GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי ורון: הוחלט על קצב ההגעה ארצה במסגרת היכולות התקציביות והאחרות, אבל בהחלטת הממשלה מפברואר 2003, שנגדה את זו שהייתה מ- 98, נאמר שבמיידי יש לבדוק את השלמת הרשימה, על כל השאר ועדת השרים דווחה על מקורות תקציביים וארגונים אחרים, כאשר שרת הקליטה בין היתר אמרה ולו רק מקומות פיזיים במרכזי קליטה, איפה אני שמה את האנשים האלה, זה מתפקידי ועדת השרים.
אלי ורון: בישיבה האחרונה של ועדת השרים סוכם שתיבדק הרשימה ואת זה יציג מנהל האוכלוסין, אני מניח שבימים אלה בקרוב היא וודאי תכונס שוב על סמך אותם נתונים שיש ובמידה ותהיה התקדמות תקציבית מעבר לתקציבי עולים שהם לא מוגבלים לאותה קבוצה שהיא לא קבוצה זכאית חוק שבות.
אורי אוריאל: בשורה תחתונה מה שאתה אומר זה שאנחנו עומדים בפני סיכום לזרז את קצב בדיקת הזכאים לכניסה לישראל, זה אומר שהבג"צ שעומד לפתחם מזרז אותם ואחרי הבג"צ להערכתי זה לא יתקדם כך.
אורי אוריאל: יש עכשיו בג"צ למה הם לא התחילו ולא סיימו למרות ההחלטה.
אורי אוריאל: דבר שני אתה אומר את מה שאומר חבר הכנסת ברונפמן, שבמידה מסוימת הנושא התקציבי והארגוני מעכב את ההליך בגלל הצרכים המיוחדים של מרכזי הקליטה.
אלי ורון: אני רק אוסיף לצורך ידיעת הוועדה כחלק מהאינפורמציה שעלתה פה מוועדת שרים, שהמצב הבריאותי שם בהחלט לא מצב בריאותי ירוד.
אורי אוריאל: אתה מקבל את הביטוח הרפואי שם?
אלי ורון: אם הייתי אתיופי רגיל הייתי שמח לקבל את הטיפול הזה.
אורי אוריאל: אבל הוא יהודי הוא לא אתיופי רגיל, הוא בן עמך, זו אמירה מאד מקוממת.
אורי אוריאל: יש אנשים בכל העולם שעולים לישראל, אם הוא היה רגיל הרי לא היית מטפל בו בכלל.
אלי ורון: שאלת לגבי הרמה הרפואית.
אורי אוריאל: והתשובה שלך מאד מקוממת.
אלי ורון: אני אנסח אותה אחרת.
אלי ורון: לפי הדוחות הרפואיים של רופאי הג'וינט שמטפלים באנשים שם רמת הטיפול הרפואי גבוהה יותר מאשר בשאר האוכלוסייה האתיופית ושיעורי תמותה לא שונים מאלו המקובלים במדינת ישראל.
אלי ורון: דבר שני שאמרה גם ממשלת אתיופיה במסגרת מגעיה, שהבעיה היא הריכוז של אותם אנשים.
אלי ורון: עצם העובדה שמגיעים משם לכפרים, בחלק מהמקרים מעודדים להגיע מהכפרים, יושבים את אותם כמה שנים, במשך אותו תהליך קליטה במקום לשבת בכפרים שלהם ולעבור את תהליך המיון ואז להגיע ארצה ברגע שצריך וזה חלק משורש הבעיה שלא כל כך תלויה לא במשרד הפנים ולא במשרד הקליטה לצורך העניין הזה.
אלי ורון: זו בעיה שאנחנו לא מתעלמים ממנה ואנחנו מתמודדים אתה בעזרת אותם שליחים שנמצאים שם במרכזים.
אלי ורון: רציתי בסך הכל לעשות את ההבחנה כי עלול היה להישמע מכאן שכאילו קיימת אוכלוסייה של זכאי עלייה ויש אפליה לרעה של אוכלוסיית אתיופיה ששמים עליה מכסה, ולא כן הוא.
אלי ורון: לגבי הרשימה ותהליכי הקליטה ששי קציר ירחיב.
קולט אביטל: אני מבינה שאנחנו צריכים לברך אותך על המינוי החדש וכיוון שניפגש בכמה נושאים אני גם רוצה לאחל לעצמנו שיתוף פעולה פורה, ותשובות יותר מהימנות מאשר קיבלנו עד עכשיו.
ששי קציר: תודה רבה.
ששי קציר: ברשות
ששי קציר: כם אני אתייחס לתהליך הבדיקה.
ששי קציר: כפי שצוין יש לנו רשימות שלמעשה הן הפוטנציאל של אותם אנשים שהם זכאים על פי החלטת ממשלה.
קולט אביטל: האם אותה רשימה היא הרשימה שסוכמה כתוצאה מאותו סקר שנעשה לפני שנתיים שלוש?
אורי אוריאל: מה שנקרא ועדת אפרתי?
ששי קציר: חלק מהחומר הוא מוועדת אפרתי אבל הבדיקה האחרונה שנעשתה גם בעקבות החלטת הממשלה ואחר כך היה דיון בממשלה אז נעשתה בדיקה על הרשימות האלה ועוד בקשות נוספות.
