זה לא, אין לזה שום קשר.
דוד מימון: לא, להיפך, אתם תצטרכו לבוא עם רעיונות נוספים, בקשות נוספות, ולא רק עשרה מקררים ושניים עשר טלויזיות.
דוד מימון: אתם יכולים לבוא עם דברים שבאמת מציקים לכם, שבאמת יכולים לסייע לעולים החדשים הבודדים, או הבודדים בכלל בקליטה בקיבוצים.
דוד מימון: תשימו את הדברים על השולחן, יש כסף.
קולט אביטל: סליחה, אני רוצה בכל זאת לחזור לענין של שלושת החודשים הראשונים כי אני לא חשה שאנחנו סיכמנו אותו.
קולט אביטל: אני יודעת שאנחנו התקדמנו אבל אני לא חשה שאנחנו הצלחנו.
קולט אביטל: אני מבינה שלמר גרין אין סמכות להחליט בענין הזה, אז אני אומרת לך שההחלטות של הוועדה הזאת תהיינה לדרוש מהסוכנות להתייחס לנערים האלה כפי שמתייחסים במסגרות אחרות, זאת אומרת להשקיע בילד בצורה יותר רצינית ולעזור בקליטתם או בתכנית החינוכית הראשונית שלהם בישראל.
קולט אביטל: אני רוצה להגיד מילה לפריגת למרות שהיא לא יושבת על ההחלטות התקציביות, מה היא מוכנה לעשות כי אני אפנה לשרה ואני אבקש התייחסות לשלושת החודשים הראשונים האלה.
קולט אביטל: כיוון שאתם כבר משקיעים בתכנית בארצות הברית, נראה לי שמשרד הקליטה צריך להתענין בילדים האלה גם כשהם בארץ.
קולט אביטל: אני מבינה שיש רצון טוב, תגידי לי בבקשה מה מוכנה לעשות.
נדיה פריגת: אנחנו נבדוק עם הצופים ביחד פעם נוספת את ההרכב התקציב שאנחנו מעבירים ויכול להיות שאנחנו כן נמצא פתרונות ונוסיף לעלויות של הקיבוץ בשלושה חודשים הראשונים.
נדיה פריגת: הענין הוא שאני צריכה לבדוק את זה עם הצופים כי אנחנו לא העברנו עד היום כספים ישירות לקיבוצים.
נדיה פריגת: אני גם דיברתי לפני הישיבה, חלק מהדברים שאת העלאת בטלפון, עם האיש הזה, הוא אמר לי להעביר את זה.
נדיה פריגת: לגבי מימון של ילד אישי אנחנו צריכים לראות, יש פה הצעה נדיבה של האגודה למען החייל אנחנו צריכים לראות איך אנחנו מארגנים את כל המשאבים כדי שהקיבוצים לא יפגעו ובאמת הנושא עולה בגלל השינוי המערכתי בקיבוצים של הפרטה שזה באמת לא היה בעבר והיום הנושא הזה עומד על הפרק.
קולט אביטל: ראש אגף הנוער, אחת מהמצוקות היא התהליך הארוך במדינה שצה"ל חייב כסף לקיבוצים גם מהעבר, זאת אומרת שהכסף לא הועבר.
איציק אנגלוביץ: אני לא ראש אגף הנוער.
איציק אנגלוביץ: אנחנו לא מתעסקים בנושאים האלה של מימון של צבא.
איציק אנגלוביץ: בדרך כלל משרד הבטחון מתעסק בכל האלמנט של הגיוס שלהם לצבא וכל הנושא של ליווי כמו שאר הגרעינים.
קולט אביטל: תענה לי בבקשה לשאלה כי אם אני טעיתי בכתובת, אני מבקשת תשובה לשאלתי.
קולט אביטל: שאלתי היא מאוד ספציפית, עובר פרק זמן ארוך עד שהאנשים האלה מקבלים כחיילים בודדים, זה תהליך ביוקרטי שאני מניחה שאפשר להתגבר עליו.
קולט אביטל: השאלה השניה, גם מאז שמוכרים כחיילים בודדים, הכסף שאמור לזרום מהצבא חזרה לקיבוצים, לוקח המון זמן.
קולט אביטל: כתוצאה מזה אם האינפורמציה שבידי נכונה, יש עדיין חובות שלא שולמו מחודשים או משנים קודמות.
