GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סלי מרידור: תודה רבה ליושבת ראש הועדה, ותודה רבה לאנשים הנמצאים פה, אריה אזולאי נמצא פה, ואנשים אחרים אבל גם לשכת הקשר, אנשי משרד הקליטה ואנשים נוספים, כל מי שנמצא פה, ארגוני עולים, גם על שיתוף הפעולה המתמשך שהוא חיוני לצבא במשימת העליה, ותודה מיוחדת ליושב ראש הועדה ולחברי הועדה על התרומה הגדולה במיקום של הנושא של העליה והקליטה של העם היהודי בסדר היום הישראלי וגם על שיתוף הפעולה הקונקרטי בתחומים שונים שהוא מאד חשוב להצלחת המשימה הזאת.
סלי מרידור: נושא התעסוקה יודעים שהוא אתגר עצום, אני חושב שבנקודה אחת שבה נגעת מלכתחילה, מקצועות הרישוי, היא נקודה שהיא ככל שהיא מסובכת היא נעשית יותר שכיחה היא תלויה לא במצב המשק אלא תלויה בהחלטות עקרוניות, ערכיות חוקיות מינהליות, ואני אגע בזה, שלגבי סוגיית הדיור, אנחנו יודעים מה קורה עם מדיניות המשכנתאות, והפסקת הסיוע המיוחד לעולים חדשים, או הפחתת הסיוע ובוודאי ביטול המענקים לעולים חדשים, הדבר הזה לא יכול לעזור לעלייה ובוודאי גם לא יכול לעזור לקליטה.
סלי מרידור: הזכרת את העולים הקשישים, אנחנו נמצאים במאבק מאד גדול בזירה לגמרי אחרת של הסדר הבנקים של סאלם, אנחנו, הסוכנות היהודית, חברת עמיגור, בתמיכת ממשלת ישראל, מנסים לשכנע את השופט קורמן בניו-יורק לעשות לטובת דיור מוגן לעולים קשישים, עוד אין החלטה של השופט, אבל אנחנו נמצאים שם במאבק מאד גדול מול נטיה לתמוך בתכניות של חסד וסיוע לקשישים מברית המועצות, עוד היום הסדר הבנקים השוויצריים שכולו בנוי על כספים של יהודים שנספו בשואה וחשבונותיהם הוסתרו בבנקים שוויצריים או זהב שנשדד מיהודים ונמצא במרתפים של בנקים שוויצריים, הסדר של מיליארד ורבע דולר, שעד היום השופט בארצות הברית החליט לעשות קרוב ל-80% כסף לקשישים מברית המועצות, והוא עומד על סף החלטה מדורגת על עוד מאות מיליוני דולרים, אנחנו נאבקים בזירה הזאת, לא בקלות, מול טענות מאד כבדות על יהודים בברית המועצות שמיוצגים על ידי הג'וינט, בזירה מאד טעונה.
סלי מרידור: אנחנו לפחות עושים מאמץ להביא כמה שיותר כסף לארץ, ליעד את הכסף הזה לטובת דיור לקשישים.
סלי מרידור: הסוכנות באמצעות עמיגור סיוע קרן וינברג מארצות הברית, סיוע בתביעות בשיתוף גדול מאד עם ממשלת ישראל, הצליחה למצוא פתרונות לאלפי עולים קשישים בשנים האחרונות.
סלי מרידור: אבל זו טיפה, אבל זה שלולית בים כדי להגיע לפתרון יותר משמעותי צריך הרבה יותר משאבים, אנחנו עושים את המאמץ הזה, אני לא רוצה להגיד שאני פסימי, אבל אני לא יכול להגיד שאני אופטימי, על כל פנים.
סלי מרידור: המצב, האיום מהכיוון של גרמניה ממשיך להתקיים.
סלי מרידור: אני חושב שהמצב שבו גרמניה מפתה יהודים להגיע אליה בתנאים של פליט, אני מדגיש בתנאים של פליט, אני לא חושב שאנחנו רוצים להגיד לגרמניה אל תקבלו יהודים, אבל אני חושב שאנחנו זכאים לומר לגרמניה, במיוחד לגרמניה, שלא התביישנו להגיד לארצות הברית בשנות ה-80, ובזכות העמידה של הממשלה, אז, מול יהדות ארצות הברית וממשלת ארצות הברית, לא איבדנו את גל העלייה הגדול מברית המועצות בתחילת שנות ה-90, מדינת ישראל, לטעמי, לא צריכה לסבול מצב שבו איזה שהיא מדינה בעולם תתייחס ליהודים כפליטים.