קולט אביטל: הבדיקה נעשתה שם אותו פה?
ששי קציר: הבדיקות נעשו כאן כלומר הרשימה גובשה כאן כשחלק מהרשימות קיבלנו גם משם כי עם הזמן באו אנשים שעומדים בקריטריונים והגישו את הבקשה שלהם, נכון להיום הרשימה עומדת בסביבות ה- 17,000.
ששי קציר: הליך הבדיקה מתחיל בארץ עם אנשים שלנו שמקיימים את אותה פגישה עם קרובי המשפחה, החומר הזה עובר לנציג שלנו באתיופיה ואז הוא עושה את המפגש עם האנשים בכדי להשלים את הבדיקה ולבדוק את אמיתותה.
ששי קציר: אני בהחלט יכול לומר שאל מול אותה מכסה או קצב העלייה, הבדיקה שלנו לא מעכבת את זה.
ששי קציר: צוין שיש 1400 אנשים שהם אחרי בדיקה וממתינים אבל הם לא נכנסו לתור של העלייה מאחר ויש את ההגבלה של מספר העולים.
קולט אביטל: תוך כמה זמן יגיעו ה- 1400 ?
אורי אוריאל: לצורך העניין הכנתם "בנק" של 1400 אישורים, מה מגביל את העלייה שלהם?
ששי קציר: קצב העלייה הוא של כ- 300 בחודש.
אורי אוריאל: מה מגביל את זה?
קולט אביטל: זו הייתה החלטה של ועדת השרים.
ששי קציר: בדיון שהיה בממשלה אני יודע שהמספר הזה עלה כי הבנתי שיש מגבלות גם מבחינת הממשלה האתיופית ודברים נוספים, אני לא יכול לתת תשובה מוסמכת.
ששי קציר: אני כן יכול לומר שאל מול אותם מספרים שעולים אין מצב כזה שהבדיקה שלנו מעכבת עלייה של אנשים.
קולט אביטל: יש לכם מאגר של 17,000 שמות פחות או יותר מסוכמים, בדקתם 1400, כמה זמן עקרונית ומעשית צריך לקחת לבדיקת יתר השמות.
ששי קציר: הקצב שלנו, שמוכתב לנו מאתיופיה, הוא 100 משפחות בחודש, ובקצב כזה מול המספרים שאנחנו מדברים עליהם זה תהליך של שלוש שנים.
קולט אביטל: ולמה אתם לא יכולים לעשות יותר?
ששי קציר: אפשר לעשות יותר אם ניקח יותר אנשים ונשלח אותם לשם שיעשו את הבדיקות האלה.
אורי אוריאל: זו בעיה של תקנים ותקציב?
ששי קציר: אם נרצה להאיץ את קצב הבדיקה כמובן שזה יעזור.
אורי אוריאל: אתם לא יכולים לעשות את זה?
ששי קציר: מול מספרי העולים היום אין את הצורך הזה.
אורי אוריאל: אני רק רוצה שתסבירו לי את הבעיות הטכניות, כי בלי נדר בעזרת האנשים פה נפתור את כולם אם רק תסביר לנו את הבעיות הטכניות.
קולט אביטל: אם הבנתי אותך נכון אתם עורכים בדיקה של 100 לחודש כי זו הנחיה שקיבלתם.
ששי קציר: זה הקצב שאנחנו מסוגלים לעשות עם אותו אדם שיושב שם.
קולט אביטל: כדי להכפיל את קצב הבדיקות אתם צריכים תקן נוסף?
קולט אביטל: עקרונית אילו היה לכם עוד שני תקנים תוך כמה זמן אפשר היה להתגבר על הבדיקה של ה- 17,000?
ששי קציר: היום הקצב הוא 100 משפחות לחודש אז אם נוסיף עוד אדם זה לא ייקח שלוש שנים, זה ייקח שנה וחצי.
אורי אוריאל: ועם שלושה אנשים זה ייקח שנה.
אורי אוריאל: יש גם שאלה במי מטפלים בריאותית, אם לא מגיע לו אז לא.
אלי ורון: מי שמטפל שם הוא הג'וינט וארגון אמריקאי, גם לזכאים, גם לאלה שנאמר להם שהם לא זכאים וגם כאלה שיודעים שהם לא זכאים וטרם נאמר להם ועדין נשארים במחנה, אף אחד לא מגרש אותם.
אלי ורון: הבעיה העקרונית שאתם שואלים לגבי התחייבות של כמה זמן ייקח לבדוק - - -
קולט אביטל: הבעיה העקרונית היא שאם אתה אומר שיש אנשים שלפי כל הנתונים שיש לכם אינם זכאים בסופו של דבר זכאים, ככל שאתה מחזיק אותם יותר במחנה כך אתה יוצר יותר לחץ שהם כן יעלו.
אלי ורון: אנחנו לא מחזיקים אותם במחנות, המחנות שייכים לארגון האמריקאי, המקום הוא חלקות פרטיות שנשכרו על ידי ארגון ביתא-ישראל במימון ארגון NACOEJ האמריקאי ואין לנו מילה בזה, להפך היה סיכום אתם בסוף 98 שאחרי העלאת בני הפלאשמורה NACOEJ מתחייבת לסגור את המחנות והוא לא סגר אותם הוא פתח אותם אחרי חודש מחדש.
