GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יגאל יאסינוב: כשמשטרת ההגירה פושטת על מכון כזה, היא תופסת רק את הנשים שאין להן תעודות זהות, או את אלו שיש להן תעודות זהות מזוייפות.
קולט אביטל: בוא נחדד את זה: אז לא צריך לחפש רק את הנשים שאין להן מסמכים, אלא--
יגאל יאסינוב: הבעיה כאן היא אחרת – זו בעיה משפטית: האם המשטרה יכולה להעביר את מספרי תעודת הזהות של נשים שעוסקות בזנות לגוף אחר כמו "נתיב"--
קולט אביטל: בוודאי שכן.
צבי מגן: מזה שנים אחרונות יש מחשבה לגבי מערכות אינטגרטיביות, שמסוגלות לקשר.
צבי מגן: יש בעיה של עלויות ושל מערכות ביקורקרטיות.
צבי מגן: כרגע--
יגאל יאסינוב: אם כן, אנחנו יכולים להמליץ לכל הפחות לממשלה ליצור את המערכת הזו.
צבי מגן: כשתבואו אלינו, נוכל להציג את הנושא הזה בהרחבה.
קולט אביטל: בוקר טוב לכולם יש לנו היום ישיבה יוצאת דופן אפילו קצת מחוץ לעניין משום שהחלטנו לנסות, יחד עם עוד שני חברי כנסת, לשבת עם מנכ"ל משרד הקליטה כדי למפות מבעוד מועד את הצרכים.
קולט אביטל: בסיום מושב הקיץ של הכנסת הקודמת ישבנו עם ראש הממשלה והבאנו לידיעתו שאם הוא רוצה לקיים את מצוות הבאת העולים הוא גם צריך לתת לזה ביטוי בתקציב.
קולט אביטל: באותה ישיבה הסתבר לנו שהתקציב שיועד בדרך כלל להבאת אתיופים לארץ או לשיכונם לא היה קיים בתקציב.
קולט אביטל: בשבועיים הקרובים אני מניחה שגם התקציב יעלה לדיון, בודאי הוא כבר בדיון בוועדת הכספים ובקרוב יעלה להצבעה ראשונה בכנסת.
קולט אביטל: לקראת אותה ישיבה אנחנו רוצים למפות את הצרכים ולראות כיצד התשתית מצאה את ביטוייה בספר התקציב ואלו מאמצים אנחנו צריכים לעשות מול ועדת הכספים או איזה מאבק אנחנו צריכים לעשות כדי להשיג את התקציבים, כשהדגש היום הוא על טיפול מערכתי בנושא האתיופי.
קולט אביטל: לישיבה הזו הוזמן גם ראובן מרחב בשם הפרוייקט האתיופי, לא הזמנו ארגונים אחרים כי הדיון שלנו כרגע הוא לא מול הארגונים אלא הדיון שלנו הוא כחברי כנסת מול משרדי הממשלה והכוונה היא לראות באיזה מידה ובאיזה יכולת אנחנו יכולים להתגייס ולעזור לקדם את הנושאים התקציביים מול משרד האוצר.
קולט אביטל: שני חברי הכנסת שיזמו את הרעיון הזה הם חבר הכנסת גלעד ארדן וחבר הכנסת אורי אריאל.
קולט אביטל: במקום שנשמע סקירה מסודרת ממנכ"ל משרד הקליטה על מה שעושה המשרד, אנחנו פונים אליך כדי שביחד ננסה לראות מהם סדרי העדיפויות בנושא האתיופי.
קולט אביטל: אני רוצה להזכיר שאחת הישיבות שקיימנו במרוצת הקיץ הייתה בנושא האתיופי, במה שקורה במרכזי הקליטה ובעיקר מה שקורה במרכז הקליטה במבשרת כי גם שם צריכים לדבר על הצרכים.
מירלה גל: אני רוצה בפתח דברי לומר שמשרד הקליטה מייחס חשיבות רבה מאד לכל נושא קליטת עולי אתיופיה בארץ זו האוכלוסייה היחידה שיש מחלקה שלמה שמטפלת בקליטתה וזו האוכלוסייה היחידה שזוכה להקמה של מוקדים במספר ישובים שבהם יש מספר גבוה של עולים מאתיופיה.
מירלה גל: למעשה כמשרד אנחנו משקיעים הרבה מאד הן מבחינת משאבים והן מבחינת מחשבה לגבי תהליך הקליטה של עולי אתיופיה .
מירלה גל: אני לא צריכה להגיד לאנשים מסביב השולחן כמה זה תהליך קליטה מורכב יותר, קשה יותר וכבמבט לאחור אני חייבת לציין שאם מסתכלים על התמונה הכוללת אנחנו בהחלט רואים הצלחות במהלך השנים של קליטת עולי אתיופיה .
מירלה גל: אני לא אומר שאין פה ושם בעיות כפי שיש בכל עליה שהיא, להיות מהגר כשלעצמו זה דבר קשה, יש לזה השפעה על כל העולים ובכללם גם על העולים מאתיופיה, אבל בפירוש נעשית עבודה רבה מאד הן במשרד לקליטת עליה והן במשרדים האחרים על מנת להקל על תהליך קליטתם של עולי אתיופיה.