סלי מרידור: יש מדינת ישראל, אם יהודים רוצים להגר ממקום למקום אנחנו צריכים לעמוד על זכותם להגר ממקום למקום, אבל לעלות עולים רק לארץ.
סלי מרידור: אני חושב שזה נושא של מדינת ישראל על זרועותיה השונים צריכה למצוא את הדרכים לקיים עליו דיאלוג עם הרשויות בגרמניה, משום שהדבר הוא גם פוגע, הוא גם לא סביר, ויש לו גם השלכות אסטרטגיות חריפות על מדינת ישראל.
סלי מרידור: צריך להביא בחשבון שאם בשנה שעברה יצאו מברית המועצות סך הכל 35 אלף איש, לארץ הגיעו רק שליש מהם, כ-12 אלף, ו-19 אלף הגיעו לגרמניה.
סלי מרידור: כמו שאמרתי קודם, ברית המועצות עם כל הדלדלות המאגר עדיין היא מקור להגירה או ליציאה של 35 אלף זכאים, שמתוכם רק שליש הגיעו לארץ ואנחנו עלולים להכנס לסיטואציה של שנות ה-70, ש-70%-80% אחוז מהיהודים שיצאו מברית המועצות לא הגיעו לארץ.
סלי מרידור: וכפי שנאבקנו בענין הזה אז ובסופו של דבר בהצלחה, לדעתי, כפי שאמרתי בזכות ההצלחה הזאת בשנות ה-90, לא ראינו את התופעה שחווינו אותה בשנות ה-80, צריכה מדינת ישראל על זרועותי השונים לנקוט את הפעולות המתאימות מול גרמניה.
סלי מרידור: גם בצרפת יש המשך של התעוררות גדולה.
סלי מרידור: רק בתחילת החודש הזה היו ירידי עלייה בצרפת, בהיקפים של 6,000 יהודים, שבאו לירידי עלייה.
סלי מרידור: בעיקר בפריס גם במרסיי.
סלי מרידור: היה גם יריד גדול בבריסל.
סלי מרידור: יש עניין גדול בעלייה, וגם כל מה שקשור להתעניינות ברכישה בפועל של דירות בארץ.
סלי מרידור: יש התעוררות מאד גדולה בתחום הזה מתחילת השנה, למרות שזה מספרים קטנים משום שעיקר העלייה מצרפת, כמו מארצות הברית, היא בקיץ, היה גידול בעלייה מצרפת בהיקף של שליש בערך ביחס לאותם חודשים בשנה הקודמת.
סלי מרידור: ואנחנו מקווים לגידול בעלייה מצרפת גם כן השנה.
סלי מרידור: וגם שם אנחנו מחפשים היום גורמים קהילתיים לעשות איתם שותפויות שונות כשבסך הכל בקהילה היהודית בצרפת גם הקונסיסטואר וגם הפראנססוסיאל, וגם הטריף למרות שלא באופן פומבי.
קולט אביטל: בוא נראה ביום ראשון.
קולט אביטל: יכול להיות שביום ראשון יהיה שינוי.
סלי מרידור: מה יש ביום ראשון, בצרפת.
קריאה: יש בחירות ליושב ראש הטריף.
סלי מרידור: ליושב ראש הטריף.
קולט אביטל: ואם זה יהיה מי שאני חושבת, זה יכול להיות שיש יותר סיכוי.
סלי מרידור: יכול להיות, אבל גם ראש הטריף הנוכחי פוטרמן, בנו גר בארץ ואין ספק שליבו לפחות, הוא לא נגד עלייה אלא בעד עלייה לארץ, אז בצרפת יש תמיכה קהילתית מאד בסיסית לעניין של העלייה, אנחנו מנסים לשתף פעולה, להרחיב, להעמיק שתוף פעולה עם גורמים קהילתיים, בצרפת, כדי ליצור גידול מקסימאלי של עלייה כשהיעד שלנו הוא עד 2006, לנסות לעבור את 5.000 העולים גם מצרפת וגם מצפון אמריקה.
סלי מרידור: יעד מאד אמביציוזי להכפיל את מספר העולים בטווח של שלוש שנים.
סלי מרידור: בשנה שעברה היינו באזור ה-2000-2500 בשני המקומות האלה, רוצים עד 2006 להגיע ליותר מ-5000 משני המקומות האלה, אנחנו מתכוונים לרכז את כל המאמצים כדי לפרוץ את הדרך וליצור ראש גשר שעליו יעלו הרבה מאד עולים בעשור הקרוב.