אלי ורון: היינו מאד שמחים שזה מה שיש לעלות, נסגר ונגמר.
אלי ורון: הבעיה הנוספת היא לגבי מתי ייגמר הליך הבדיקה אם הולכים לפי החלטת הממשלה ואני בודק רק את אלה שיושבים היום באדיס אז אין בעיה, אבל גם אלה שפה אל תשכח שהגיעו למחנה ריק שהתרוקן והתמלא שוב.
אלי ורון: אני לא יודע כמה נמצאים, ואף אחד לא יכול לומר בצורה מוסמכת, לא אפרתי ולא אף אחד אחר, כמה נמצאים עוד באזורים באתיופיה שעוד לא הגיעו אליהם ואם הם ימצאו זכאים גם אותם צריך להעלות.
אורי אוריאל: חזרנו לשאלת מיליון העולים שיציפו אותנו.
אלי ורון: אנחנו לא נטבע אבל פשוט לא נוכל להגיד לך שזה יהיה תוך שנה כי אם יהיו יותר אז נצטרך לבדוק אותם וכל אחד זכאי לבדיקה הזו אם הוא ראוי.
9315: שמי שלמה ואני מיצג את הסוכנות, מבחינה אובייקטיבית, כ- 2800 הגיעו מתוך ה- 20,000 שקבלו אישורים, יש 1400 שנמצאים כרגע באתיופיה, שלושה שבועות אין טיסות וגם לא תהיה טיסה השבוע, לא בגלל מכסת ה- 300 אלא משום שמשרד ההגירה האתיופית שינה את שיטת הנפקת הדרכונים.
9315: עד היום זה היה באמצעות לה-סה פסה, עכשיו הם רוצים שיצאו עם דרכונים אתיופים או עם טפסי מעבר שיהיה רשום בהם אזרחות ישראלית עוד לפני שהאדם הגיע לארץ.
קולט אביטל: זה שני דברים נוגדים, אם אלו דרכונים אתיופים זה אומר שלפי האתיופים הם צריכים להמשיך להיות אזרחים אתיופים.
9315: משרד ההגירה האתיופי אומר לנו ככה, יש לכם אפשרות להוציא את האנשים הזכאים בשני דרכים, דרך אחת עם הדרכונים כשכל אדם מגיש את הבקשה זה יכול לקחת חודשים עד שלושה חודשים עד שאזרח יקבל דרכון.
9315: השיטה השניה שהייתה נהוגה עד לפני שלושה שבועות היא הלה-סה פסה שזו תעודת מעבר, הם ביטלו את השיטה הזו ואמרו לנו שאם אנחנו לא רוצים שיתעכבו שלושה חודשים, יש לנו טופס של אזרח זר שהוא יכול לצאת מהמדינה אבל בטופס האזרחות שלו תרשמו שהוא ישראלי.
קולט אביטל: זאת אומרת שלפני שהוא בא לארץ נותנים לו אזרחות.
9315: הלשכה המשפטית של משרד החוץ מתנגדת לזה, הידיעה שקבלנו היום בבוקר שהם הבטיחו במקום שלושה חודשים הנפקת דרכון יהיה חודש לכל אזרח מיום הגשתו עד שלושה שבועות.
9315: אנחנו ממתינים, הולכים לעשות ניסיון השבוע ואני לא יודע מתי הם יגיעו.
קולט אביטל: עד עכשיו הם הגיעו עם הלה-סה פסה?
קולט אביטל: והיה כתוב בתעודה אזרחים אתיופים?
קולט אביטל: מה שהאתיופים אומרים לכם שהם ינפיקו להם לה-סה פסה אבל הם כבר לא יכולים לכתוב עליהם אזרחות אתיופית, רק בדרכון.
קולט אביטל: יש למישהו מושג למה הם עושים את זה.
קולט אביטל: שלמה מולה: משרד ההגירה האתיופי שינה את כל נושא מנהל האוכלוסין שלהם ואת הנפקת הדרכונים.
קולט אביטל: אבל זה לא מכוון רק נגדנו.
9315: ממש לא, זה לא מכוון נגד האנשים שלנו.
קולט אביטל: יש להניח שהבעיה הזו תיפטר.
9315: היא תיפטר אבל מבחינתנו כסוכנות יש את המכסה של 3600 בשנה, זו תהיה המכסה, מאחר שהגיעו 2800 עד היום וכל חודש נצליח להביא 1200 בלבד כל שנה לא מעבר לזה.
קולט אביטל: למה שתביאו רק 1200.
9315: יש החלטה, אנחנו כסוכנות מנועים מלהביא אדם אחד נוסף אם אין החלטה כזו.
קולט אביטל: אם יש עכשיו עיכוב טכני ובחודש אחד מגיעים רק 100 במקום 300 יש סיבה לא להביא בחודש אחריו 500 במקום 300?
9315: זה כבר נעשה, בערב פסח הבאנו גם מטוס מיוחד כדי לסגור את הפער שנוצר בגלל בעיות בירוקרטיות.
9315: אני רוצה שאף אחד לא יבוא בטענות לסוכנות היהודית למה אתם לא מעלים עולים, עד שלא משנים את החלטת הממשלה.
קולט אביטל: אנחנו מסתובבים סביב אותו הנושא, בסופו של דבר לא צריך להיות גאון כדי להבין שהחלטת ה- 300 היא החלטה של ועדת השרים.