קולט אביטל: אז בבקשה תציג את זה.
ניסן לביא: יש לי פה טבלה ברורה שבעצם מינואר, מפברואר אנחנו מחכים, סדר גודל של עשרים אלף שקל.
3259: קודם כל מי שאחראי על הנושא הזה של מערכת המימון זה מת"ש זה לא איציק אנגלוביץ.
דוד מימון: אני בדקתי את הענין בגלל שביקשו ממני אחד ההורים שהבן שלו מאומץ, בדקתי את הענין.
דוד מימון: משרד הבטחון משלם לקיבוצים, דיברתי גם עם צביקה שהוא הממונה על הפרוייקט הקיבוצי.
ניסן לביא: הוא לא ממונה, הוא נציג חיילים בודדים.
דוד מימון: משרד הבטחון מעביר את הכסף על פי התקשרות של שוטף פלוס שישים.
דוד מימון: הכסף עובר לקיבוץ, שוטף פלוס שישים זה יכול להיות עד 89 ימים.
קולט אביטל: אם לא אתה האיש תאמרו לי בבקשה מי הכתובת במשרד הבטחון?
דוד מימון: ראש החטיבה ל...
דוד מימון: שירותים גברת חנה גנון ולגבי השאלה הראשונה שלך הכתובת היא אגף כח אדם במטכ"ל.
איציק אנגלוביץ: אני אומר שכל החובות של אגף הנח"ל נעשים כל השנים, יש לנו חלוקה לכל גרעין עם סיוע מסויים, קטן מאוד ואנחנו גם מתעסקים בנח"ל.
שרה אנקורי: אני רוצה להגיד שיש לנו חיילים מנובמבר ודצמבר שעדיין חלקם לא מוכרים לא ראינו את התשלומים.
שרה אנקורי: במקום 24 אלף שקל לחודש שאנחנו צריכים לקבל והנה אנחנו מקבלים עשר, אחד עשרה, שתיים עשרה אלף.
שרה אנקורי: הווה אומר שכרגע אנחנו עובדים על מאה אלף שקל מינוס.
שרה אנקורי: הכספים צריכים להיכנס ולא נכנסים, פשוט לא נכנסים, הם תקועים בבירוקרטיה זו או אחרת.
קולט אביטל: כיוון שאף אחד מכם לא אחראי לסידורים במשרד הבטחון, אז אנחנו נפנה למשרד הבטחון כדי להסדיר גם את ענין החוב וגם את ענין הפרוצדורות.
קולט אביטל: ה ח ל ט ו ת אנחנו פונים למשרד הקליטה ולסוכנות היהודית ולמשרד השיכון להקדים את ההקצבה כך ששלושת החודשים הראשונים או הפרק הראשון של שהייתם בקבלת חינוך והכנתם לצבא, יקבל את המימון הראוי.
קולט אביטל: החלוקה ביניכם, נדיה חזקה עליך שגם את מצידך תפני ותראי איך החלוקה הזאת יכולה להתבצע ביניכם לבין הסוכנות למשרד השיכון.
קולט אביטל: אני מעריכה שבסך הכל אנחנו לא מדברים על הוצאה גדולה.
קולט אביטל: 6,900 בערך או 7,000 לחודש לשלושת החודשים לילד, כפול חמישים אז אנחנו פלוס מינוס זה התקציב השנתי שיכול במסגרת גם התקציבים המוקדמים של מדינת ישראל נמצא את הביטוי ולא צריך ליפול כנטל על קיבוצים שאין להם ממה לכסות את זה כרגע.
קולט אביטל: אם היה להם ממה לכסות אז לא היינו יושבים בישיבה הזאת.
קולט אביטל: אז שבע כפול 5 זה שלושים וחמש, מדובר על משהו כמו 350 אלף שקל.
קולט אביטל: אפשר על הדבר הזה להתגבר.
קולט אביטל: תאמינו לי כל המשלחות שיוצאות לחוץ לארץ, כולל זו שאני הוזמנתי אליה, יכולות לעזור לזה.
קולט אביטל: דבר שני אנחנו נפנה בנפרד למשרד הבטחון כדי להסדיר לפשט את הפרוצדורה של הסטטוס ולהסדיר את התשלומים כולל החוב.