סלי מרידור: אלה החדשות הטובות הן גם מבוססות על שיתוף פעולה שיש לנו עם משרד הקליטה, הן מבוססות על תכנית משותפת עם משרד הקליטה, שהיא קליטה קהילתית של שש, אני חושב, קהילות בארץ שנרתמו ביחד, בעצה עם משרד הקליטה והגענו לתכניות ספציפיות של קליטת עולים ואנחנו מתכוונים להחיל את תחום הפעילות הזאת שוב כדי להגדיל את העלייה מבחירה, מארצות חופשיות.
סלי מרידור: זה מתחבר לזה שהדברים האלה הם כולם קשורים לצוות חשיבה אסטרטגי שהקמנו, שהוא יהיה משותף לממשלה על זרועותיה השונות ולסוכנות היהודית, בראשות איש עסקים ישראלי, ידידי ארזי.
סלי מרידור: הצוות הזה כבר עובד חצי שנה, כשהמשימה העיקרית שלו, זה באמת להציע אסטרטגיה לעשור הקרוב של המשך עלייה גדולה, במצבים שאנחנו מעריכים, בוודאי מקווים, שהעלייה לא תהיה עלייה מארצות מצוקה, אלא עלייה מבחירה.
סלי מרידור: ,אתגר שהציונות במספרים גדולים ב-122 שנות עליות עוד לא התמודדה בהצלחה עם אתגר של מספרים גדולים של עלייה מארצות חופשיות ומבחירה.
סלי מרידור: זה האתגר של המאה הזאת.
סלי מרידור: האתגר של הדור שלנו זה האתגר של העשור הזה ואנחנו ביחד עם ממשלת ישראל מנסים להתמודד איתו.
סלי מרידור: יש גם צוות על לישום של אסטרטגיה כזאת בראשות מנכ"לית משרד הקליטה ומנכ"ל מחלקת העלייה של הסוכנות היהודית.
סלי מרידור: המשמעות הדמוגרפית למדינת ישראל ולעצם קיומה היא ברורה, לא צריך להכביר בה מילים.
סלי מרידור: אנחנו בטוחים שצריך לעשות שינויים גדולים גם בפעילות בחוץ לארץ, וגם במציאות בארץ, בפעולות בארץ כדי לאפשר עלייה גדולה מבחירה.
סלי מרידור: אני רוצה להתייחס גם בהקשר הזה לארבע נקודות ספציפיות.
סלי מרידור: אחת מהן כבר נגעת בה בתחילת הדברים והיא מקצועות הרישוי.
סלי מרידור: אני מעריך, אני אפילו לא רוצה להשתמש במילה מעריך כי היא מילה יותר מידי מחייבת, אבל אני יש לי תחושה שיכול להיות שאם היינו פותרים את הסוגיה של מקצועות הרישוי, היינו פותחים את הדלת לאלפים, לאלפי משפחות שנמצאות על הגדר, שהלב שלהם באמת במזרח והם נמצאות במערב משום שאין להם סיכוי למצוא פה תעסוקה.
סלי מרידור: אני חושב זה סוג דבר שאם היינו מצליחים לפתור היינון מצליחים לעשות קפיצת מדרגה מאד משמעותית ללא השלכות כספיות כמעט בכלל.
סלי מרידור: אם בכלל השלכות כלכליות לדעתי עם תרומה חיובית למשק אני חושב שאנחנו מדברים על אנשים שרכשו את כל ההשכלה המקצועית שלהם, ואת כל הנסיון המקצועי שלהם במיטב מוסדות הלימוד, המחקר והפרקטיקה שיש בעולם המערבי.
קולט אביטל: מה זה הם לעומתנו.
קולט אביטל: אנחנו הרבה יותר טובים.
קולט אביטל: חוץ מזה אחיות, אין אחיות כמו האחיות הישראליות, לא קיים.
קולט אביטל: הם צריכות לעבור שוב פעם את כל הבחינות גם אם הם עבדו עשרים שנה בניו-יורק ג'נרל הוספיטל, זאת הגישה.
סלי מרידור: אני חושב שזה שמנכ"לית משרד הקליטה מרכזת צוות מהלך שמצפים לו מול משרדי הממשלה, אני מניח במידה לא מבוטלת מול משרד הבריאות, את שהפריט משרד הבריאות, אני חושב שאנחנו לא צריכים להסתפק, אני משוכנע שזאת לא הכוונה בשינויים פיסיקליים שאנחנו נחשפים, אני לא חושב שמצבנו היה רע עד 89, אני זוכר את עצמי מטופל כנער על ידי רופא שיניים שעלה מארצות הברית בלי שיעבירו אותו מסלול יסורים, ואני חושב שלא יקרה שום דבר אם מדינת ישראל תחזור למדיניות, בעיני, גם ציונית גם שפויה, גם נכונה כלכלית בהקשר של מקצועות הרישוי.