אורי אוריאל: תסלחו לי אבל בהחלטת הממשלה כתוב: "עד להשלמת הבדיקה יש להמשיך את עליתם ארצה של הזכאים בקצב מוגבר של כ- 300".
אורי אוריאל: הקידוש הזה מיותר, לא כתוב שצריך להביא רק 300 אלא כ- 300, הם רצו להגיד שאם היו 100 אז להעלות לפחות ל- 300 מה אתם מקדשים את זה?
אורי אוריאל: משרד הפנים לא מייצג את הבעיות האלה, עם כל הכבוד לשר הפנים שהוא יו"ר ועדת השרים, אם תבוא המנכל"ית ותגיד שהיא לא יכולה להביא יותר מ- 300, אם אין תקציב אני רוצה לשמוע את זה ממנה ולהבין איפה הפקק, אם זה הפקק של הסל או של המשכנתא או של משהו אחר, שהיא תגיד וזה בסדר.
אורי אוריאל: אנחנו לא רוצים עולים ברחובות, על זה אין מחלוקת, אנחנו לא רוצים עולים שמחפשים אוכל בפחי אשפה, זו מטרת הישיבה.
אורי אוריאל: אם תגיד המנכ"לית שהיא לא יכולה להעלות יותר מ- 294 אני מקבל את דבריה כמו שהם, נלך לשר האוצר נלך לראש הממשלה או לוועדת כספים ונגיד שקיבלנו את הנתונים ואנחנו צריכים יותר תקציב.
מירלה גל: אני אומר שוב את מה שאמרתי קודם, אני מבצעת את מדיניות הממשלה, אני לא קובעת מי מגיע לא מאתיופיה ולא משום מקום אחר, מי שמגיע צריך להיות מטופל בצורה הכי טובה והממשלה רק יכולה לעזור.
אורי אוריאל: אם יגיעו לפי החלטת ממשלה 342 עולים בקצב ממוצע, או יותר, את תדעי להסתדר עד סוף השנה?
אורי אוריאל: מה צריך כדי שהם יקבלו את השירותים שאתם אמורים לתת לכל עולה.
מירלה גל: אני אומרת שזה לא חשוב אם זה עולה מאתיופיה או מכל מקום אחר, אם יש יותר עולים צריך יותר תקציבים בכל תחום שהוא.
קולט אביטל: אני רוצה לפתוח סוגריים כדי לחדד את העניין, התקבלה החלטה על דעת כל הגורמים השותפים שיהיו 300 עולים מכמה טעמים, גם מהטעם התקציבי וגם מהטעם של התנהלות מול ממשלת אתיופיה, כי באותה תקופה ממשלת אתיופיה לא רצתה שהדבר הזה ייראה כמבצע.
אורי אוריאל: שר החוץ אומר שאפשר להעלות יותר.
קולט אביטל: אם שר החוץ אמר זאת אני מציעה לך להציג שאילתה לשר החוץ.
אורי אוריאל: יש לי שאילתה לאוצר, אם מחר הממשלה תחליט שהיא מעלה עוד עולים, יהיה תקציב לזה?
אודי בן דרור: משרד האוצר מתקצב בהתאם להחלטות ממשלה.
קולט אביטל: ההחלטה היא החלטה עקרונית.
ראובן מרחב: לפני 4 שנים התחיל בתרועה גדולה הפרוייקט הלאומי האתיופי, קיבלנו מסגרת קונספטואלית של 660 מילון דולר לתשע שנים.
ראובן מרחב: הדברים התעכבו, היה עיכוב בהקמת התשתית, נגיסט נכנסה לעבודה, הקמנו תשתית, הפעלנו מערכת אמריקאית ואחרי עיכובים גדולים משרד ראש הממשלה העביר את האחריות לתיאום חלקה של הממשלה, שיהיה על בסיס של שותפות מצ'ינג, למשרד הקליטה.
ראובן מרחב: עם משרד הקליטה עברנו תהליך מאד יסודי של התמרכזות ושל אימות ואני מבקש לציין מאד בסיפוק את החלק של השרה ושל המנכ"לית, אנחנו עכשיו על פרשת דרכים.
ראובן מרחב: הגענו עם האמריקאים למתכונת מאד מצומצמת של שני מיליון דולר עם תקופות מסוימות לתפעול השנה הראשונה.
אורי אוריאל: אלו שני מיליון מהתכנית של ה- 600?
ראובן מרחב: התכנית של ה-600 הייתה צריכה להיות על בסיס של שנה ראשונה 30 מיליון דולר כשכולל המצ'ינג, אנחנו מקווים להגיע לחמישים מיליון דולר.
ראובן מרחב: הצרכים היו לקידום הקהילה האתיופית כאשר הבסיס הוא שותפות הקהילה האתיופית הארגונים היהודיים והממשלה.
קולט אביטל: אתה מדבר על תוספת על הבסיס - - -
ראובן מרחב: באה שרת הקליטה ובצדק, וכך הייתה גם התחושה שלנו אחרי שהקמנו את התשתיות לפעילות בשטח, ואמרה שאנחנו צריכים להתמרכז.