מירלה גל: אני חייבת לציין שיש אוזן קשבת אצל ראש הממשלה לכל נושא הקליטה של העולים והראייה היא התקציבים שקיבלנו לא רק בשנת 2004, אלא גם תקציבים שקיבלנו בדיונים האחרונים שהיו על תקציב 2005 לתקציב 2005.
מירלה גל: זה בא לידי ביטוי גם במשכנתאות וגם בתקציב נוסף שקיבלנו לכל הנושא של קליטה.
מירלה גל: ניקח לדוגמא את נושא המשכנתאות, אז אם ב-2003 היה לנו תקציב של 100 מיליון למשכנתאות וב- 2004 היה לנו 100 מיליון למשכנתאות, בתקציב 2005 קיבלנו 250 מיליון.
קולט אביטל: קיבלתם כבר?
אורי אוריאל: זה מצב נוח ששרת הקליטה מדברת עם שרת השיכון.
מירלה גל: לא, שרת הקליטה ושרת השיכון שתיהן יחד צריכות לדבר עם שר האוצר, יושב כאן נציג של משרד האוצר, ואכן קבלנו תקציב של 250 מיליון, יתרה מזה, מתוך הבנה למצוקות שקיימות כבר כיום מתוך התקציב הזה של 2005, הסכימו גם להקדים תשלומים ל-2004 כך שחלק מהאנשים יוכלו ליהנות ממענקי משכנתאות על חשבון תקציב 2005.
מירלה גל: אני לא אומרת שבזה אנחנו נותנים מענה מלא לכלל העולים אבל בהחלט למרביתם ואני חושבת שזה צעד חשוב של הממשלה.
קולט אביטל: בזמנו דובר על זה שאו שנותנים הקצבה מלאה ואז זה מספיק פלוס מינוס ל- 300 משפחות, או שנותנים הקצבה קטנה יותר ואפשר לשכן יותר משפחות.
מירלה גל: יש מפתח של כמה זכאי כל עולה על פי גודל המשפחה, את המשכנתאות אנחנו קודם כל מתנים לאלה שהם בעלי משפחות ולא ליחידים או קשישים.
מירלה גל: את הקשישים נכניס יותר למקבצי דיור, בודדים אנחנו מקווים שיקל עליהם למצוא פתרון אבל ראש סדר העדיפויות שלנו הוא מתן מענה למשפחות בתקציב של 100 מיליון ₪ אנחנו יכולים להוציא כ- 1200 נפשות ממרכזי הקליטה.
אורי אוריאל: אם יש 300 עולים בחודש?
מירלה גל: אז צריך בסביבות 300 מיליון בשנה וחסר לנו לכל שנה וחסר גם משנים קודמות.
מירלה גל: הצפי שלנו שבסוף שנת 2005 נהיה בחוסר של כ- 120 מיליון.
מירלה גל: אני חושבת שבהחלט עשינו צעד משמעותי.
קולט אביטל: אבל זה לא מכסה את כולם, יש פקקי תנועה.
אורי אוריאל: אם הייתם מקבלים עוד 120 או 130 מיליון ש"ח אז הייתם נשארים ברמת הקליטה הנוכחית?
אורי אוריאל: אם שרת הקליטה תחליט להעלות 600 עולים אז על כל אלף עולים צריך מאה מליון.
מירלה גל: על בסיס החישוב של 3000 עולים בשנה פלוס מינוס זה מה שאנחנו צריכים לפחות עד הרבעון האחרון של 2005 אנחנו אמורים להיות מסודרים אני חושבת שזה בהחלט צעד משמעותי
קולט אביטל: את יכולה להגיד לנו כמה אנשים נמצאים היום מעבר לזמן במרכזי קליטה?
קולט אביטל: גם שם נוצר פער.
מירלה גל: במרכזי הקליטה יש כיום כ- 6000 עולים למעשה אין כמעט משפחות שתאריך היציאה שלהם עוכב משום שפתחנו עכשיו מחדש את נושא המשכנתאות ואנחנו מאמינים שעד סוף השנה עוד משפחות תצאנה.
קולט אביטל: האם הסיבה שבגללה תקועות היום משפחות ולפעמים גם מעל לשנתיים היא הפקק שנוצר כתוצאה מחוסר תקציבים בתקופה מסוימת תקציבים שנועדו להוציא אותם משם, או האם הסיבה להישארות רובם זה שהם לא סיימו לימודים?
קולט אביטל: מירלה גל: מרביתם נשארו משום שלא סיימו את הגיור.
אורי אוריאל: מבחינה תקציבית התקציב של עולי אתיופיה הוא סעיף נפרד?
אורי אוריאל: נניח שנשאר עודף אצל עולי אתיופיה אתם יכולים להעביר אותו לעולים אחרים?
מירלה גל: צריך לעשות הפרדה.
מירלה גל: תקציב משרד הקליטה בנוי ממספר מרכיבים.
מירלה גל: ליחידה האתיופית יש את התקציב שלה אבל מעבר לכך יש דברים שנכנסים בתוך התקציב הכולל זאת אומרת מעבר למה שמוקצה ליחידה האתיופית, יש גם תקציב שבסעיפים אחרים של משרד הקליטה שמיועד עבור המשכנתאות.
מירלה גל: לשום אוכלוסייה אחרת היום אין מענקי משכנתאות.