סלי מרידור: אני חושב שפה צריך לשלב כוחות ולעשות מאמץ זה סוג דבר שאפשר בהחלטה אחת לעשות שינוי גדול.
קולט אביטל: אני הבנתי שאתה גם בהידברות עם ראש הממשלה שיחייב בצורה חד משמעית.
סלי מרידור: הדבר השני, נושא גיור.
סלי מרידור: אנחנו נמצאים בארץ עם 300.
סלי מרידור: 000 מתוך למעלה ממיליון, שהגיעו ב-14 השנים האחרונות, שהם אינם יהודים לפי ההלכה, זכאי חוק השבות שאינם יהודים לפי ההלכה.
סלי מרידור: דבר המעניין והמעודד בהקשר של קשר שלהם והתחברות שלהם לעם היהודי במדינת ישראל, הוא דבר שכולנו חשים אותו מתוך ההיכרויות, כולנו רואים אותו מתוך השרות בצבא, וכואב להגיד את זה בבוקר כזה, והבחור הנפלא שהתמונה שלו לא עוזבת מאתמול בערב את הראש, שעלה מיוגוסלביה כחייל בודד ונהרג, אז הוא היה יהודי לפי ההלכה כי אמא שלו היתה יהודיה, אבל אבא שלו לא היה יהודי, וכמוהו ביחידה שלו ובטח ביחידות אחרות יש הרבה מאד מצבים הפוכים שמבחינה תודעתית אגב, ברוב הארצות האלה, בוודאי במזרח אירופה, התודעה נקבעת בעיקר לפי האבא ולא לפי האמא.
סלי מרידור: ושוב נקבע על פי האבא ולא על פי האמא, אבל הדבר הסטטיסטי שבעייני הוא מדהים, זה בחיוביות שבו, שמתוך ה-300,000 פרט כמו 30,000 או 25,000 בחרו להרשם כנוצרים.
מרינה סולודקין: גם זה בטעות.
קולט אביטל: גם מספרם של אלה שיש להם מוטיבציה להתגייר מאד מאד ירד.
קולט אביטל: זאת אומרת, המוטיבציה היתה יותר גבוהה בשנים קודמות, לא ברור לנו אם מתוך הסתגלות לסוג אחר של ישראליות, או מתוך כל מה שקורה שמרתיע אותם בדרך.
קולט אביטל: אני נוטה יותר לקווים השניים, הם פשוט נרתעים והם כבר לא עומדים בתור ברבנות כדי שיתגיירו גם כן.
סלי מרידור: המצב הוא לפי מיטב הכרתי כזה, צריך לדבר על שני מהלכים, מהלך אחד הוא המהלך הצבאי, זה מהלך שהתפתח באופן חיובי.
סלי מרידור: עם החדרה מראש הממשלה דרך שר הבטחון או הרמטכ"ל והרב הצבאי הראשי, חיוניות העניין מתקיימים קורסים, הצבא מאפשר לחיילים לצאת לקורסים על חשבון הצבא תוך כדי השרות הצבאי, הדבר הזה מתרחב עכשיו.
סלי מרידור: אנחנו מגייסים הרבה כסף בעולם כדי לאפשר את זה, ואנחנו מצפים שהדבר הזה ילך ויתרחב בצבא, ואנחנו מקווים ששיתוף הפעולה בכל הדרגים לרבות הרבנות הצבאית הראשית ימשכו גם כשהמספרים יגדלו.
סלי מרידור: נכון לעכשיו נטל ההוכחה - -
מרינה סולודקין: זה גם תרומה של אליעזר שטקל, שיחס של –
סלי מרידור: תרומתו של אליעזר שטקל, היא מאד גדולה ועכשיו היא אושרה כבר וזה בוודאי לא יקשה על העניין אלא רק יקל על העניין אלא רק יקל על העניין.
סלי מרידור: התחום השני הוא התחום האזרחי, שבו נכון לעכשיו, למעלה מ-4,000 איש לא יהודים, סיימו את המכון ללימודי יהדות, ומהם פחות מ-1000 גויירו.