ראובן מרחב: התמרכזנו על שני מרכיבים עיקריים, קידום הפעולה החינוכית מחטיבת ביניים עד סוף הבגרות והעצמת הקהילה, כאשר התפיסה היא שהקהילה היא חלק מהפתרון לא רק חלק מהבעיה, יושב פה אברהם נגוסה שמזה שנתיים הוא יו"ר הנציבות המאוחדת של כל הארגונים האתיופים בפרוייקט.
ראובן מרחב: האמריקאים מסתכלים עליו בחשד גדול מאד, אחרי שהגשנו את התכנית והיא עברה את אישור כל המוסדות שלנו ומשרד הקליטה הסכים לה, אנחנו מחכים בכיליון עיניים לאישור חלקה של הממשלה בפרוייקט.
ראובן מרחב: ההצעה של שני מיליון דולר לשנה הראשונה שתאפשר לנו להישיר מבט מול האמריקאים להגיד שהממשלה ועם ישראל מילא את חלק בפרוייקט.
ראובן מרחב: יש הרבה רצון טוב ממשרד הקליטה, קיוויתי לקבל היום תשובה מוסמכת וסופית ממירלה גל, לצערי עדין לא קיבלתי אותה ואני מבקש שהוועדה תצא מפה בהחלטה שקוראת לסכם בהקדם את עניין הבטחת המצ'ינג, ההשתתפות השווה של הממשלה בחלקה בפרוייקט.
ראובן מרחב: זה יאפשר לנו להעביר את המאמצים מארצות הברית ולהאציל את הפרוייקט ולכוון אותו למטרה שלשמה הוא נועד בשנים הקרובות.
קולט אביטל: זה נושא נוסף שלא קשור למספר, אנחנו מנסים לקבל תמונה בהירה לגבי מספר העולים שעולים בחודש.
ראובן מרחב: זה לא הנושא שלשמו הוזמנו, לגבי הנושא הזה אני רוצה להעיר משהו על בסיס הרקע האתיופי שלי, באתיופיה אין מרשם תושבים אין שמות משפחה, ההליך הרגיל לאזרח אתיופי לקבל דרכון תוך שלושה חודשים, כמו שאמר שלמה מולה, זה ממש בגדר נס.
9315: אני רק ציטטתי את מה שהם אמרו.
ראובן מרחב: הם משתמשים באותם מושגים אבל אחרי זה יש עולם אחר לגמרי.
קולט אביטל: אני שמחה שאתה מציין את זה, אני לא אומרת בשמחה אלא בצער מכיוון שזה אומר שאם אנחנו שומעים שתהליך הנפקת דרכונים יכול לסבך ולעכב את כל התהליך זה אומר שהמאבק בכל זאת צריך להישאר על הלה-סה פסה אחרת יהיה פה עז נוסף.
9315: אני חושב שהחלטה שלנו כרגע בסוכנות הוא לא לכוון את זה לכיוון של לה-סה פסה, כי זו לא החלטה רק לגבי העולים האתיופים אלא על מועמדי העלייה מאתיופיה בכלל מדינת אתיופיה לא רוצה להשתמש בלה-סה פסה, ואני לא חושב שאנחנו יכולים לשנות סדרי עולם.
קולט אביטל: המדיניות בעניין הזה צריכה להיות במשרד החוץ.
9315: נכון, גם סליי פנה לשר החוץ במהלך החג וביקש את ההתערבות שלו כי השגריר ביקש הנחיה ממשרד החוץ.
9315: אני מקווה שנדווח לוועדה ונדע תוך שבוע ימים איפה אנחנו עומדים בהנפקת אישורי מעבר.
9315: דרך אגב, מאחר והוזכר הנושא של הטיסות, דווקא חברת טיסות אתיופית ששריינו מקום מראש בחוזה אתם כבר לוחצים אותנו כי זו חברה ממשלתית ואני חושב שהבעיה תיפטר.
30095: קודם כל הערה קצרה לעניין של הדרכונים, הלוואי שממשלת ישראל תחליט להעלות לפחות אלף בחודש וזו תהיה הבעיה.
30095: אני אומר לכם שעניין הדרכונים הוא נושא אחר שאפשר להתמודד אתו.
30095: עד עכשיו זו לא הייתה הסיבה להבאת 300 עולים, זו הייתה מדיניות הממשלה.
30095: לכן אם הממשלה תחליט על 1000 לחודש זו לא תהיה הבעיה.
30095: נושא נוסף לגבי משרד הפנים, בהחלטה של ועדת השרים בפברואר, צוין שמשרד הפנים יסיים את הבדיקה תוך 90 יום.
30095: עד עכשיו עלו 1600, אלה לא 1400 שיש להם ביד אישור, אני אומר בוודאות ומוכן להציג את הרשימה, יש 1600 שיש להם אישור.
30095: יש לנו מערכת באתיופיה שברגע שבן אדם מקבל אישור יש לנו רשימה.
30095: יש לנו עבודה מסודרת ואני אומר של- 1600 יש אישורים ביד.
30095: 90 יום עברו מזמן בפברואר.
אורי אוריאל: 90 יום זה דבר גמיש, משאלת לב
30095: האמת היא שכרגע מי שמעכב את ה- 300 בחודש, זו לא הבדיקה של משרד הפנים, כי יש כבר 1600 עם אישור ממשרד הפנים, מי שמעכב היום את העלייה הוא משרד הקליטה שלא מוכן לקבל יותר מ- 300, דהיינו החלטת הממשלה.
