GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכאל מלכיאור: צריכים להיזהר גם לזרוק מספרים, אמנם זה טוב שיש יעדים, אבל צריך מאחורי זה את התקציבים הדרושים שאפשר להביא.
מיכאל מלכיאור: אני גם לא מקבל שלראש הממשלה אין שום פעולות, אין כזה דבר.
מיכאל מלכיאור: אם זה באמת הרצון של ראש הממשלה, ואם זה לא מתבטא, אז זה לא הרצון של ראש הממשלה.
מיכאל מלכיאור: זה לא נושא שנעשה במלים.
מיכאל מלכיאור: אני חושב שהוא באמת רוצה את זה, אבל השאלה היא האם הוא רוצה בזה מספיק כדי להעביר החלטת ממשלה, הוא העביר החלטות יותר קשות בממשלה מהדבר הזה, והצליח מתי שבאמת היה רצון, אפילו לכופף.
מיכאל מלכיאור: אם צריך לפטר שרים למען התכנית הזאת, אני לא חושב שהוא יצטרך לעשות זאת.
מיכאל מלכיאור: אנחנו עובדים מספיק בוועדות אחרות עם תקציבים, מתי שרוצים, תאמין לי, מוציאים סכומים הרבה יותר גדולים מזה על דברים שהם הרבה פחות משמעותיים.
מיכאל מלכיאור: אין לי שום ספק שאפשר להביא את הסכום הזה כפי שציינת, ואנחנו בהחלט נעקוב אחרי זה ונהיה שותפים לעניין.
מיכאל מלכיאור: הייתי רוצה לא רק אסטרטגיה לאומית לגבי הנושא של היורדים, אלא פעם אחת אסטרטגיה לאומית לגבי עלייה.
מיכאל מלכיאור: ציינתי זאת בישיבה שהיתה לנו עם ראש הממשלה, הוא הכריז לפני שלוש וחצי שנים, אני באמת מאמין לו.
מיכאל מלכיאור: אם זה היה ראש ממשלה אחר, הייתי רואה זאת רק כמלל.
מיכאל מלכיאור: אבל הוא הכריז שהוא רוצה להביא מיליון עולים בעשר שנים.
מיכאל מלכיאור: עכשיו אולי הוא אומר עשר שנים, אז הוא אמר, ושמעתי אותו עשרות פעמים אומר, בעשור הבא – זה היה בעיצומו של האינתיפאדה – הוא אמר אנחנו נביא מיליון עולים, זאת התכנית המרכזית של הממשלה הזאת.
מיכאל מלכיאור: בינתיים אנחנו צריכים לדעת שהירידה מהארץ היום הרבה יותר גדולה מהעלייה.
מיכאל מלכיאור: זהו המצב אחרי שלוש וחצי שנים.
מיכאל מלכיאור: באיזשהו מקום לדעתי, אנחנו חייבים לשבת ולעשות חשבון נפש אמיתי.
מיכאל מלכיאור: לא רק למצוא כמה תכניות אם הן טובות, נפש בנפש ואחרים.
מיכאל מלכיאור: היום יש בעיה אמיתית, אנשים מעדיפים למצוא מקומות אחרים.
מיכאל מלכיאור: הייתי במונטריאול, העולים בפוטנציאל מצרפת, התחילו לעבור, אותו דבר קורה עם העולים בפוטנציאל מארגנטינה, וכמובן ציינת מחבר המדינות וכו'.
מיכאל מלכיאור: יש תזוזה.
מיכאל מלכיאור: לא צריך לציין מה שקורה בניו-זילנד, באוסטרליה, יש תזוזה של יהודים.
מיכאל מלכיאור: אם האסטרטגיה נכונה, לדעתי אפשר להביא אחוז יותר גדול לפה.
מיכאל מלכיאור: אני מבין שקודם כל זאת לא בעיה של הסוכנות היהודית, אבל אני מציע שאולי במשותף נפנה לראש הממשלה, אולי גם לשר האוצר.