אורי אוריאל: נניח שאת רוצה להעביר 20 מיליון ש"ח למענקים למעל מיליון הלוואות.
אורי אוריאל: יש דבר כזה שאומרים שכל מענק שווה עשרה שקלים הלוואה, זאת אומרת שזו תקנה מיוחדת ואת צריכה לשבת על זה עם האוצר.
מירלה גל: התקציב של מענקי המשכנתאות בסיכומו של דבר יושב במשרד השיכון, אנחנו נותנים את הזכאות, אבל פיזית הוא יושב בתקציב משרד השיכון.
מירלה גל: הוא בהחלט צנוע ומאחר והיום זו האוכלוסייה היחידה שמקבלת מענקי משכנתאות, אין הרבה משחק לעשות עם התקציב משום שמענקי המשכנתאות בוטלו.
אורי אוריאל: נניח שיש תכנית עליה לעולי צרפת, יש תכניות כלליות ויש תכניות מיוחדות, נניח שבתכנית הזו יש עכשיו עודף או חוסר, משם אפשר להעביר לדבר אחר?
מירלה גל: כל דבר זה תקנה ואם צריכים להעביר מתקנה אחת לשניה צריכים ללכת לאוצר, לוועדת הכספים וכו', אבל אנחנו בפירוש מבצעים העברות בתוך המשרד.
אורי אוריאל: האם את יכולה לעשות הערכה בקצב העלייה הנוכחי, אנחנו ב- 12 באוקטובר מהו העודף התקציבי של המשרד בגלל חוסר מימוש העלייה מול התחזית?
אורי אוריאל: אני מבין שבפועל יש פחות מהתחזית.
מירלה גל: התקציב היחידי שיכול להיות בו עודף בסוף שנה אם מגיעים פחות עולים זה תקציב סל הקליטה.
מירלה גל: כל השאר אלה פעילויות שאנחנו מבצעים אותם ממילא.
מירלה גל: סל קליטה מחושב פר עולה זאת אומרת אם עולה לא מגיע אז מגיעים פחות ואין סל קליטה.
מירלה גל: בסיס החישוב של סל הקליטה בתחילת שנה הוא כזה שהוא לא תמיד עונה על מספר העולים ולעיתים אנחנו צריכים לפנות לאוצר ולקבל תוספת לסל קליטה שאין לנו בעיה עם זה.
קולט אביטל: מה היה התקציב לסל הקליטה ל- 2004 והאם מיציתם אותו?
מירלה גל: מעבר לסל הקליטה, כל שאר הדברים הם לא פונקציה של מספר עולים, אולי מרכיב אחד שאולי הוא בתקציב שפר אדם זה דמי קיום, למשל אנשים שנמצאים בקורסים והשתלמויות למיניהם אנחנו משלמים להם דמי קיום ואז אם יש פחות אז פחות אנשים יקבלו דמי קיום.
מירלה גל: כל השאר הם פעילות שהמשרד עושה וזה לא חשוב אם בשנה נתונה הגיעו מספר עולים שונה כזכור אנחנו מטפלים בעולים לא רק בשנת עלייתם אלא גם 10 ו- 15 שנה לאחר מועד עלייתם אם אנחנו מדברים על עולי אתיופיה אנחנו מטפלים 15 שנה ויתרה מזו יש לו הרבה פעילויות שאנחנו נותנים גם לכאלה שנולדו בארץ.
דניאל טופז: תחזית העלייה מבחינת סל הקליטה זה 20,000 עולים זה מה שמופיע בחוברת התקציב.
קולט אביטל: כמה הגיעו עד עכשיו?
דניאל טופז: אני מקווה שנצליח להגיע ל- 20000 עד סוף השנה.
קולט אביטל: זו אמירה עצובה.
דניאל טופז: אני אומר את זה כאיש משרד הקליטה וכישראלי.
דניאל טופז: צריך לקחת בחשבון שהחל מהשנים האחרונות אז כל העולים מקבלים את סל הקליטה לא רק כעולים מארצות מצוקה ויש למשרד תכניות לעידוד עליה מצרפת ומארצות אחרות וזה נלקח בחשבון מסגרת סל הקליטה.
מירלה גל: כל עולה שמגיע מקבל סל קליטה.
קולט אביטל: לנושא שלמענו אנחנו נפגשים הישועה לא תבוא מהסעיף התקציבי הזה.
קולט אביטל: אם אנחנו צריכים לדבר על כיסוי הצרכים ועל קליטה נכונה ועל סיוע לקהילה הספציפית הזו, גם אם נשארו שם עודפים זה לא העניין.
מירלה גל: דברנו רק על מענקי משכנתאות כמובן שמעבר לכך יש עוד תקציבים רבים אחרים שמיועדים לקהילה האתיופית.
מירלה גל: כל התקציבים של מרכזי הקליטה מחולקים לשניים אחד זה השכירה הפיזית של מרכזי הקליטה, מתוך כ- 6500 שנמצאים במרכזי קליטה 4500 מתוקצבים על ידי משרד הקליטה, כ- 2000 מיטות הם מיטות של הסוכנות אנחנו נמצאים במגמת עליה יותר ויותר מרכזי קליטה שמדינת ישראל מממנת אותם באמצעות משרד הקליטה אנחנו צפויים לפתוח עוד מספר מרכזים גם השנה וגם בשנת 2005 גם על זה קבלנו תקציב מיוחד ממשרד האוצר.