אורי אוריאל: יושבת כאן המנכ"לית שאומרת שהיא מוכנה לקבל.
30095: אני מדבר על החלטת ועדת השרים.
קולט אביטל: אני רוצה לסכם את הישיבה, דבר ראשון אנחנו פונים לממשלה להוסיף אד הוק, לפחות לתקופה מסוימת, שני תקנים נוספים למנהל האוכלוסים כדי שיגמרו בפרק זמן סביר ולא יאוחר משנה את כל הנושא של הבדיקות של ה- 17,000.
קולט אביטל: החלטה שניה, אנחנו פונים לממשלה להגביר את קצב העלייה אם אין סיבה, ואם שר החוץ טען שאין מניעה וזה לא יסבך את היחסים שלנו עם אתיופיה, אנחנו מבקשים שיגבירו את הקצב למספר יותר גדול.
אורי אוריאל: נגיד לפחות להכפיל כדי שלא יתחכמו ויעלו ל- 304.
קולט אביטל: כמובן שברגע שהחלטה כזו נופלת היא צריכה לקבל גם את ביטוייה התקציבי וזה אומר שאם ההחלטה העקרונית הזו מתקבלת נתגייס גם בוועדת כספים כדי להגדיל את התקציב של משרדי הממשלה בהתאם.
קולט אביטל: החלטה נוספת, אנחנו פונים למשרד הקליטה לסיים את הטיפול ולהגיש בהצעת התקציב שלו גם את הנושא של הפרוייקט הלאומי האתיופי כדי שימצא את ביטויו בתקציב של השנה הבאה והם יוכלו לצאת לדרך ושלא נפסיד את האפשרות לקבל את הכספים מארצות הברית כי זה יהיה חבל.
אורי אוריאל: זה תלוי באוצר?
מירלה גל: יחד עם זאת חשוב לציין שהתקציב הוא בהחלט תקציב מיוחד שיועד ב- 2005 לקליטת עולי אתיופיה ובלי שום קשר אנחנו עושים את המאמצים להשיג את המצ'ינג.
קולט אביטל: בתקציב צריך שיהיו האישורים השונים כדי שנוכל גם מצדנו לעזור בטיפול בעניין?
מירלה גל: אני עוד לא יודעת, יכול להיות שזה יינתן חלק בתקציב השוטף.
מירלה גל: אם תהיה בעיה נעדכן אתכם.
קולט אביטל: הדבר האחרון, דברנו כבר בוועדה על האפשרות שמשלחת מטעם הוועדה תצא לאתיופיה כדי לבדוק מה המצב במחנות.
קולט אביטל: לפחות שנתיים מאז שאני פה אנחנו מדברים על מה שקורה שם בלי להכיר, אז יש להניח שנרצה להוציא משלחת משלנו לשם ונבדוק גם את האפשרות להגביר את הסיוע ההומניטרי והחינוכי בתוך המחנות.
אורי אוריאל: הייתי שמח לראות את המצב במחנות, לגבי הנושא של תגבור הסיוע החינוכי והאנושי בלי קשר אם נגיע או לא, מן הסתם צריך לתגבר אותו למרות הודעות הג'וינט על הטיפול הרפואי המסור.
אורי אוריאל: אני מעריך שיש עוד כמה דברים קטנים שאפשר לשפר בתחום החינוכי והלימודי אז אנחנו קוראים לממשלת ישראל לפנות לארגונים הוולונטריים לתגבר את פעילותם החינוכית וההומנית במחנות.
קולט אביטל: אנחנו יכולים גם לפנות ישירות לארגונים.
קולט אביטל: הצבעה בעד: רוב נגד: אין החלטת הסיכום נתקבלה
קולט אביטל: תודה רבה לכולם הישיבה נעולה.
קולט אביטל: בוקר טוב ליושב ראש הסוכנות, למנכ"לית של משרד הקליטה, ולכל האורחים.
קולט אביטל: יש לנו מסורת שבתחילתו של כל מושב, לפחות במושב הסתיו, אנחנו מקבלים סקירה מיושב ראש הסוכנות, ואנחנו מקבלים מידע קצת יותר קרוב על פריסת העבודה, על סדרי עדיפויות ועל הדרך שבה רואה יושב ראש הסוכנות, לא רק את תפקידה של הסוכנות, אלא גם מה שעשוי להתרחש בשנה הקרובה, וכיצד הוא נערך לכך.
קולט אביטל: כולנו מודעים לכך שקצב העלייה, אם נאמר זאת בצורה עדינה, פחת בצורה דרסטית.
קולט אביטל: התחזיות שאנחנו שמענו כאן בוועדה, זה שעד סוף השנה יהיה לנו מזל, יהיו פה 20 אלף עולים.
קולט אביטל: אם אינני טועה זה המספר הנמוך ביותר, ודאי ב-15 השנים האחרונות.
קולט אביטל: אנחנו כמובן מביעים חרדה, אבל אנחנו גם לא בדיוק מאשימים את הסוכנות, אלא אנחנו יודעים גם מה הנסיבות שבגללן האנשים חוששים כרגע להגיע לארץ.