מיכאל מלכיאור: נעשה פעם אחת דיון, הרי אין אסטרטגיה בשום תחום, אז זה לא פלא שאין את התחום הזה.
מיכאל מלכיאור: אבל התחום הזה מעניין וחשוב לנו, ולא רק לנו.
מיכאל מלכיאור: אני מסכים עם התיזה הבסיסית שלך שזה יכריע את עתידה של מדינת ישראל.
מיכאל מלכיאור: צריך לשבת ולחשוב ולהביא את המומחים הכי גדולים, ולחשוב על איך אנחנו הופכים את מדינת ישראל שוב לאתגר, ואיך משנים סדרי עדיפויות בתוך מדינת ישראל כדי שנוער יהודי בעולם יכול לראות בזה את האתגר של העתיד הקיומי שלהם.
מיכאל מלכיאור: זו השאלה המרכזית, ועל השאלה הזאת אני מציע כהצעה אופרטיבית, שנזמין לא ישיבה של שעה וחצי, אלא באופן רציני יותר כדי להפיץ את הנושא יחד עם הסוכנות, כי זו הצעה שבהחלט יכולה להיות מועילה לטווח ארוך.
מיכאל נודלמן: אני חושב שבכל העולם, בכל מדינה, יש עליות ויש ירידות.
מיכאל נודלמן: ארבע שנים מלחמה, טרור, ירידה בכלכלה.
מיכאל נודלמן: מי יכול לעשות משהו בתנאים כאלה.
מיכאל נודלמן: אנחנו חיים באשלייה בשנת 1989-1990 כמות עולים 190 אלף.
מיכאל נודלמן: אתם צריכים לזכור כמה עולים היו בשנת 1980, 1985.
מיכאל מלכיאור: בשנות השמונים לא יכלו לצאת.
מיכאל נודלמן: עכשיו יכולים לצאת.
מיכאל נודלמן: מי שרצה יצא ב-1989, ב-1990.
מיכאל נודלמן: אני אומר שאין כמות של יהודים שרוצים.
מיכאל נודלמן: אני גם לא מסכים עם סלי מרידור, שהוא אומר שאם יש עבודה יש עלייה.
מיכאל נודלמן: בגרמניה המצב עכשיו לא כל כך טוב.
מיכאל נודלמן: אין עבודה.
קולט אביטל: שם מחזיקים אותם.
קולט אביטל: נותנים להם כסף קבוע, משכורת קבועה אם עובדים או לא.
מיכאל נודלמן: בסך הכל אני מסכים עם המדיניות.
מיכאל נודלמן: אנשים מבוגרים ובגיל בינוני מחפשים שם משכורת.
מיכאל נודלמן: אנשים צעירים מחפשים פטריוטיות, כוונה לחיות בעם שלהם.
מיכאל נודלמן: יש מקרים שפונים אליי מגרמניה, שם האבא, הסבא, סבתא, כולם, והוא גר כאן בארץ.
מיכאל נודלמן: הם שואלים למה הוא לא רוצה להגיע לגרמניה?
מיכאל נודלמן: אני אומר שכאן הוא מרגיש כמו בעל בית, הוא במדינה שלו, הוא בתוך העם שלו.
מיכאל נודלמן: את זה אפשר לעשות עם צעירים.
מיכאל נודלמן: עם אנשים בגיל יותר מתקדם קשה מאוד, ואני תומך בזה שיש לכם הרבה תכניות איך להביא את הצעירים לארץ.
מיכאל נודלמן: בכל זאת, אני חושב שאי אפשר לקיים את מה שאמרת, שאנחנו רוצים לפנות לגרמניה שלא קיבלה יהודים.
מיכאל נודלמן: אנחנו גרים במדינה דמוקרטית, אתה לא יכול להתחייב עבור מי שרוצה או לא רוצה לעבור לישראל.