רומן ברונפמן: זה בגלל עליה במספרים האבסולוטיים של העלייה או התעכבות של העולים מהשנים הקודמות, או גם וגם.
מירלה גל: זה בעיקר כתוצאה מהעלייה.
מירלה גל: כשקבלנו את מענקי המשכנתאות אנחנו לא צופים למחצית שנת 2005 שאנשים לא יקבלו.
מירלה גל: כאמור תקציב מרכזי הקליטה הוא בחלקו לשכירות הפיזית ובחלקו לפעילות אנחנו משקיעים הרבה מאד בפעילות במסגרת מרכזי הקליטה, פעילות שנעשית בתחום החינוך הרווחה התרבות, פעילות הסברתית בתחום הבריאות הם מקבלים הרצאות בנושא שיקום ודיור כדי שידעו לאן ללכת.
קולט אביטל: הכשרה מקצועית נעשית אצלכם?
מירלה גל: אני רוצה להסביר שכל עוד העולים נמצאים בתהליך של הגיור והעברית הם לא יכולים לעשות גם הכשרה מקצועית.
מירלה גל: לאלה שמסיימים חלק מהמרכיבים, אנחנו מאד משתדלים לתת כלים בסיסיים אבל ההכשרה מקצועית עצמה נעשית בעיקר אחרי שיוצאים ממרכזי הקליטה.
מירלה גל: בין אם באופן עצמאי של משרד הקליטה או יחד עם משרד התמ"ת, שירות התעסוקה הג'וינט הסוכנות ועוד מיני גורמים כמו קרנות ידידות שמסייעות לנו, אנחנו עושים קורסים והשתלמויות שחלקם נעשים במוקדי הקליטה, בני העדה האתיופית מפוזרים ביותר מעשרה ישובים אז כמובן שאנחנו עושים פעילות לא רק במרכזי הקליטה.
מירלה גל: אנחנו עושים קורסים הכשרות והשמות.
מירלה גל: הכוונה שלנו בחודשים הקרובים עד סוף השנה לפתוח מרכז מיוחד לעולים אקדמאים אתיופים, מעבר לכך יש הרבה קורסים והכשרות שנעשות אם באמצעות מרכז הקליטה או דרך המסגרות השוטפות במרכז, אגף התעסוקה והמחלקה האתיופית.
מירלה גל: מעבר לכך, באמצעות אגף קליטה בקהילה אנחנו מייחדים גם תקציבים לקליטה בקהילה אם זה באמצעות הרשויות או באמצעות פרוייקטים.
מירלה גל: כל רשות שמקבלת תקציב לקליטה בקהילה במסגרת הנהלים להפעלת התקציב הם צריכים לייעד חלק מהפעילויות לאוכלוסייה האתיופית.
מירלה גל: מעבר לכך, אנחנו כמשרד יוזמים תכניות שאנחנו ממנים אותם, תכניות שבחלקן כמובן גם בני העדה האתיופית נהנים מהן.
מירלה גל: אם אלה תכניות מניעה לשימוש באלכוהול וסמים, תכניות לטיפול בנוער בסיכון, תכניות כמו מסיכון לסיכוי, פלא, אופק, שבחלקן בשיתוף פעולה עם משרד החינוך וגופים אחרים.
מירלה גל: חלק מהתקציב הולך אליהם ולאוכלוסייה האתיופית.
מירלה גל: כך שמעבר לתקציב שצבוע בספר התקציב כתקציב היחידה האתיופית, יש עוד הרבה מאד תקציבים אחרים מתוך תקציב הפעילות השוטף של המשרד.
קולט אביטל: מישהו יכול לתת לנו תמונה כוללת באיזה תקציב מדובר עם נושא המשכנתאות הפעילות השוטפת של האגף המיוחד, מרכזי הקליטה, באיזה תקציב כולל אנחנו מדברים?
מירלה גל: אני יכולה לומר שתקציב היחידה האתיופית עמד על קצת מעל 60 מיליון ש"ח.
מירלה גל: מתוך תקציב קליטה בקהילה עוד כבין חמישה לשבעה הולכים לאוכלוסייה האתיופית, בתעסוקה עוד כעשרה מיליון בתכניות בתחום הרווחה עוד כשני מיליון.
מירלה גל: לגבי מרכזי קליטה ומענקי משכנתאות, זה יהיה כ- 250 בשנת 2005, ב- 2005 הצפי גם שתקציב מרכזי הקליטה יהיה סביב ה- 80 מיליון.
מירלה גל: אנחנו גם יודעים לעגן משאבים זאת אומרת מעבר לתקציב שהוא תקציב משרד הקליטה, מאחר ויש לנו שיתופי פעולה עם גופים אחרים כמו הסוכנות או הג'וינט וקרנות אחרות אז לפעמים על כל שקל שלנו אנחנו מצליחים להביא עוד שקל או שניים מגופים אחרים כך שהתקציב המיועד בסופו של דבר הרבה יותר גדול.
מירלה גל: אנחנו פונים למשרד האוצר כדי לקבל תקציב נוסף כמצ'ינג ממשלתי לפרויקט הלאומי האתיופי.