סלי מרידור: והסיטואציה הזאת ש-3 מתוך 4 אנשים, שהלכו ללמוד בתנאים הבלתי אפשריים של העולים החדשים שצריכים לדאוג לדיור שיותר קשה ולפרנסה שכמעט ולא נמצאת, ולרכוש עברית כדי להיות מסוגלים להתחרות בשוק העבודה, עם כל זה אנשים היו מוכנים לקחת שנה שלמה, פעמיים או שלוש בשבוע אחרי הצהרים, ללמוד קורס של 450 שעות כדי להתקרב ליהדות ומתוך אלה, אני לא מדבר על אלה שלא הגיעו לקורס, מתוך אלה 3 מתוך כל 4 הם - -
מירלה גל: אני מאד איתך בעניין הזה, אבל פשוט על מנת להעמיד דברים על דיוקם, חלק מהם הם יהודים, חלק מהלומדים.
סלי מרידור: זה נכון שחלק מלומדים יהודים, אני, 4,000 זה לא כל לומדים, כל הלומדים זה קרוב ל-10,000, 4,000 זה רק מסיימים מתוך הלא יהודים מבין הלומדים.
סלי מרידור: 4,000 זה המסיימים, לא אלה שלומדים עכשיו, מתוך ה-60% הם לא יהודים, מתוך כלל הלומדים.
סלי מרידור: .
סלי מרידור: זה מצב בלתי נסבל.
סלי מרידור: המהלך שראש הממשלה הוביל אותו, של הקמת מערך גיור במשרד ראש הממשלה, בראשות הרב דרוקמן, שגישתו היא מאד חיובית לעניין, מהלך שלא הושלם משום שהרב דרוקמן אמנם ראש מערך הגיור, אבל בתי הדין לגיור נשארו לא בשיפוטו, ולמעשה הוא לא מתפקד, עדיין עם הרבה רצון טוב, אבל בלי שום סמכויות.
סלי מרידור: ועד אשר המהלך הזה לא יושלם לא תהיה פריצת דרך, ואילו כאן גם אנחנו פועלים, אני חושב שכל אחד צריך לפעול, עד כמה שזה חשוב לו, כדי להשלים את המהלך הזה.
קולט אביטל: אני רק רוצה אולי להוסיף דבר שאני מניחה שאתה מכיר אותו, אבל אנחנו מצאנו אותו די בלתי נסבל, גם לגבי ציבור לא קטן שעבר את כל יסורי הגיהנום והתגייר בצורה הכי אורתודוקסית שרק אפשר, ועלה לנו לא מעט דמעות, יש פרשנות מחמירה של היועץ המשפטי לממשלה שנקנתה בשקיקה רבה על ידי משרד הפנים, שגם אלה שבאו והתגיירו, ודרך אגב, גם חלק הגיעו הנה להתגייר משום שאין להלם איפה להתגייר במקומות כמו רומניה, הונגריה, אין שם רבנים, אין בתי דין רבניים, אז הם באו במיוחד לארץ כדי ללמוד יהדות ולהתגייר.
קולט אביטל: אין יותר מעמד של עולה, נגמר הסיפור, בקושי רב מוציאים להם את הנשמה שולחים אותם הלוך וחזור במשך למעלה משנה בוא תחזור בעוד שבוע.
קולט אביטל: משרד הפנים, על הפקידות במשרד הפנים אין מספיק מילים בפי בשעה מוקדמת זו של הבוקר, ויסלח לי אלי, אני לא מאשימה אותו, אבל אם יש רק טבע, תאמין לי זה הפקידות הזו, יש לי דוגמאות למכביר של אנשים שבאו לארץ כדי להתגייר מארצות הברית, מקומות אחרים להצטרף לעם היהודי אחרי שכבר מתגיירים לא מוכנים לתת להם, בקושי מוכנים לתת להם מעמד של תושב ארעי, אולי בדרך להתאזרח.
קולט אביטל: אבל יש פרשנות חדשה פה שהם כבר לא נחשבים לעולים חדשים, אין להם זכויות עולה.
קולט אביטל: כדאי שתדע את זה, ומשרד הפנים לפני כמה שנים, שנתיים שלוש, פנה ליועץ המשפטי לממשלה שהחמיר את זה, משרד הפנים עוד בקדנציה הקודמת קנה את זה בשקיקה.
אבי: מדובר באנשים שבאים כתיירים מתגיירים בארץ ואז לא מעניקים להם מעמד עולה.
קולט אביטל: חס וחלילה שלא יהיה להם זכויות עולה.
קריאה: לא במסגרת חוק השבות הם באו לארץ, כי הם לא היו יהודים כשהם באו לארץ.
קריאה: במה הם שונים מהפלשמורה?
קריאה: גם כן באים במסגרת חופש הכניסה, מתגיירים בארץ.
קולט אביטל: אבל יש אנשים שבאים, אבל יש מקומות שהם אין איפה להתגייר.