סלי מרידור: רק לא כפליטים.
מיכאל מלכיאור: הם יכולים להגר לגרמניה כמו כל אחד אחר.
מיכאל מלכיאור: שם הם מקבלים מעמד, כי כולם מובטלים שם, אתה צודק.
מיכאל מלכיאור: אבל הם מקבלים מעמד של פליטים, שמקנה להם את האפשרות לקבל כסף.
מיכאל נודלמן: הם מקבלים כסף, לא כל כך מהר כמו אצלנו, אבל עכשיו נותנים בגרמניה דרכונים.
מיכאל נודלמן: אני חושב, שצריכים לעבוד יותר טוב, לחשוב איך לגרום לצעירים ואחרים לבוא לארץ, לא רק בשיטה של שלטון גרמניה כמו שהיה קודם בארצות הברית, לעשות גבול עד לאן אנשים יכולים להגיע.
מיכאל נודלמן: אנחנו צריכים לתת תנאים יותר טובים.
מיכאל נודלמן: לצערי אנחנו עדיין לא יכולים לעשות את זה.
מיכאל נודלמן: אני חושב ש-20, 30 אלף בשנה זה מספר מכובד בתנאים כמו שלנו בישראל.
סלי מרידור: לדעתי השנה יהיו בין 20-21 אלף עולים.
מיכאל מלכיאור: זה כולל מכל העולם.
מיכאל נודלמן: אי אפשר לדרוש מהסוכנות שיביאו יותר אנשים, כי סוכנות זה מדינה במדינה.
מיכאל נודלמן: במדינת ישראל איפה שיש בעיות, אפילו בכסף גדול לא נותנים להביא הרבה אנשים.
מיכאל נודלמן: אנחנו צריכים לשבת ולעבוד על הנושא הזה.
נחניאל דיסון: יושב ראש מועצת ארגוני העולים.
נחניאל דיסון: רציתי לשאול שאלה מצד ארגוני העולים ששואלים את עצמם.
נחניאל דיסון: דיברת על רצון לעבוד עם יותר מתנדבים, ואנחנו רואים בפוסטרים שתלויים פה מטעם משרד הקליטה שכתוב "עוברים לקליטה אישית", זה בעצם אימוץ של הקונספציה של ארגוני העולים.
נחניאל דיסון: מזה הרבה שנים שעובדים בעיקר עם מתנדבים בקליטה אישית.
קולט אביטל: אני רוצה לנצל את הבמה היום כדי להציג מספר שאלות.
קולט אביטל: בנושא תכניות לימוד - דיברנו, ואתם הרביתם לדבר ובצדק על הבאת נוער יהודי, ועל שיגור סטודנטים ומתנדבים ישראלים שהולכים לשנה.
קולט אביטל: קיבלנו כמה פעמים החלטות, המלצות.
קולט אביטל: כמובן, אנחנו לא יכולים לבצע אותם, אנחנו כנסת.
קולט אביטל: היינו רוצים לראות כמו שיש BIRTH RIGHTS לתלמידים, תהיה תכנית אולי לא באותו קנה מידה גם למורים יהודים.
קולט אביטל: דהיינו, תביאו כמה שיותר מורים יהודים לארץ בתכנית, כדי שאלה יהיו המולטיפליקטורים.
קולט אביטל: דבר אחרון חביב, שקשור למה שאמרתי קודם, אנחנו מדברים על הבאת עולים מחוץ לארץ.
קולט אביטל: אנחנו מציבים בפניהם שורה שלמה של אפשרויות: איפה לגור בארץ, מה לעשות בארץ, כיצד להיות מועסקים בארץ.
קולט אביטל: שמעתי חדשות מאוד משמחות ברדיו, שבפעם הראשונה מאז שהתחיל תהליך ההפרטה בקיבוצים, יש עלייה אפילו במספר הישראלים שהולכים לגור בקיבוצים.