מירלה גל: אני חושבת שאנחנו מדברים על תקציבים יפים שמיועדים לקהילה, מובן שכל תקציב נוסף שנקבל נדע מה לעשות אתו הוא לא ילך לאיבוד, אבל בגדול אי חייבת לציין שהייתה היענות טובה של האוצר לבקשות שלנו של שרת הקליטה לתקציב 2005, גם בתחום של המשכנתאות וגם קבלנו תוספת תקציב ליחידה האתיופית לצורכי הדיור.
קולט אביטל: אם אני צריכה לתת תמונה כוללת אז אני רואה שלשנה הבאה יש פלוס מינוס 250 מיליון למשכנתאות ועוד 159 מיליון על כל מה שמנית שזה 60 מיליון ליחידה האתיופית 7 מיליון לקליטת קהילה עשרה לתעסוקה שני מיליון לרווחה ועוד 80 מיליון למרכזי קליטה.
מירלה גל: נפריד את מרכיב הדיור ממרכיב הפעילות.
מירלה גל: בלי ה- 80 מיליון זה פחות או יותר התקציב שאנחנו מייחדים לפעילות פרופר, לא לקירות אלא לפעילות.
אורי אוריאל: צריך להדגיש שזה לפי 300 עולים לחודש.
מירלה גל: זה עבור האוכלוסייה שנמצאת ארץ שחלקה בדיור קבע וחלקה במרכזי קליטה.
מירלה גל: חשוב להדגיש שכל הפעילות במרכזי הקליטה, ואולי זה קשור לדיון הקודם שהתקיים בנושא, כל הפעילות במרכזי הקליטה ממומנת על ידי משרד הקליטה לא על ידי הרשויות המקומיות.
מרינה סולודקין: לפני שאני אומר כמה מילים בנושא שלנו פניתי אליכם עם בקשה של הוטראנים ממלחמת העולם השניה, לא להעביר אותם משני החדרים בבניין של משרד הקליטה בתל-אביב לחדר אחד, זו שנה חשובה כי זה 60 שנה לניצחון.
מירלה גל: זו שנה מאד חשובה, אני רוצה להגיד לך שהנושא של הוטראנים מאד מטריד אותי לא רק משום שזה 60 שנה לניצחון ובוודאי שלא משום שזו שנת בחירות אלא אני חושבת שהעם היהודי ומדינת ישראל חייבת הרבה לאנשים האלה.
מירלה גל: אני לא רוצה שנרחיב את הדיבור מדוע נאלצנו לצמצם, אני אסביר לך בדיוק למה אחר כך ותביני שיש לנו סיבות טובות.
מרינה סולודקין: גם בלי הסברים אני אומרת שזה חבל מאד.
מירלה גל: אני מבטיחה לך שאני אעשה כל מאמץ למצוא להם מקום חלופי מתאים.
מרינה סולודקין: זה מאד חשוב שהתחלנו דיונים בנושאים תקציביים, אני אומרת שקליטה איכותית זה קודם כל דיון הכשרה מקצועית והסבה מקצועית.
מרינה סולודקין: יחד עם חבר הכנסת ארדן הקמנו לובי למען העולים בכנסת, ללובי הזה קיבלתי פניות בנושא עבודה מקצועית של עולי אתיופיה אקדמאים.
מירלה גל: אמרתי שאנחנו הולכים יחד עם הקרן לידידות לעשות תכנית מיוחדת להשמת עולים אקדמאים אתיופים.
מרינה סולודקין: זה חשוב כי אם לא תהיה אליטה לא תהיה קליטה טובה באמת.
מירלה גל: אני חייבת לציין כהצלחה שבתקציב 2005 קבלנו תוספת מיוחדת של 40 מיליון לנושא תעסוקה אז כמובן שזה לכלל העולים וחלק מזה ילך גם לעולים מאתיופיה.
קולט אביטל: כיוון שזה לא הנושא אני לא רוצה להעלות אותו עשינו כמה דיונים ואני חושבת שאחרי שעוזבים את מרכזי הקליטה ונמצאים בתוך הדיור זה קצת מאוחר להתחיל אז בהכרה מקצועית, אבל אני רוצה שנקיים דיון נפרד על העניין הזה.
אורי אוריאל: אני רוצה להודות לך, יו"ר הוועדה, שנענית לבקשה.
אורי אוריאל: אני חושב שזה נכון להיערך עכשיו לתקציב ולא לבוא בלילה האחרון או לילה שאחרי ולא להבין מה קרה לנו, למרות שוועדת כספים היא זו שמאשרת אבל זו הוועדה המקצועית.
אורי אוריאל: יש יתרון בללמוד את הנושא בנחת יחסית, נראה לי שהוועדה תתייצב לימין המשרד בדברים שיימצאו כבעלי עדיפויות, אני חושב שאפשר לעזור למרות שהדיון עצמו וההחלטה תהיה בוועדת הכספים ובמליאה.
אורי אוריאל: קודם כל צריך לברך על כל מה שנעשה.
אורי אוריאל: בהחלט יש תכנית מיוחד לעולים מאתיופיה ותשומת לב אחרת, זה לא מספיק למרות שגם זה ראוי לציון.