קולט אביטל: דבר שלישי אנחנו מברכים את הוועד למען החייל על הבשורה שהוא הביא.
קולט אביטל: אנחנו מבקשים גם תוך נקיטת העמדה שאין הבדלה או אין הבדל בין ישראלים לבין עולים, עדיין ניתן לבואה לקראתם של כל אותם האנשים שכאמור בכל זאת, הם גם צריכים להתנתק מהמשפחות, להגיע לארץ, בכל זאת מגיע להם איזשהו יחס בענין הזה, אחרת לא נוכל לעודד עליה מארצות הברית.
קולט אביטל: אני מבינה שלישיבה שלנו קדמה ישיבה ביניכם, ואני לא רוצה לתת הקדמה מאוד ארוכה.
קולט אביטל: הסיבה למפגש הזה היא לגמרי ברורה.
קולט אביטל: מצד אחד, נתבשרנו שקמה יחידה ארצית במרכז לשלטון מקומי, מן פורום של מנהלי רשויות קליטה.
קולט אביטל: מצד שני, אנחנו יודעים שקיים משבר בהרבה מאוד עיריות.
קולט אביטל: רק הבוקר שמענו, שהצעת החוק שעברה פה והתקבלה בכנסת, שבעקבותיה הכסף היה צריך להיות מוזרם לעיריות, גם זה בעצם לא התבצע ולא ברור לאן הכסף נעלם ואיפה הוא נעצר, באוצר, במשרד הפנים או במקום אחר.
קולט אביטל: מה שעומד על הפרק זה לא רק מצוקתם של רשויות מקומיות אלא האיום שבכמה מן הרשויות המקומיות, היחידות שעוסקות בקליטת עליה, שתיסגרנה.
קולט אביטל: אני רוצה לחלק את הישיבה הזאת לשניים: אני רוצה לשמוע את החברים עצמם.
קולט אביטל: לשמוע איפה המצוקות ומה קורה ברשויות.
קולט אביטל: היכן יש איום לסגור את היחידות האלה.
קולט אביטל: כמו כן, אני רוצה לקראת סוף הישיבה לדון אתכם על הצעת חוק שאנחנו מגישים כאן, לאכוף את הנושא של רכז קליטה או של ממונה על נושאי קליטה לפי חוק בכל הרשויות המקומיות.
קולט אביטל: אני רוצה להקדים ולומר שברור לגמרי שבין הצעת החוק שלנו, כפי שניסחנו אותה פה, בעזרת היחידה המשפטית של הכנסת לבין מה שהיה רצוי לרשויות המקומיות ויש עדין פער.
קולט אביטל: אבל אם אנחנו רוצים שהצעת החוק הזאת תקבל איזה שהיא תמיכה ושיהיה לנו סיכוי כל שהוא להעביר אותה, אנחנו צריכים להיות מתונים ולדעת מה הכרח ומה טפל ומה אנחנו רוצים להשיג.
קולט אביטל: אני מאוד מבקשת, שכל מי שידבר יציג את עצמו.
קולט אביטל: לפני שנתחיל, אני מבקשת לשמוע את החברים ולבקש מחבריי לוועדה, אם הם רוצים לומר משהו.
מרינה סולודקין: זה מאוד חשוב שאנחנו יושבים מול אנשים שמייצגים את כל הנושא של קליטה ברשויות המקומיות.
מרינה סולודקין: אני חושבת, שהמצב קטסטרופלי כי בכל העיריות יש כוונות לסגור את רשויות הקליטה ומחלקות הקליטה.
מרינה סולודקין: יש כוונות לעשות הבראה ברשויות על חשבון כל הפעילות בנושא עליה וקליטה.
מרינה סולודקין: אני אישית קיבלתי פניות גם מירושלים, מאשקלון ומכל הערים ואנחנו צריכים לחשוב איך לעצור את התהליכים האלה.
מרינה סולודקין: דבר שני, היום חשוב מאוד לשמוע את הנציגים של הרשויות בנושא של החוק.
מרינה סולודקין: אני חושבת, שיש כאן ראשי ערים וגם סגני ראשי ערים וגם אנשים שמאוד פעילים בנושא של קליטה ברשויות ואנחנו צריכים לתקן את החוק.
מרינה סולודקין: לא במובן של יותר כסף וכולי.