אלי ורון: ראשית לגבי אותם ארצות שבהם אין אפשרות גיור, מתקיים גיור בארץ שהיא לא ארץ מושבו, ובלבד שיעשה לשביעות רצון שיעשה גיור רציני, ולא יעשה מה שנקרא גיור פיקציה.
אלי ורון: לגבי הנושא של מי שהגיע לפה לא כיהודי והתגייר פה לגבי קבלת מעמד עולה, בעתירה שהוגשה על ידינו לבג"ץ, בג"ץ קבע שפרשנות הנכונה לחוק השבות היא מי שהיה יהודי, כולל יהודי שהגיע ארצה, היינו, אם הוא לא היה יהודי טרם הגיעו ארצה, הוא לא יכול לזכות למעמד עולה.
אלי ורון: מעמד עולה ניתן ליהודי ובחר להגיע לפה.
אלי ורון: היינו, אותו אחד שרוצה להתגייר ואין לא דרך להתגייר, והתגייר במדינה אחרת.
קולט אביטל: סך הכל אמרת את מה שאני אמרתי, רק אני חושבת שזאת איוולת.
אלי ורון: מה שאמרתי, ברשותך, היה שונה מהמובן הזה שאת הבנת שאנחנו נתלינו בפרשנות של היועץ המשפטי.
קולט אביטל: זה מה שנמסר לנו.
קולט אביטל: פה בישיבה שנתלית בבג"ץ.
אלי ורון: ואני טוען, שכפה בג"ץ מאחר והוגשה עתירה נגד העניין, שפרשנות הנכונה לאותו סעיף 2 לחוק השבות הוא, מי שהיה יהודי טרם הגיעו לארץ.
אלי ורון: שוב, לא מדובר במתן אזרחות.
אלי ורון: מדובר לגבי מתן מעמד עולה.
קולט אביטל: לכן כיוון שאנחנו מדברים על מעמד עולה, זה בדיוק כמו שאבי אמר ליושב ראש הסוכנות, אני חושבת שלא מדובר בציבור כל כך גדול, וכל כך מיוחד, מדובר באנשים באמת הוכיחו את רצונם להצטרף לעם היהודי.
אלי ורון: מבלי כל רצון להיות ציני גם מי שהתחיל את תהליך האזרחות שלא דרך מעמד עולה כחוק השבות, כלומר, בן זוג של ישראלי במסגרת הליך מזורז עדיין פתוחה בפניו הדרך להצטרף לעם היהודי, רק כעת מדברים על כל הנילווה, לזה שבן אדם מקבל מעמד עולה או לא - -
קולט אביטל: אלי, אבל זה בדיוק מה שאמרתי.
אלי ורון: אמרת שזה עניין של קביעה, של היועץ המשפטי.
קולט אביטל: אבל זה מה שנאמר לנו.
קולט אביטל: גמרנו את הויכוח.
קולט אביטל: איש לא דיבר פה על הבג"ץ, לא אתה ולא מישהו אחר.
קולט אביטל: ולא היועצת שלי.
קולט אביטל: אני אוציא לך את הפרוטוקול.
קולט אביטל: עכשיו אנחנו נתלים בבג"ץ.
קולט אביטל: נתלינו בבג"ץ, בסך הכל מדינת ישראל יכולה במקרים כאלה, גם להחליט אחרת.
קולט אביטל: לקבל עמדה אחרת, ואני עדיין חושב שאנשים כאלה היו צריכים להיות זכאים למעמד של עולה.
קולט אביטל: זאת דעתי, ואני מביעה אותה.
אלי ורון: אני רק רוצה להסביר שזה לא עניין של שרירות לב של משרד הפנים.
מרינה סולודקין: אני רק רציתי לומר, שאני עוסקת בענייני ציבור, ועכשיו מגיעים אנשים שאומרים מה קורה בכל עניין של גיור.
מרינה סולודקין: אז באשדוד לפני כמה שבועות, הגיעו שני נשים שהגיעו לפי חוק השבות, ולמדו באשדוד במשך יותר שנה ולא מגיעים לבחינות ואומרים למה עושים צחוק, אנחנו לא עושים כדי לקבל מעמד של אזרחות, אנחנו אזרחיות, אנחנו עובדות אנחנו כנשים רוצים לעשות את זה לילדינו.
מרינה סולודקין: הם היו בגיל 45 ובגיל 50, אני לא חכיתי לתשובה, אנחנו לא יכולים חברי כנסת להסביר מה קורה בתחום הזה.
מרינה סולודקין: אז אם את שואלת למה אין מוטיבציה להתגייר, אז אני אומרת שזה בדרך קשה למדו שמדינה לא רוצה את זה.