אורי אוריאל: אני בא מוועדת חוץ וביטחון מסקירה על הטרור העולמי בעקבות האירוע הטרור קשה שהיה בסיני.
אורי אוריאל: אחד המקומות המאוימים הוא אתיופיה ואני לא מציע לאף אחד לעצום את העיניים, אם לא יודעים, וקורה, אין מה לעשות אבל במקומות שיודעים...
אורי אוריאל: בלי לחולל פאניקה כי זה לא תפקידנו, אבל זה מידע שידוע לא מעכשיו.
אורי אוריאל: לפני זה צריך להגיד דבר יותר בסיסי, אני לא מכיר קליטה כזו של עולים במקום אחר בעולם, העם היהודי בעניין הזה יש לו מסורת יוצאת מהכלל וזה כאילו ברור לנו.
קולט אביטל: זה לא נכון כי היה דבר כזה בארצות הברית.
אורי אוריאל: לא כמו ישראל עם קבוצה ספציפית.
אורי אוריאל: אני רוצה לומר שזה כאילו מובן מאליו וזה מאד לא מובן מאליו וקבע את זה העם היהודי לדורותיו ואין בדבר הזה שום דבר חוץ מאתיופיה.
אורי אוריאל: אני לא מבין את השיקול, אם השיקול הוא תקציבי אז תגידו לנו וננסה לעזור כדי שבעיית התקציב לא תהיה מחסום, נמפה את הבעיות וננסה לעזור כי המצב הזה הוא כתם.
אורי אוריאל: אם הממשלה האתיופית הייתה אוסרת אז משרד החוץ היה צריך לטפל בזה.
אורי אוריאל: שמעתי ממשרד החוץ שאמר שאין מגבלה, רק לא לעשות מבצע, לא בלילה אחד לקחת 20,000 ולהיעלם ובאמת לא נראה לי שמישהו מתכנן את זה כי זו לא מציאות של מבצע שלמה או משה.
אורי אוריאל: לכן צריך לרכז כל מאמץ של חברי הוועדה והממשלה, לא 300, לא 600 ולא 900.
אורי אוריאל: יש בעיה עם משרד הפנים שיש בדיקה של כמות העולים מי זכאי לעלייה על פי מה.
אורי אוריאל: הבדיקה הזו, לפי הכותרת שלה מאד איטית למרות שדובר על זירוז והיא עדין מאד איטית.
אורי אוריאל: אם הבעיה היא תקנים וכסף תאמרו לנו ונראה אם אנחנו יכולים לעזור, אבל חזקה על שר הפנים, והוא אומר לי את זה כל פעם, אז אני לא מבין איפה אנחנו מתעכבים ולמה הדיון צריך להיות על כמה מביאים.
אורי אוריאל: יש כרגע למיטב ידיעתי כ- 1600 שיש להם אישורים והם אחרי הבדיקות, אז למה 300?
אורי אוריאל: כי התנאים שם כל כך טובים?
אורי אוריאל: מלון חמישה כוכבים?
אורי אוריאל: הילדים לומדים כל היום בבית ספר?
אורי אוריאל: רק אתמול שמעתי שנסגר בית ספר.
אורי אוריאל: למה אנחנו צריכים את זה, תביאו אותם.
אורי אוריאל: חשוב לי שתסבירו מה הבעיה.
אורי אוריאל: אם אומרים שאין אישורים ביד כי משרד הפנים לא הספיק ויש לו פקיד אחד, זה נשמע קצת "בוקי סרוקי" אבל אני אומר את זה בעדינות כי לא חקרתי עד הסוף.
אורי אוריאל: אבל גם אם יש רק אלף למה הם צריכים להיות שם עוד חודש?
קולט אביטל: כי יש החלטת ממשלה על זה.
אורי אוריאל: החלטת הממשלה אומרת שאחרי שהגיעו רק מאה עולים, שזו ממש בושה להזכיר את זה, אז ראש הממשלה אמר להגביר את הקצב לפחות ל- 300, ותקנו אותי אם אני טועה.
אורי אוריאל: אני אומר שאני לא המומחה הבינלאומי לכל אבל בעיקר תנסו להסביר לי, איך מורידים את המכסות כך שכל מי שיכול, עולה.
אורי אוריאל: אם יש בעיות תגידו איפה הפקקים וננסה.
אורי אוריאל: כל מי שיושב פה, אנחנו רוצים להתגייס לטובת העניין, זה דיון לקראת 2005 בהיבט תקציבי, למרות שאני לא חושב שהבעיה היא תקציבית, תגידו איפה הבעיות, וננסה ביחד לפתור אותם.
גלעד ארדן: גם אני רוצה להצטרף לברכות אליך גברתי היו"ר, על קיום הדיון, אני חושב שחבר הכנסת אוריאל מיצה את מרבית הדברים, יזמנו את הדיון הזה והיינו גם בפגישה עם סליי מרידור, כי גם אני מאמין, ואני חושב שרבים מחברי הכנסת מאמינים שהמכסה הזו של 300 לחודש היא ממש כתם, זו ההגדרה הנכונה ויום יבוא ואנחנו מאד נתבייש על כך, חברי כנסת יחד עם כל המערכת שמנהלת את מדינת ישראל, כשיגידו שהיו שם יהודים שיכלו לעלות ולא עשינו את כל שביכולתנו להעלות אותם.