קולט אביטל: אנחנו מדברים על קליטה קבוצתית.
קולט אביטל: מדברים על סביבה תומכת.
קולט אביטל: אני שמעתי שהשותפות שלכם עם הקיבוצים הולכת להתחסל, מפני שאתם הולכים להעביר את זה אולי לקרן לידידות, ואני מאוד מקווה שזה לא המצב.
קולט אביטל: הבעיה היא גם אסטרטגית, לאיזה סוג ציבורים אנחנו פונים, מה אנחנו מציעים להם.
קולט אביטל: אני בטוחה שהסוכנות היהודית לא היתה רוצה שאנשים יעמדו במערכות שונות לגיוס עולים לארץ.
קולט אביטל: בסך הכל, אם שולחים אנשים לגייס עולים לקיבוצים, נניח מחבר העמים, חשוב שאותם אנשים יהיו מתואמים עם אנשים שלכם בכל מערך ההסברה והעבודה השוטפת.
קולט אביטל: לכן העברת כל התכנית הזאת של בית חם, או גיוס עולים לקיבוצים, להעביר את זה משותפות עם הסוכנות שהיא שותפות אסטרטגית, לאיזה קרן פרטית ששנה כן תיתן כסף, שנה לא תיתן כסף, נראה לי שזה יהיה פספוס די גדול.
קולט אביטל: אני מאוד מקווה שהדבר הזה לא יקרה.
סלי מרידור: אתחיל בנושאים שקשורים לסוגיות תקציביות.
סלי מרידור: אנחנו בתוך קיצוץ תקציבים, אני לא יודע איך הוא יסתיים.
סלי מרידור: אנחנו שומעים את הדברים שנאמרים פה, נצטרך לקצץ תקציבים, כי אנחנו צריכים לשלם יותר כסף על פעולות קיימות, בגלל שהריבית בעולם עולה, לסוכנות יש חובות כבדים, ובגלל שאנחנו הולכים להגביר את ההשתתפות שלנו בתכניות של להביא נוער מהתפוצות לישראל, וצריך מאיפה שהוא לכסות את זה.
סלי מרידור: אני לא יודע מה בסוף ייפגע.
סלי מרידור: עלו פה שאלות מצד התאחדויות העולים ועל שיתוף פעולה עם קיבוצים וכו'.
סלי מרידור: אני לא מרמז שכן ולא מרמז שלא.
סלי מרידור: אנחנו בתוך דיון שבו כל הנושאים שנמצאים בתקציב הסוכנות נמצאים על שולחן הדיונים.
מייק: אמרתי שדווקא לגרעיני צבר הסוכנות נותנת יותר תמיכה מכל גוף אחר.
מייק: אנחנו עוזרים להם בהתארגנות בחוץ לארץ לפני העלייה.
מייק: מטיסים אותם לארץ בתור עולים חדשים, למרות שהם לא עולים חדשים.
מייק: מספקים להם את אולפן קיבוץ.
מייק: ביקרתי אצל הגרעין לפני שבועיים בדגניה, יש בהחלט חסרים.
מייק: אי אפשר לבקש מהסוכנות לממן את הכל.
מייק: משרד הקליטה אחראית על תושבים חוזרים.
קולט אביטל: הבעיה היא שמשקיעים כל כך הרבה כסף בפעילות מסביב, ובהמון פעילות בחוץ לארץ, בסוף הם מגיעים לארץ ואין כסף באולפנים, זה נראה לי קצת אבסורד כל הסיפור הזה.
מייק: אנחנו מממנים את האולפן, וגם את השהייה בקיבוץ בתקופה לפני הגיוס.
מייק: סלי דיבר על הקרן שהקמנו לחיילים בודדים, לסטודנטים בודדים עולים.