סלי מרידור: אני רוצה לסיים, אנחנו בדקה ה-90 כי נבנתה קבוצה של כל אלה שלומדים עכשיו, כ-6,000 אנשים שהיו מוכנים לעשות את האמץ הזה.
סלי מרידור: אם הקבוצה הזאת לא תגוייר לאלתר, לחדש מהלך כזה בעשור הקרוב, יהיה כמעט בלתי אפשרי.
קולט אביטל: זה לא יסתכם ב-300.000 אלא עם הריבוי הטבעי זה יסתכם בהרבה יותר.
סלי מרידור: ולכן, נקודה שאנחנו נמצאים בה כשממש בתקציר הזמן, שאם לא יפרצו את השסתום הזה זה ישליך אחורה לכל ה-300,000 באופן שיכול להיות במשמעויות נוראיות.
סלי מרידור: לכן זה כל כך חשוב, לכן אנחנו עוסקים בזה, ואני אדבר מחר על זה עם ראש הממשלה בפגישה שיש לי אתו, זה דבר שאי אפשר לחכות.
סלי מרידור: פשוט הגענו לקצה.
סלי מרידור: ויותר מאוחר אי אפשר יהיה לתקן את הנזק הזה.
סלי מרידור: דבר נוסף, אני רוצה לומר עוד כמה מילים בתחום של קליטה, עלייה, וקליטת עלייה, עוסק בעולים הצעירים במיוחד אלה שנמצאים בארץ, דבורי, כמו שאתם יודעים לעולים האלה יש תכניות מיוחדות נעלה, וסלע, ותמיכה משותפת למשרד הקליטה של הסוכנות בהם, במהלך הלימודים האקדמאים במסגרת מינהל הסטודנטים, ועדיין הם נמצאים בתנאים מאד מאד קשים, בהתחשב בעובדה שהם לבד בארץ, גם במישור הנפשי וגם במישור המעשי.
סלי מרידור: כל אחד שיש לו ילדים בגיל הזה יודע כמה ילדים נסמכים על משפחתם, וכמה הילדים האלה אין להם על מי להסמך.
סלי מרידור: ואנחנו בגלל המצב הנוכחי ובגלל הקשיים שהצעירים האלה עומדים בפניהם הצבנו בשנה שנתיים הקרובות קרן מיוחדת לסיוע לעולים בודדים צעירים, גם הסטודנטים וגם החיילים, אנחנו אמרנו שבקרן הזאת נציגים גם למשרד הקליטה וגם ממשרד הבטחון, את השופט בדימוס וינוגרד, להבטיח גם ניהול תקין וגם מראית עין תקין, ואנחנו כבר גייסנו לקרן הזאת 5 מיליון דולר, אנחנו מקווים להגדיל את גיוס הכספים, ולתת כמענקים, אנחנו מתכוונים לשפר את מצבם של הצעירים, ולסייע בו את דרך הטיפול בצעירים האלה.
סלי מרידור: אני נתקלתי במצבים שבהם מעסיקים ישראליים, שכבר מעסיקים אותו מנצלים עולים חדשים, וממש בצורה בלתי נסבלת, בעניין השכר, ואנשים שאני דיברתי איתם פוחדים להתלונן משום שחוששים שאפילו את מעט העבודה הזאת הם עלולים לאבד.
מרינה סולודקין: סלי, מה חדש בזה.
קולט אביטל: מה צריך לעשות?
סלי מרידור: אני שואל אם ועדה של הכנסת, אני מציע שתחשבו, אם אתם לא יכולים לעזור בזה, הרי שלא אמרתי כלום.
סלי מרידור: אבל אם אתם יכולים אז זה דבר ראוי וחשוב.
מרינה סולודקין: חשוב שאתה יודע.
מרינה סולודקין: שאתה מודע לזה.
קולט אביטל: חשוב שיווצר איזה שהוא מנגנון שאם הם לא יכולים להתלונן רשמית, שלפחות תהיה איזה שהיא אינסטנציה, כולל אנחנו, שנקבל מידע באיזה מעסיקים מדובר.
קולט אביטל: יכול להיות שאפשר לעבוד שהצד הרשמי הוא אולי ההסתדרות, או בחקיקה, או באיזה דרכים שונות.
מרינה סולודקין: תעשי ישיבה עם ההסתדרות, ארגוני זכויות שונות.
מרינה סולודקין: ונחשוב על זה.
קולט אביטל: במספיק, צריכים להיות מסוגלים לדעת לשים את האצבע מדי פעם על החברות או על האנשים או על הבודדים שמנצלים אותם.