גלעד ארדן: משיחות שעשיתי בעבר, גם עם שרת הקליטה גם עם חברי כנסת משינוי, למרות ששר הפנים אומר שאין שום בעיה, הבנתי כחבר כנסת ואני לא אומר שאני מומחה בנושא ולכן ביקשנו את הישיבה, שיש שתי בעיות, האחת זה כסף, שבגלל זה יש את המכסה הזו והבעיה השניה שאומרים שלא יודעים איפה זה ייגמר, ואין אפשרות לפתור את זה.
גלעד ארדן: אמרנו שנעשה כמיטב יכולתנו כדי להבין איפה הבעיות שלכם בנוגע להסרת המגבלה הזו על המספרים, שלדעתי זה דבר מזעזע.
גלעד ארדן: אנחנו רוצים להבין ממשרד הקליטה מה הבעיה.
גלעד ארדן: אם זה כסף, אז בכמה כסף מדובר, אולי נוכל לגבש קבוצה גדולה של חברי כנסת שיתנו את תמיכתם בתקציב בפתרון הבעיה הזו.
אורי אוריאל: אני חושב שלא יהיה צורך.
גלעד ארדן: אני גם מאמין שלא יהיה צורך, אני לא אומר שזו דרך הפעולה היחידה אבל בואו נשים את האצבע על הבעיה, זה התפקיד והאחריות של משרד הקליטה וקודם כל שלנו כחברי כנסת.
רומן ברונפמן: יש לי התייחסות אחת ושתי שאלות.
רומן ברונפמן: הייתי עד לתהליך בניית התקציב ואני יודע שהנושא של המשכנתאות באמת יצא גבוה מאד ואני רוצה לברך אתכם שהשגתם את מה שרציתם, למרות שאני יודע שאף פעם זה לא מספיק, אם אני מבין נכון זה מסדר כ- 800 משפחות.
אורי אוריאל: בעלייה אחרת יש מגבלה או שכל עולה מקבל משכנתא?
רומן ברונפמן: תתעורר, אין יותר משכנתאות.
אורי אוריאל: אני שואל על הלוואות, גם הלוואות זה באישור האוצר ובסבסוד
קולט אביטל: אצל האתיופים רוב המשכנתא זה מענק ואין את זה לאף אחד אחר.
אורי אוריאל: אלה הלוואות של הממשלה.
קולט אביטל: הלוואות של הבנקים, זה גם סעיף שלא מנוצל, זה אחד מסעיפי תקציב משרד השיכון שלא נוצל בוודאי לא עד תומו בגלל התנאים.
קולט אביטל: כל עוד היה מרכיב של מענק במשכנתא, גם האנשים לא התקשו להחזיר.
קולט אביטל: היום המענק לא קיים, המשכנתא קיימת.
אורי אוריאל: אני רוצה לשאול את נציג האוצר, נניח שהיה שיטפון "כאפיקים בנגב", האם יכול להיות מצב שהאוצר יגיד שבנתונים של ההלוואות האלה, בריבית מסחרית של הבנקים וכל מה שנאמר פה, שהאוצר יגיד שנגמר לו הכסף למשכנתאות?
אודי בן דרור: אני אקדים ואומר שאני לא מומחה גדול בתקציב של משרד השיכון, זה בתחום שלהם ואני מכיר את תקציב משרד הקליטה.
אודי בן דרור: הנושא הזה של הלוואות למשכנתאות חל לא רק על עולים מאתיופיה אלא גם על עולים אחרים וזה לא אפיק הסיוע היחידי, יש גם סיוע שכר דירה שניתן להרבה קבוצות.
רומן ברונפמן: לא זו הבעיה אבל יש לה השלכות על מספר המורשים לעלות או על מספר העולים.
רומן ברונפמן: ההערכה שלי היא שזו אחת הבעיות שמכתיבה את הקצב כי בסופו של דבר הקליטה של יוצאי אתיופיה היא קליטה יקרה, ואני לא מתבייש להגיד את זה.
רומן ברונפמן: מה שמעניין אותי הוא מה אחוז יוצאי אתיופיה שעוברים את הגיור בשנתיים שלוש האחרונות מכלל העולים.
9315: 99.9%
רומן ברונפמן: ציפיתי לתשובה הזו.
מירלה גל: הם נכנסים מתוקף חוק הכניסה, והם חייבים.
רומן ברונפמן: רציתי לחדד את זה עוד יותר, התחושה שלי, ואני אומר את זה בזהירות בלי לקחת בחשבון את כל הנושא התקציבי, שכל מי שקיבל אישור חובה עלינו לזרז את ההליך.
רומן ברונפמן: אפילו לא מסיבות סנטימנטליות רגשיות או ערכים של קליטת עלייה, כי אחר כך הקליטה של אותם מתעכבים מאתיופי תהיה יקרה יותר מסובכת יותר ובעייתית יותר.
גלעד ארדן: הסוכנות הזמינה עכשיו מחקר כלכלי כמה יעלה לה בגלל עיכוב.
רומן ברונפמן: לא ידעתי על זה אבל זה היגיון פשוט
קולט אביטל: תוכל לפרט את הסיבות?
רומן ברונפמן: שירותי החינוך, התנאים שהם נמצאים שם, האפקטים המצטברים התסכול המצטבר, הכל ביחד.