קולט אביטל: אנחנו רוצים ומבקשים לשמוע ממך אדוני היושב ראש, לאור הפחתת מספרי העולים לשמוע כיצד אתם נערכים מצד אחד, האם קיימת מצידכם פעילות יזומה שמטרתה לעודד יותר עולים, לפחות באותם המאגרים עליהם שמענו בעבר שהם חושבים ששם קיים פוטנציאל.
קולט אביטל: אנחנו גם זוכרים שבסקירות קודמות שלך, דובר על כך שאנחנו צריכים לבנות לטווח ארוך, שאנחנו צריכים להשקיע יותר בחינוך ובפעולות בקרב הנוער, כדי לראות שם הפוטנציאל ובעיקר בצפון אמריקה.
קולט אביטל: אנחנו גם מעודדים מזה שבכל זאת הקיץ הגיעו במסגרות שונות עולים, אם אינני טועה יותר מ-2,000 מארצות הברית, בשותפות עם "נפש בנפש", אנחנו רוצים לברך על כך.
קולט אביטל: יחד עם זאת, בגלל שהדגש מתחיל להיות שונה, היינו רוצים לשמוע ממך, אם גם ההיערכות שלך שונה, עם הפריסה כפי שישנה היום של שליחי העלייה מצדיקה את עצמה?
קולט אביטל: או האם אנחנו צריכים לשים יתר על דגש, ועל כך שוחחנו כאן עם הוועדה מספר פעמים במרוצת השנים, אם הדגש צריך להיות הרבה יותר על שליחים בתחום החינוך.
קולט אביטל: זאת סוגייה אחת שהיינו מבקשים לגעת בה.
קולט אביטל: סוגייה שנייה, ואולי נשאיר אותה למאוחר יותר, היא השותפות בין הסוכנות לבין גופים אחרים בארץ שמביאים עולים, והאפשרות להמשיך בשותפות הזאת, אולי אפילו להגביר אותה.
קולט אביטל: סוגייה שלישית, הייתי ביוזמתי מבקשת להעלות, אני יודעת שבמשך שנים הסוכנות נמנעה מלגעת בכל הנושא של היורדים.
קולט אביטל: היום בכל זאת זה מאגר לא מבוטל, ושאלתי אם גם אתם נערכים לפעול, ודאי בקרב אלה שהם או בניהם חוזרים ארצה.
קולט אביטל: כפי שאומרים באנגלית הריצפה שלך, אלא אם החברים שלי חברי הכנסת היו רוצים להוסיף כמה שאלות לפני שנעביר אליך את השרביט.
סלי מרידור: אני כרגיל שמח להיות פה בוועדת העלייה והקליטה.
סלי מרידור: אני מודה על עבודה רצינית ועל שיתוף הפעולה ועל העזרה.
סלי מרידור: סך הכל במשימות לאומיות שיכריעו אולי יותר מכל דבר את עתידנו הלאומי.
סלי מרידור: חלק מהדברים שראש הוועדה שאלה אני אתייחס בתוך הדברים שלי.
סלי מרידור: אני מקווה שאני אכסה את רוב הדברים.
סלי מרידור: בתחום העלייה - אני לפחות התרגשתי לקרוא כתבות על העלייה מברית המועצות במרוצת השנים האחרונות מה היא עשתה לחברה הישראלית.
סלי מרידור: ועם כל הקשיים, איך העולים מרגישים להזדהות הישראלית גם.
סלי מרידור: אני אומר לעצמי שאני אפילו לא רוצה לחשוב איך הם דנים את המדינה שלנו, איך המעמד האסטרטגי שלנו, איך היתה נראית החברה שלנו, אם חס וחלילה לא היו מגיעים קרוב למיליון עולים ב-15 השנים האחרונות.
סלי מרידור: אני אומר את זה גם מתוך הסתכלות ל-15 השנים הבאות.
סלי מרידור: אני חושב שאם לא נצליח לעשות שינוי משמעותי בתחום העלייה, אנחנו עלולים להיות במצב לאומי לא כפי שצריך שיהיה.
סלי מרידור: שנת 2004 מתבטאת מבחינת הפעילות שלנו במאמץ לבלום את הירידה המתמשכת בעלייה, כאשר אני חייב לומר שבשלב זה הירידה בעלייה מברית המועצות לשעבר נמשכת, היא בקצב שנתי של בערך 17% פחות מהשנה הקודמת נכון להיום.
סלי מרידור: היא נובעת מתוכן חלקי משיפור תחושה בברית המועצות לשעבר, במיוחד בערים הגדולות, שם מרופדת רוב האוכלוסייה היהודית בצורה משמעותית להערכתי ממצב התעסוקה בארץ, הקונספציה של מצב התעסוקה בארץ עדיין משקף את מה שהיה בשנים האחרונות, זה גם חלק מהמציאות שאנחנו עדיין חיים בה, והמשך הנשירה הגדולה לגרמניה.
סלי מרידור: הנשירה לגרמניה בעשור הראשון של פתיחת השערים היתה בערך 12% מהיוצאים, והנשירה מגרמניה בשנים האחרונות היא 50% יותר.
סלי מרידור: נכון לשנה זאת אנחנו באותו תוואי.
סלי מרידור: כפי שכבר אמרתי בוועדה הזאת, כולם עוסקים בזה, ואני מקווה שתיעשה פעולה מדינית מול גרמניה בסוגייה הזאת, משום שאני חושב שהעובדה שגרמניה מקבלת את האנשים כפליטים, איננה ראוייה.