מייק: אני מקווה שנוכל לשכנע גם את המנהל של הקרן להכיר בהם למרות שהם אזרחי ישראל, קטינים חוזרים כחיילים בודדים בתקופת הגיוס, ואז נוכל לסייע להם גם בתקופת השירות.
סלי מרידור: העברנו את הפניה שלכם.
סלי מרידור: הקמנו את הקרן למען עולים בודדים שנמצאים בארץ, בגלל שהיא נותנת תמיכות אישיות העמדנו בראשה שופט, כדי שאפילו לא תהיה מראית עין שאולי משהו לא תקין.
סלי מרידור: עומד בראשה השופט וינוגרד.
סלי מרידור: אליו העברנו את הפנייה הזאת.
מיכאל מלכיאור: כמה כסף יש בקרן?
סלי מרידור: אנחנו מקווים לגייס השנה 50 מיליון שקל לקרן – 10 מיליון דולר, 45 מיליון שקל.
סלי מרידור: אני חושב שכבר גייסנו 7 מיליון דולר, ואני מקווה שנגיע ל-10 מיליון דולר, לסיוע מיוחד לאלה שנמצאים בארץ, עלו לארץ ונמצאים בלי ההורים שלהם בארץ.
סלי מרידור: פנתה אליי שרת החינוך לגבי בית הספר הישראלי בפאריז.
סלי מרידור: אם אני זוכר היטב, נדמה לי שהחלטנו להקים צוות משותף לבדוק את העניין הזה.
סלי מרידור: אני לא יודע מה קרה עם הצוות הזה, צריך לבדוק ולהגיד לכם מה קרה.
סלי מרידור: אבל אני יכול להגיד לכם שאם מדובר בהשקעות כספיות כבדות מצד הסוכנות היהודית לדעתי, לא נוכל להתמודד עם זה, זה לא בסדר העדיפויות שיצדיק ירידה מדברים אחרים.
סלי מרידור: ואם מדובר על פתיחת בית הספר הזה לילדים יהודיים מצרפת, לא רק ישראלים, חשוב לנו מאוד שבתוך תכנית הלימודים יהיה גם מרכיב של לפחות חצי שנה בארץ לחלק ממסלול הלימודים של אותו בית ספר.
סלי מרידור: בשנה האחרונה עשינו שני פיילוטים בשני מקומות ברוסיה, של הגעה למקומות שלא היינו בהם קודם ואף פעם.
סלי מרידור: עדיין מוצאים אנשים בברית המועצות שלא היה להם שום קשר לאף גורם יהודי 15 שנה אחרי פתיחת השערים.
סלי מרידור: אנחנו יודעים שהארגונים הנוצריים שעוסקים באיתור יהודים עושים עבודה מאוד רצינית, ולשמחתי הם גם מעבירים לנו את השמות.
סלי מרידור: קורה לא אחת שיש שמות שהם הגיעו אליהם שאף גורם יהודי עוד לא הגיע אליהם.
סלי מרידור: הערכה שלנו שמאתר העולים הפוטנציאליים מברית המועצות עוד פחות מלהגיע לסיומו, כשהתפקיד שלנו הוא להגדיל את המאתר מתוך היהודים, ולהגדיל את האחוז של אלה שעולים לארץ, וזה תלוי כמובן במה שקורה פה\
סלי מרידור: ותלוי גם במה שקורה בגרמניה.
סלי מרידור: אני חוזר על מה שכבר נאמר פה מספר פעמים.
סלי מרידור: אנחנו לא אומרים לגרמניה על תקבלי יהודים.
סלי מרידור: אנחנו אומרים תקבלי יהודים על בסיס שווה, כמו שאת מקבלת כל אדם אחר.
סלי מרידור: אל תתייחסי ליהודים כפליטים, כי יש מדינה לעם היהודי והיא מדינת ישראל.
סלי מרידור: אני מקווה שלא נגיע למצב שנצטרך לחפש אלטרנטיבות לסיטואציה הזאת.