מרינה סולודקין: אני מתכוונת שיש הערות עקרוניות.
מיכאל נודלמן: אני מדבר על קליטה במקומות, לא במשרד הקליטה.
מיכאל נודלמן: פה המצב קצת פרדוקסאלי, כי יש משרד קליטה אבל אין קליטה בערים.
מיכאל נודלמן: אני חושב שצריך להיות חוק.
מיכאל נודלמן: שהמצב, כמו שמרינה אמרה, באשקלון לא רק מדברים אלא סגרו את כל הדברים.
מיכאל נודלמן: היה אגף קליטה וגם מרכז מידע שסגרו.
מיכאל נודלמן: כל מה שהיה באשקלון, שבתוך 10 שנים בנו את זה, פתאום, בצעד אחד סגרו ואין אנשים ואין שום דבר וזה קשה.
מיכאל נודלמן: אני שומע ואני מקבל טלפונים, שבירושלים סוגרים את מרכז העולים בדרך יפו ואת הרשות בכלל.
מרינה סולודקין: ואת כל הדברים.
מיכאל נודלמן: אם זה כך, יש כאן נציגים של משרד הקליטה וצריך לשאול על מה זה?
מיכאל נודלמן: זה גובה בלי תשתית, בלי שום דבר.
מיכאל נודלמן: עושים צחוק מכל הקליטה וכל תהליך הקליטה וכל האנשים שעבדו למען הקליטה.
קולט אביטל: לפני שאנחנו ממשיכים, אני רוצה להגיד שני דברים: הישיבה היא ישיבה משותפת עם ועדת הפנים ויושב ראש הוועדה יורי שטרן מתעכב, אבל הוא יגיע לכאן בעוד כמה דקות.
קולט אביטל: דבר שני, אני מבקשת מכולם לסגור פלאפונים.
קולט אביטל: אני מבקשת לקבל עובדתית הבהרה מנציג ועדת הקליטה, איך ממומנות היחידות שעוסקות בקליטה בעיריות.
קולט אביטל: מה על חשבון משרד הפנים ומה על חשבון משרד הקליטה?
אריה קורת: משרד הקליטה בעצם מממן את הפעילויות.
אריה קורת: מכלול הפעילויות של העולים ברשויות.
קולט אביטל: באמצעות הרשות המקומית.
אריה קורת: באמצעות הרשות.
אריה קורת: זאת אומרת, נכון להיום יש בכ-130 רשויות ומועצות מקומיות פרוייקטים משותפים של המשרד עם הרשויות.
קולט אביטל: בדרך כלל, הרשות היא זו שכל שנה מגישה לכם הצעת תקציב.
אריה קורת: הטכניקה מאוד פשוטה, יש נוהל מאוד מסודר של נוהל עבודה עם הרשויות.
אריה קורת: בראשית השנה, על פי פרמטרים קבועים, כל רשות מקבלת תקציב, לפי מספר עולים שעלו מ-89.
אריה קורת: בנושא הזה אנחנו מאוד פתוחים ורחבים.
אריה קורת: התחשיב הוא עולים מ-89 ועד היום ופרמטרים נוספים.
אריה קורת: בהתאם לתקציב הזה יש ועדת היגוי משותפת של נציגי הרשות המקומית ונציגי המשרד, שיושבים בהתאם למיפוי המקומי על תכנית עבודה, בהתאם לצרכים של הישובים.
קולט אביטל: בישובים עצמם, בעיריות עצמן, היחידה או כוח אדם שעובד ביחידה ממומן על ידי העירייה עצמה.
קולט אביטל: זה תקנים של העירייה.
אריה קורת: המימון של הפרוייקטים מכסה גם את המפעילים של אותם פרוייקטים אד-הוק.
אריה קורת: את המדריכים, את המורים, את מפעילי החוגים - -
קולט אביטל: מה העירייה מממנת?
אריה קורת: 25%.
אריה קורת: הפרוייקטים שלנו בנויים בדרך כלל 75% בתקצוב המשרד ו-25% העירייה.
קולט אביטל: זאת אומרת, שרשויות או ראשי רשויות שמחליטים לסגור יחידה בעצם על-ידי זה גם מוותרים על כל התקציב?
אריה קרת: לא.
אריה קרת: הפרוייקטים מופעלים גם על-ידי יחידות מקצועיות אחרות ברשות.