סלי מרידור: אני חושב שניתן לבקש מגרמניה, אולי לתבוע מגרמניה לחדול מכך.
סלי מרידור: באתיופיה היקף העלייה מוגבל בקביעה של הממשלה.
סלי מרידור: סגרנו את הפערים שהיו מתחילת השנה בגלל היעדר של אישורים מן הממשלה בכלל, נראה לי שהוחלט על 300 לחודש.
סלי מרידור: הקדמנו את הקצב מעל זה כדי להדביק את הפער שהיה קיים קודם, ואנחנו עומדים בקצב הזה.
סלי מרידור: עמדתנו שצריך להגביר את הקצב ידועה.
סלי מרידור: אנחנו הצגנו את זה לממשלה בפורמים שונים נכון לפני שמונה חודשים, החלטתו של ראש הממשלה היתה באופן זמני לקבל את הקצב, או לתבוע קצב של 300 לחודש.
סלי מרידור: ההחלטה הזאת לבקשתנו כללה סעיף שלקראת עד סוף 2004 הנושא ייבחן מחדש.
סלי מרידור: אני מקווה שהוא ייבחן מחדש.
סלי מרידור: אני סבור שגם מבחינה אנושית, גם מבחינה יהודית, אפילו מבחינה כלכלית, קשה לראות את ההגיון בהשארת האנשים מאחור.
סלי מרידור: כי הרי אם בסופו של דבר הכוונה להביא אותם, ההוצאה הכספית תתרחש, אני בכלל לא בטוח שהשהות שלהם שם מעבר לעובדה שמאוד קשה מבחינה אנושית ומבחינה יהודית, לא ברור שאם יבואו הנה יהיה יותר קל לקלוט אותם, זו תהיה תקופת המתנה ארוכה.
סלי מרידור: אני מקווה שהממשלה תשקול מחדש את עמדתה בעניין הזה.
סלי מרידור: במקביל, אנחנו נערכים לפיתוח אסטרטגיות חדשות בכל מה שקשור לפריצות דרך בעלייה מהיעדים היהודים הגדולים במערב, וגם שינוי תפיסת העבודה והריכוזים היהודים הגדולים בברית המועצות לשעבר.
סלי מרידור: יותר ויותר נוהגים כמו בקהילות יהודיות במערב בהקשר של עלייה לארץ.
סלי מרידור: אנחנו בסוף תהליך של חשיבה אסטרטגית מאוד עמוקה, אנחנו עובדים עם חברות חיצוניות, עם מומחים מתחומי השיווק, עושים מחקרי עומק בקרב עולים.
סלי מרידור: יוצאים לעשות מחקרי עומק בקרב מועמדי עלייה כדי לגבש תפיסות חדשות.
סלי מרידור: את שאלת שאלות לגבי כלי העבודה שלנו.
סלי מרידור: שום דבר מבחינתנו לא קדוש באמצעים.
סלי מרידור: אנחנו נבחן כל דבר ונגיע, אני מקווה, לאופטימום מבחינת דרך הפעולה.
סלי מרידור: כבר ביחד עם משרד הקליטה משיגים בצורה משמעותית, אני חושב, פרוייקטים של קליטה קהילתית בערים שונות בארץ.
סלי מרידור: אנחנו מנסים עם גורמים בארצות הברית, במיוחד עם "נפש בנפש" מהלך גדול של עידוד עלייה מארצות הברית.
סלי מרידור: היום באנגליה עושים פעילות שונה וניסיון להביא למצב שהעולה יודע מקום עבודתו לפני עלייתו.
סלי מרידור: בצרפת, פעילות מאוד רחבה של הקליטה הקהילתית ביחד עם משרד הקליטה שנמצאת במוקד שלה.
סלי מרידור: אנחנו מקווים שתהיה השנה עלייה בעלייה גם מארצות הברית, גם מאנגליה וגם מצרפת.
קולט אביטל: כמה עלו מצרפת השנה?
סלי מרידור: משנת 2004 עד סוף ספטמבר הגיעו מצרפת 1904 עולים, מול 1614 שהגיעו משנה קודמת, שזה גידול של 18 אחוז.
סלי מרידור: אנחנו מקווים שהגידול מצרפת השנה יהיה בסדר גודל כזה של קרוב ל-20%, שהגידול מארצות הברית ומאנגליה יהיה משהו בסדר גודל של כ-10%.
סלי מרידור: כמובן שכדי להגיע למספרים שדרושים לנו מבחינה לאומית, צריך שיקרה שינוי בסדר גודל, ובדיוק על המדוכה הזאת אנחנו יושבים.
סלי מרידור: בשאלתך הזכרת את סוגיית הישראלים היורדים השוהים בחוץ לארץ, בני ישראלים.
סלי מרידור: אנחנו עוסקים בזה מעט, משרד הקליטה עוסק בזה.
סלי מרידור: אני סבור שדרוש לגבש אסטרטגיה לאומית לגבי למעלה מחצי מיליון ישראלים שחיים מחוץ למדינת ישראל.
סלי מרידור: אני חושב שיש שאלות כבדות משקל לגבי הגישה שאנחנו צריכים לנקוט בה, לרבות נושא העלייה, אבל לא רק נושא העלייה.