סלי מרידור: המצב שבו רבים רבים מתוך קרוב ל-300 אלף עולים חדשים זכאי חוק השבות, רוצים להיות חלק מעם ישראל ואינם יכולים להיות חלק מעם ישראל, הוא מצב שמבחינתי איננו אלטרנטיבה ואיננו כביל ולא יכול להיות כביל.
סלי מרידור: אז או שיצליח מהלך דרוקמן, או שנצטרך לטקס עצה ולחשוב על מהלכים אחרים.
סלי מרידור: הסטטוס קוו בעיניי בלתי אפשרי.
סלי מרידור: אני לא זוכר שהיתה קטסטרופה רפואית בישראל עד שנת 1989.
סלי מרידור: ההחמרות והאיסורים לפי מה שנמסר לי, ברובן הן כאלה שהוטלו לאחר 1989.
קולט אביטל: אנחנו תמיד היינו יותר טובים.
סלי מרידור: מה קרה?
סלי מרידור: עד 1989 זה לא היה מספיק טוב?
מיכאל מלכיאור: הבעיה היא כמו שאתה אומר, לאנשים שנמצאים פה, גם אם היית עושה את המבחן, ברופאים שעבדו פה 15 שנה, הם לא היו עוברים את המבחן.
קולט אביטל: אתמול היתה כתבה באחת הרשתות בטלוויזיה על כל מיני רופאים בבתי חולים ישראלים שבחיים שלהם לא למדו רפואה.
סלי מרידור: אני מכיר עולה חדשה מארגנטינה, שעלתה במהלך המבצע הגדול שלנו מארגנטינה, שהיא רופאה בפסיכיאטריית ילדים.
סלי מרידור: היא עברה פה שנה ועברה בהצלחה עם חיוך.
סלי מרידור: כלומר, היא בן אדם חזק מאוד, אבל היתה צריכה לעבור שנה בחינות מחדש, לא בפסיכיאטרית ילדים, אלא ברפואה, בגניקולוגיה, בכירורגיה, תחומים שהיא לתעסוק בהם בחיים.
סלי מרידור: היא פסיכיאטרית ילדים.
סלי מרידור: היא עכשיו עושה התמחות בבית חולים פסיכיאטרי בארץ.
סלי מרידור: אבל שנה שלמה עיכבו אותו בבחינות, בכירורוגיה, בגניקולוגיה וכדומה.
סלי מרידור: זה מצב לדעתי מנקודת המבט שלנו בלתי נסבל.
קולט אביטל: אנחנו יודעים סיפורים על רוקחים שעבדו שבע שנים בצרפת, לעומת ארבע שנים פה, ושהם לא מספיק טובים בימי הביורוקרטיה הישראלית.
מיכאל מלכיאור: רק בגלל שאמרת בהקדמה שלך שיש חשיבה מחודשת, לכן הגבתי כפי שהגבתי.
סלי מרידור: הגבת בסדר.
קולט אביטל: הבנתי שראש הממשלה בישיבה איתנו לקח על עצמו ואמר שבעניין הזה הוא לא יתפשר.
קולט אביטל: אנחנו לא רואים שום התקדמות בשום מקום.
קולט אביטל: כנראה שהפקידות יותר חזקה מכולנו יחד.
קולט אביטל: זה מה קורה לפחות במדינה הזאת.
סלי מרידור: בנושא העלייה מאתיופיה.
סלי מרידור: נאמר פה לגבי הקריאה של הרב הראשי, בנוסף לזה מבחינתנו ההחלטה של הממשלה לא פחות חשובה.
סלי מרידור: בסופו של דבר מי שהכריע מבחינה חוקית זו ממשלת ישראל שקיבלה החלטה בפברואר שהיא מכירה בזכות של כולם לבוא לארץ, ושל כל מי שעונה לקריטריונים מסויימים.