אריה קרת: בעצם, כל רשות קובעת עם איזו יחידה או באמצעות איזו יחידה יפעל הפרוייקט.
אריה קרת: יש פרוייקטים בתחום החינוך, אז הם מופעלים באמצעות היחידה לחינוך.
אריה קרת: פרוייקטים שמופעלים באמצעות שירותי הרווחה, מופעלים ברווחה.
אריה קרת: אבל יש רשויות שכל הפרוייקטים מופעלים דרך מחלקת הקליטה.
אריה קרת: זה שונה מישוב לישוב.
קולט אביטל: אם אין מחלקת קליטה והכסף הולך למחלקות שונות, בעצם אין יד אחת מכוונת או אדם אחד בתוך עירייה, שיודע מה נעשה עם הכסף, לאן הולך הכסף, איך מוצא הכסף.
אריה קורת: לא, אבל יש ועדת היגוי שבה שותפים כל מנהלי האגפים של כל המחלקות.
אריה קורת: הכספים הולכים למוקד אחד, לכתובת אחת ברשות.
אריה קורת: התקציבים שלנו, בדרך כלל אנחנו מכפילים את התקציב שלנו לרשות במהלך השנה.
אריה קורת: אם אנחנו לוקחים את 2003, התקציב היה 10 מיליון ובמהלך השנה הגדלנו אותו בכ-30%.
קולט אביטל: זאת אומרת, 13 מיליון?
אריה קורת: 14 מיליון שקל.
קולט אביטל: אז האבסורד הוא, שהכסף מועבר או אמור להיות מועבר לרשויות המקומיות ואם כך, מדוע יש רשויות שרוצות לחסל את הפונקציה הזאת?
אריה קורת: אין לי תשובה לזה.
מרינה סולודקין: התשובה פוליטית.
אריה קורת: מבחינת הביצוע של הרשויות, הוא כמעט 99.9%.
אריה קורת: אנחנו נותנים מקדמות בסך של 20%, אבל בעצם את הכספים מעבירים רק אחרי קבלת דוחות ביצוע.
אריה קורת: נכון להיום, יש לנו בעיה עם רשות אחת, שלא יכולה להכליל באמצעותה את הפרוייקט ואז, אנחנו עושים אותו באמצעות המתנ"ס המקומי.
אריה קורת: אבל להוציא את אותו ישוב.
אריה קורת: ..
רומן ברונפמן: איזו רשות זאת?
אריה קורת: קריית מלאכי.
קולט אביטל: סליחה, חבר הכנסת נודלמן אמר פה, שבאשקלון סגרו גם את מחלקת העליה וגם את מחלקת האינפורמציה.
קולט אביטל: בעצם, מצד אחד הקצבתם לאשקלון כך וכך כסף, ואם שמעתי אותך נכון, בסך הכול, יחסית, התקציב גדל.
קולט אביטל: מצד שני, למרות שאתם - -
מרינה סולודקין: אבל מצד אחר, לא הלכו להצביע בבחירות בעד ראש העיר הנכון.
מרינה סולודקין: אז אין מה לעשות עכשיו.
קולט אביטל: מרינה, מה שקורה בפוליטיקה זה סודות שממש נעלמים מעיניי.
קולט אביטל: אבל אני בכל זאת רוצה להבין מבחינה פרוצדורלית כרגע: מצד אחד, יש כסף - -
אריה קורת: התקציב הוא לא למחלקה.
קולט אביטל: אז לאן הולך הכסף?
אריה קורת: באשקלון, יש להם היקף פעילות מאוד גדול ובגינו הם מקבלים מאתנו הקצבה.
קולט אביטל: אבל לאשקלון אין פעילות.
קולט אביטל: אני רוצה להבין: מצד אחד, אתה אומר שיש פעילות מאוד ענפה ופה אנחנו שומעים, שיש רק תלונות, כי אין יד אחת שמרכזת ומכוונת את זה.
קולט אביטל: אין לכם שום תנאים - -
אריה קורת: יש יד אחת בוועדת ההיגוי.
אריה קורת: מי שעומד בראש ועדת ההיגוי זה ראש העיר.
אריה קורת: ראש העיר יושב בוועדת ההיגוי או ממלא מקומו.
אריה קורת: זאת הפונקציה העליונה והחשובה ביותר בעיר.