קולט אביטל: שאלתי את השאלה הזו הרבה פעמים, מדוע לא מתחילים את תהליך הקליטה כבר שם.
קולט אביטל: מדוע לא מתחילים ללמד אותם שם, מדוע לא מתחילים א תהליכי הגיור שם כשהם יושבים שנתיים תוך המחנות.
רומן ברונפמן: זה שינוי גדול מידי, הם לא מסוגלים.
רומן ברונפמן: אם אתם רוצים לרכז מאמץ, אתם צריכים להתמקד באלה שקיבלו את האישורים.
רומן ברונפמן: אל תנסה לשנות את המכסה תלך על נושא הזה יש בן אדם שנמצא שם עם אישור ממשרד הפנים וזו זכותו וחובתו.
רומן ברונפמן: שם צריך להיות מאמץ משותף שלנו, ובכל קנה מידה, אדם שקיבל אישור יעלה וכמה שיותר מהר יעלה יהיה יותר טוב לו ולמערכת הפוליטית.
רומן ברונפמן: רציתי לשאול גם על המצ'ינג של שני מיליון ש"ח.
קולט אביטל: אנחנו נעשה את זה בצורה מסודרת, קודם כל אני רוצה לבקש התייחסות של משרד הקליטה ושל משרד הפנים אם יש סיבה עקרונית או הצדקה לנושא המכסות.
קולט אביטל: האם יש אפשרות לשנות את זה או לא.
מירלה גל: אני חשבת שההתייחסות המתאימה לזה היא של משרד הפנים אבל בכל זאת אני אגיד שלא משרד הקליטה קובע מי זכאי או לא זכאי לעלות וכמה.
מירלה גל: הייתה החלטת ממשלה התפקיד שלנו כמשרד קליטה הוא לעשות את הטוב יותר לקליטת העולים ולא חשוב מאיפה.
קולט אביטל: זאת אומרת שזו שאלה שאת לא מתייחסת אליה הקווטות זו לא את.
מירלה גל: אני רק אומרת שהתפקיד שלנו הוא לקלוט הכי טוב שאפשר.
אורי אוריאל: אבל מהי עמדתכם, נניח שראש הממשלה מזמן דיון על העניין הזה, דרך אגב היה כתוב שלקראת סוף השנה הזו הנושא ייבחן מחדש.
קולט אביטל: אם אני לא טועה הוקם צוות בראשותו של שר הפנים, אפשר לקבל הסבר על זה?
אלי ורון: יכול להיות שיש עירוב מושגים מסוים, לגבי הנושא של עליה, דהיינו זכאי חוק השבות והעלייה היא על פי חוק השבות, אין שום מגבלה, שום קווטה על עולי אתיופיה שאין על מדינה אחרת.
אלי ורון: אמר את זה שר הפנים במפורש שכל זכאי שבות לעלייה משהוכחה זכאותו, מגיע, ולא משנה אם יש אחד 300, או 3000.
אלי ורון: אין מצב שבו זכאי עליה לא יגיע.
אלי ורון: כל הנושא שנולד הוא אחר, משנגמר גל העלייה הגדול ב– 98 הייתה החלטת ממשלה שאמרה שלאחר שהבאנו על פי חוק הכניסה אנשים שלא היו זכאים, באופן חד פעמי מעכשיו יעלו אך ורק אלה שהם זכאי חוק השבות, הם עולים ואין על זה שום מכסה או שום אפליה לרעה של האוכלוסייה האתיופית מול אוכלוסיית עולים ממקום אחר.
אלי ורון: מה שקרה הוא שמאותם 5000 איש שעלו בקבוצה אחת היו אנשים שאינם יהודים כיום אלא מזרע ישראל מצד אימותיהם מהרבה דורות שמאז הם נוצרים ושעל פי ההלכה, במידה והם מביעים את רצונם זכותם לשוב לעם היהודי ולעשות טקס של גיור מזורז כזה או אחר אבל לא עולים בצורה חלקה ללא טקס גיור דתי ולכן הם רוצים להגיע לפה על מנת לעבור את התהליך פה ואז לקבל בדיעבד מעמד עולה.
אלי ורון: מאחר ומדובר באנשים שהם אינם זכאי עליה, דובר בזמנו, לאחר שאותם 5000 הובאו, ולכאורה המחנות היו אמורים להיסגר כי לא היו שם עוד אנשים, ותוך שנה נבנתה רשימה של כ- 24,000 אחרים ונשאלה השאלה אם מ- 500 שבזה נסגרו המחנות גדלו ל- 24,000 כמה יגדלו בהמשך, ואם כן איך אנחנו נערכים לזה.
אלי ורון: הוחלט במסגרת אותם ישיבות ועדות שרים, בישיבה שנעשתה בהשתתפות ראש הממשלה בפברואר השנה שמנהל האוכלוסין יבדוק בצורה מוסמכת כמה באמת כאלה יש, והוחלט שעד כה קצב העלייה שהיה קיים שהיה בין 250 ל- 300 לחודש ימשיך, דהיינו זה יהיה קצב הבדיקה והאישור הסופי מי מזרע ישראל.
אורי אוריאל: לא הוחלט על קצב הבדיקה אלא על קצב עלייה.