סלי מרידור: אני מצטער קצת שהרב הראשי למרות קביעתו שהם יהודים לכל דבר, והגיור רק גיור לחומרה, מקיים הליכי גיור שנמשכים שנתיים ויותר, אבל זאת סוגייה אחרת לאנשים שהם יהודים מלכתחילה וגיורם הוא רק גיור לחומרה.
מיכאל מלכיאור: אני לא מבין מה הקשר?
סלי מרידור: אגיד לך מה השיקולים, ומה ההתלבטויות.
סלי מרידור: לדעתי אנחנו יכולים לתת שירות רק למי שעתיד להגיע למדינת ישראל.
סלי מרידור: לשם כך אנחנו צריכים שתהיה רשימה ידועה על ידי המדינה.
מיכאל מלכיאור: משרד הפנים עובד מאוד לאט שם, זאת אנחנו יודעים.
מיכאל מלכיאור: האנשים שיושבים שם יגיעו לישראל.
מיכאל מלכיאור: בגדול, הם יגיעו, אז הסוכנות יכולה להיכנס לשם לעשות את העבודה כמו שצריך.
סלי מרידור: אנחנו בוחנים את הסוגייה, יותר מזה אני לא רוצה להרחיב עכשיו.
סלי מרידור: הסוגייה נמצאת בבחינה.
מיכאל מלכיאור: אני רוצה להוסיף בקשה מצד הוועדה שתבחנו את זה בחיוב ומהר, כבר עבר יותר מדי זמן.
סלי מרידור: אנחנו מעריכים מכבדים ושומעים את הבקשה.
ראובן שלום: המספר הוא בין 65, לקחו בחשבון 20 מיליון זה 90, שליש 30, ועוד 35 שחסרים ב-2004.
סלי מרידור: 65 מיליון שקלים.
סלי מרידור: יש כאלה שמדברים שם על אפס, אני אומר מה המציאות, יש כאלה שמדברים על משהו שהוא קרוב ל-40 שאמור רק להשלים את השנה הראשונה, ולא לאפשר לגייס אנשים לשנה הבאה.
סלי מרידור: הדבר היחיד שיכול לאפשר את התכנית הזאת להמריא - - -
מיכאל מלכיאור: אתם תשלחו חזרה את האנשים באמצע השנה?
סלי מרידור: לא נשלח אף אחד באמצע השנה זה לאלה של אפס.
סלי מרידור: אבל אנחנו לא נשלח אף אחד באמצע השנה, אבל התכנית הזאת היא כל כך חשובה, שאני מקווה שאף אחד לא ירים עליה גרזן.
סלי מרידור: אתה צודק שהמבחן הוא לא בדיבור אלא במעשה.
מיכאל מלכיאור: ולראש הממשלה ולשר האוצר.
מיכאל מלכיאור: אנחנו נגיע להסכמה די מהר.
סלי מרידור: זה פשוט בנפשנו.
קולט אביטל: הבעיה היא לא התכנון, הבעיה היא הביצוע.
קולט אביטל: בכל זאת, אני חושבת שאנחנו עדיין אמורים לשבת אולי לאיזה דיון קצר על הנושא הזה ונשמח לעשות את זה.
קולט אביטל: יש המון נושאים שבהם נראה לי שהאינטרס המשותף, הרצון והראייה היא משותפת גם בנושא עליית הפלאשמורה, שהיום לדעתי אנחנו צריכים לנהל את המאבק סביב השולחן הזה יחד.
קולט אביטל: וגם בנושא החינוך, הגברתו, חינוך היהודי והציוני בחוץ לארץ.
קולט אביטל: אגב, יש הצעת חוק שהגשנו, חבר הכנסת שלגי ואני, בנושא החוק בארץ לחינוך יהודי וציוני, לחינוך בענייני תפוצות בארץ.
קולט אביטל: גם על זה נרצה לדון איתכם.
סלי מרידור: כן, בהחלט.