אריה קורת: הוא מווסת את הפרוייקטים.
קולט אביטל: אז אם אני שומעת אותך נכון, הכסף נשלח, העירייה מקבלת את הכסף, אבל אנחנו, לגבי התוצאה - -
אריה קורת: לא, הפעילות מתבצעת.
אריה קורת: יש לך בעיה לגבי מבנה המחלקות ברשות.
אריה קורת: זאת בעיה - -
יגאל יאסינוב: ולא מתחייבת להעביר אותם.
יגאל יאסינוב: ..
אריה קרת: סליחה, ודאי שהיא מתחייבת.
אריה קרת: ברשותך, הכסף מועבר רק עם קבלות דוחות ביצוע.
קולט אביטל: ומי חותם על דוחות הביצוע?
קולט אביטל: ראש העיר?
אריה קורת: ראש העיר, הגזבר, אנשי הכספים ואנשי המקצוע.
אריה קורת: מנהלי המחלקות שמפעילים את הפרוייקטים האלה.
קולט אביטל: רצית לחדד את זה?
דובר: יש ברשות שתי פונקציות.
דובר: יש פונקציה שנקראת רשות קליטה, שמתפתחת בעיר מסודרת.
דובר: למשל בירושלים, פיתחנו את זה מעבר לזה שזה רשות נפרדת, שכפופה ישירות לראש העיר ולמנכ"ל, יושבות שם פונקציות שמפעילות קליטה בעיר, לבין הפרוייקטים שאריה מדבר עליהם, שאלה פרויקטים - -
קולט אביטל: אתה לא מחדד את הדברים כרגע, אתה מסבך לי.
קולט אביטל: אני לא מדברת כרגע על רשויות שהן פונקציה נפרדת.
קולט אביטל: אני מנסה להבין לגבי פונקציה שעדין שייכת לעירייה.
דובר: היא שייכת לעירייה אלא שהכסף שהוא נותן לי, הוא לא על מנת להחזיק את הרשות או את עובדיה אלא על מנת לעשות פרוייקטים בעיר.
דובר: כך שיכולים מצד אחד לסגור את הרשות, שאף אחד לא יטפל בעולים ומצד שני, הפרוייקטים ימשכו בדרכים אחרות.
רומן ברונפמן: אני חושב, שהתמונה די ברורה.
רומן ברונפמן: בכל עיר מופעלים, כפי שאנחנו יודעים, סוגים שונים וצורות שונות של רשות/מחלקה/מרכז/פרוייקטים בנושא קליטת העליה.
רומן ברונפמן: צודקת חברת הכנסת סולודקין שאומרת שהכל בסופו של דבר פוליטי, כי זה מתנקז בלשכת ראש העיר וראש העיר, ראש הרשות, הוא מחליט באיזו צורה יתבצע תהליך קליטת העליה.
רומן ברונפמן: מה שמשרד הקליטה עשה לאחרונה - -
קולט אביטל: למשרד הקליטה, זה בעצם לא משנה לו.
רומן ברונפמן: מה שמשנה לו זה ביצוע הפרוייקט.
רומן ברונפמן: הוא רואה שורה תחתונה.
רומן ברונפמן: מה שהם עשו לפני כשנתיים וחצי, זה לדעתי מהלך מאוד נכון, זה הקמת ועדת היגוי מקומית, שהיא כביכול מחליטה.
רומן ברונפמן: אני אומר כביכול, כי כמעט בכל הרשויות המקומיות יושב ראש הוועדה הוא גם ראש העיר.
רומן ברונפמן: לכן, בסופו של דבר, גם כשיש ועדת היגוי וגם כשיש חלוקה של הכסף לתוך הפרוייקט, ראש העיר יכול להחליט איך הוא עושה את זה, באיזו חלוקה, לאיזה פרוייקטים, מי עמד בתור ראש הפרוייקטים, מי מרכז את זה ובסופו של דבר, אם אני אגיד את זה בזהירות מרבית, זה הכל פונקציה של רצון פוליטי של ראש העיר.
דובר: לא בערים גדולות.
רומן ברונפמן: בערים גדולות, בינוניות וקטנות.
רומן ברונפמן: את זה אני אומר בזהירות.
רומן ברונפמן: בנוסף לזה, ראיתי את הצעת החוק שלך - -
קולט אביטל: אנחנו לא דנים עכשיו בהצעת החוק.
קולט אביטל: בסוף דנים בהצעת החוק.
קולט אביטל: אנחנו קודם כל ננסה להגיע - -
רומן ברונפמן: יש קשר ישיר בין מה שאנחנו מתארים כרגע לבין ההצעה שלך.
רומן ברונפמן: חשבתי שתרצי לדבר על זה.
קולט אביטל: אני יודעת שיש קשר ישיר, אבל לקראת הסוף.
קולט אביטל: אני קודם רוצה לשמוע את המצב העובדתי.
קולט אביטל: בפתיחת הישיבה אמרנו שקודם נעשה את זה ואחר כך, ננסה לדון גם בהצעת החוק הזאת.
רומן ברונפמן: במצב הנוכחי יש שני אלמנטים אובייקטיביים וכל השאר זה פוליטיקה.
רומן ברונפמן: האובייקטיבי שהעליה הגדולה מברה"מ לשעבר הסתיימה וזאת תמונת המצב לצערי.
קולט אביטל: הסתיימה לעת עתה.
קולט אביטל: הופסקה.
רומן ברונפמן: הופסקה בשלב זה.
רומן ברונפמן: השנה הגיעו 12.5 אלף איש כאשר הגיעו גם מתפוצות אחרות, שהן פחות מאורגנות מהתפוצה הזאת והלחץ הציבורי והפוליטי בעקבות זה משתנה.
רומן ברונפמן: דבר שני, שהוא דבר אובייקטיבי לחלוטין זה המצב הכלכלי חברתי במדינת ישראל והקיצוצים הגדולים שאנחנו מעבירים לצערי פה, בכל המערכות.
קולט אביטל: זה לא אובייקטיבי, משום שאתה שומע כרגע - -
רומן ברונפמן: ודאי שזה אובייקטיבי.
מיכאל נודלמן: אבל מקודם הגיעו עולים, יש עולים.
רומן ברונפמן: בוודאי.
רומן ברונפמן: אבל שני הנתונים האלה נותנים לראשי ערים, כמו שמרינה אומרת, שהעליה והקליטה לא בראש מעייניהם לעשות מה שהם רוצים.
רומן ברונפמן: אלה שני הדברים האובייקטיביים, שהם כלים פוליטיים בידי אותם ראשי הערים, שלא אומרים שקליטת העליה עומדת בסדר עליון מבחינת סדר העדיפות שלהם.
קולט אביטל: אני רוצה להבין אותך עד הסוף ולחזור למה שאמר נציג משרד הקליטה.
קולט אביטל: יש שני מצבים אובייקטיביים, שאתה מתאר אותם, שכולנו מכירים.
קולט אביטל: פחות עולים, פחות תקציבים.
קולט אביטל: אבל, למרות זאת, אומרים לנו שאם ב-2003 היו 10 מיליון שקלים.
קולט אביטל: עכשיו, הועלה התקציב ל-13 מיליון.
קולט אביטל: בכל זאת, מבחינת משרד הקליטה התקציבים גדלו.
קולט אביטל: האם אני צריכה בין מה שנאמר לי על ידי משרד הקליטה לבין מה שאתה אומר, לנסות להבין שהכסף הזה לא מוצא למטרתו?
רומן ברונפמן: הוא מוצא למטרותיו דרך פרוייקטים, כמו שעודי אמר.
רומן ברונפמן: הם מממנים את ביצוע הפרוייקט.
רומן ברונפמן: לא בהכרח זה מגשר בין משרד הקליטה לרשות מקומית ופרוייקטים.
רומן ברונפמן: אפשר לבצע את הפרוייקט דרך המחלקה לחינוך או מחלקת רווחה.
רומן ברונפמן: כל דרך אפשרית.
קולט אביטל: זאת אומרת, שבעצם העירייה יכולה לחסוך תקנים והיא יכולה לחסוך חלק מהכסף של ההוצאות שלה, על ידי זה שהיא מנווטת פרוייקטים דרך מחלקות שונות.
רומן ברונפמן: זה בהחלט נכון.
יורי שטרן: אני דיברתי עם יושבת ראש הוועדה מספר פעמים על הישיבה המשותפת הזאת ואני חושב שפעם כבר קיימנו פעם ישיבה כזאת, כי מה שמדאיג זה מצבם של שירותי הקליטה ברשויות ולא מדובר בביצוע פרוייקטים של משרד הקליטה בלבד.