קולט אביטל: אני מבקשת להודות לך בשם כולנו.
קולט אביטל: יש כמה דברים פתוחים שאנחנו באמת נודה לקבל את התשובות ואת ההתייחסויות היותר מדוייקות.
קולט אביטל: ישנו פה עיתונאי שרוצה לשאול שאלה.
יצחק הילדסהיימר: לא הייתי בתחילת דבריך, הבנתי שלא הזכרת את שיתוף הפעולה בין הסוכנות לבין "נפש בנפש", תנועת עלייה מארצות הברית.
קולט אביטל: דווקא הזכרנו.
מיכאל מלכיאור: הזכיר, ושיבח.
יצחק הילדסהיימר: אני יודע שלפני חודש וחצי חודשיים הסוכנות באוקראינה יזמה יוזמה מבורכת של כינוס כל רבני אוקראינה לכל חוגיה בנושא של מניעת ההגירה מאוקראינה לגרמניה.
יצחק הילדסהיימר: מה שאני רוצה לשאול, האם יש כבר הדים לתוצאה של פעילות שהתחילה בעקבות הכינוס של הרבנים.
סלי מרידור: "נפש בנפש" עושים שותפות מלהיבה, הלוואי שביחד נגיע עד ל-10 אלפים עולים מצפון אמריקה בשנה אם ירצה השם ובעזרת השם.
סלי מרידור: שנית, לגבי אוקראינה – דיברתי כבר על הנושא של ההגירה לגרמניה.
סלי מרידור: אחד מהדברים שאנחנו מנסים לעשות מעבר לפעולה מול הממשלה בהקשר המדיני, זה ליצור אווירה תומכת בקהילות היהודית עצמן, לעדיפות של היעדים.
סלי מרידור: חשוב להשתמש במינוחים נכונים.
סלי מרידור: איש מכנס הרבנים הזה לא דיבר על מניעת הגירה לגרמניה.
סלי מרידור: הדיבור בכנס הרבנים שאנחנו יזמנו אותו ובירכנו עליו, זה אמירה של הרבנים מאוקראינה מכל הקשת, אמירה מאוד חדה, אם מישהו מחליט לעזוב את אוקראינה, חשוב שיסע לישראל.
קולט אביטל: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה לקליטת עלייה ותפוצות.
קולט אביטל: אנחנו רוצים היום לדון שוב פעם, בנושא הבניה הקלה.
קולט אביטל: זה נושא שאנחנו דנים בו לפחות חצי שנה.
קולט אביטל: התחלנו לדון בו בינואר שנה שעברה.
קולט אביטל: לטובת המאזינים בבית, הייתי רוצה להסביר מהי התופעה הזאת.
קולט אביטל: ב-1990 היתה מצוקה בארץ, גם בגלל של עלייה, ואז החליט משרד השיכון לייבא לארץ בנינים, במשקל קל יותר, יחידות שניבנו קודם לכן בחוץ-לארץ ולהתקין אותם בארץ.
קולט אביטל: משרד השיכון אז הוציא מכרז, רכש יחידות, לפי מה שאנחנו יודעים, כ10,970- יחידות.
קולט אביטל: היחידות האלה הוקמו, 50 אחוז מהם בנגד, כ-33 אחוז במושבים ובקיבוצים, ועוד 17 אחוז בגליל.
קולט אביטל: הכוונה היתה, שוב פעם, לבנייה קלה, אבל דוח מבקר המדינה עמד על התקלות שהיו בהוצאת המכרז.
קולט אביטל: אנחנו לא בודקים כאן ולא באנו לדון בנושא של כיצד פעם המכרז ואילו חברות ובאיזה תנאים קיבלו זיכיון להקים את היחידות האלה.
קולט אביטל: אנחנו נזעקנו לנושא בגלל המצב התת-אנושי שבו גרים הרבה מאוד תושבים, בעיקר בנגב.