יורי שטרן: 13 מיליון שקל זה כולל 6 מיליון שאנחנו השגנו בדיון התקציבי ורק עכשיו הוא עובר.
יורי שטרן: זה 13, שמתוכם עד היום היו רק 7 מיליון.
יורי שטרן: אבל כסף של משרד הקליטה וכסף שהולך לשירות קהילות העולים זה לא אותו כסף.
יורי שטרן: זאת אומרת, משד הקליטה הוא לא הגוף המממן היחידי.
יורי שטרן: המצב הוא בעצם - -
קולט אביטל: אומר לך נציג משרד הקליטה, ש-75% מהפרוייקטים אמורים להיות ממומנים - -
רומן ברונפמן: יורי בכיוון הנכון.
רומן ברונפמן: הכסף הזה הוא מנוף להשגת כסף נוסף.
יורי שטרן: אוכלוסיית העולים, מי הוא הקליינט של שירותי הקליטה?
יורי שטרן: יש משהו כמו מיליון וחצי עולים בעשור האחרון, עולי ברית המועצות ועולי אתיופיה, שחלק מהם אולי כבר יצאו מהגדרת העולים.
יורי שטרן: לא מבחינה פורמלית אלא מבחינת ההזדקקות שלהם, הצורך באיזה שהוא טיפול מיוחד.
יורי שטרן: אבל הרוב לא.
יורי שטרן: כל המבוגרים לא, הרבה מאוד משכבת הביניים לא, הרבה מאוד ילדים לא.
יורי שטרן: דיברת פה הרבה פעמים על הקטסטרופה שאנחנו רואים מול עינינו בין ילדי העולים ולפעמים מדובר באנשים שבכלל לא נולדו פה.
יורי שטרן: מדובר פה על השירותים ועוד יותר, אצל עולי אתיופיה.
יורי שטרן: מדובר היה על מכלול שירותים שניתנים לאוכלוסיות מיוחדות, שלצורך העניין קוראים להם עולים.
יורי שטרן: אבל בהרבה מאוד מובנים המילה הזאת לא מגדירה את סך הייחודיות שלהם.
יורי שטרן: משרד הקליטה הוא גורם מסוים, בדרך כלל ממנף, כהגדרתו של חבר הכנסת ברונפמן, לפעמים מממן ב-100% ולפעמים לא מממן בכלל.
קולט אביטל: איפה יתר התקציבים?
יורי שטרן: מהתקציבים העירוניים.
יורי שטרן: כמו שעירייה דואגת - -
רומן ברונפמן: לא רק.
רומן ברונפמן: הסוכנות היהודית, הג'ויינט.
יורי שטרן: כמו ששירותי רווחה או פעילות רווחה בעיר זה לא דווקא תקציבים שבאים ממשרד הרווחה או לפי החוקים השונים וכמו שהפעילות החינוכית זה לא רק תקציב של משרד החינוך, מה שקרה הוא, שעיריות רבות, בקונסטלציה הפוליטית הנוכחית, החליטו שאין להם עניין אלא יש להם עדיפויות אחרות והם צמצמו בצורה דרמטית, דרקונית, את השירותים האלה.
קולט אביטל: יורי, תסביר.
קולט אביטל: האם על ידי זה שהם צמצמו את השירותים שהם נותנים לאזרחים, לעולים החדשים, בגלל שהם מחלקה מיוחדת, הם גם הפסיקו בעצם לאסוף כספים מגורמים אחרים.
יורי שטרן: במידה רבה כן, כי כשאין לך יחידה שמתמקדת בזה, כשאין לך אנשים שמתמצאים בזה, כשאין לאוכלוסייה כתובת ברורה יחסית למי לפנות, הכל מתמסמס.
קולט אביטל: אני מנסה להבין, חוץ מזה שאין יד אחת מכוונת וכל מחלקה עושה את המדיניות שלה, זה בחינוך וההוא ברווחה, זה סוג אחד של נזק.
קולט אביטל: הסוג השני של הנזק הוא שאין כתובת.
קולט אביטל: הסוג השלישי, שבעצם אילו היתה כתובת אחת, היו משאבים ממקומות נוספים.