סלי מרידור: בדרך כלל אלה מעסיקים קטנים, מעסיקים גדולים ומסודרים בדרך כלל לא יסתבכו במעשים כאלה, מעסיקים קטנים, מסעדות, דברים מהסוג הזה.
סלי מרידור: זה דבר מאד, כנראה, חומר למחשבה.
מירלה גל: יש ניצול לרעה של עולים.
קולט אביטל: לא רק של עולים, גם של עובדים זרים, בכלל נוצר פה שוק, מה שהתחיל הסיפור עם.
מירלה גל: לעולים יותר קשה להתמודד.
סלי מרידור: זה מוביל אותי לדבר האחרון שעוסק בתפיסה החברתית של העולים, אלא גם בסיכוי שלהם להשיג עבודה, וההכרה שלנו שהדבר המשפיע יותר מכל זה היכולת להשיג עבודה זה אחד מהכשלים.
סלי מרידור: ושיותר מידי עולים חדשים בארץ שאין להם קשר עם המשק הישראלי.
סלי מרידור: ביחד עם משרד הקליטה והרשויות המקומיות, לפני מספר חודשים יצאנו בפרויקט שאפתני שנקרא בבית ביחד, לחבר אלפים של משפחות של עולים חדשים עם אלפי משפחות ישראליות, היעד שלנו להגיע לעשרת אלפים חיבורים כאלה, אם יהיו לנו עשרת אלפים חיבורים כאלה אז כמעט כל העולים שנמצאים בשנתיים השלוש הראשונות שלהם בארץ.
קולט אביטל: זאת אומרת שאם יש להם קשרים אז לא צריך פרוטקציה.
סלי מרידור: שמעתי את זה במדינה מסויימת, ואני שמח מאד להגיד שיש הענות מאד יפה של החברה הישראלית.
סלי מרידור: ויש כבר היום למעלה מאלפיים חיבורים כאלה.
סלי מרידור: והיעד השנה להגיע ל-4000, ואנחנו ביחד עם פעילות הקרן של העולים הבודדים ננסה לחבר להם גם משפחות ישראליות מאמצות, במיוחד לסטודנטים ולחיילים, ואין בכלל, אי אפשר להפריז בחשיבות הסיוע והתמיכה, העזרה שיכולה משפחה ישראלית ותיקה בסביבות גיל 50 יותר מאשר יכולים לתת כל המשרדים ביחד.
סלי מרידור: לפי מיטב הכרתי אכן אני שמח שביחד עם משרד הקליטה וביחד עם רשויות מקומיות אנחנו מנסים לגייס את ההתנדבות הישראלית שהיא בעיני המשאב הכי יפה של החברה הישראלית, כדי לקדם את הקליטה של העולים וכתוצאה מזה גם את העלייה.
סלי מרידור: אני רק לסיום רוצה מספר דברים בתחום של החינוך כי הידוע לועדה הזו, היא לא רק ועדת עלייה וקליטה, אלא גם ועדה שעוסקת - - אני רוצה להתייחס לשלושה מרכיבים.
סלי מרידור: ההגעה שלנו אל הנוער היהודי בתפוצות.
סלי מרידור: אנחנו עושים שינוי מאד גדול בתפיסת השליחות של הסוכנות היהודית, וזה מתחבר למה שאמרתי קודם, רוח ההתנדבות של החברה הישראלית.
סלי מרידור: ואנחנו רוצים להגיע למצב שבו כל מסגרת של נוער יהודי בתפוצות יהיה מעין מדריך שלח, בחור ישראלי או בחורה ישראלית צעירים בשנת י"ג, או מיד לאחר צבא, שיעשו שנת התנדבות עם נוער יהודי וקהילה יהודית, יתנו להם את הרוח הישראלית במיטבה.
סלי מרידור: השנה אנחנו מקווים להגיע כבר למעלה מ-400 כאלה, חבר'ה צעירים ישראלים שלוקחים את הפקלאות והולכים להתנדב שנה עם נוער יהודי וקהילה כשהיעד הוא להגיע תוך שנתיים שלוש לאלף, אנחנו רוצים שבכל מקום שבו יש מאות בני נוער יהודיים בין אם זה בית ספר או בית כנסת, או תנועת נוער או ארגון נוער, יהיו בחור או בחורה ישראלים צעירים כאלה שיתנו רוח ישראלית ברוחב ולעומק כל הפעילות של אותה מסגרת חינוכית.
סלי מרידור: הדבר השני שהוא חשוב יותר זהו החוויה הישראלית, היכולת להביא את הנוער היהודי מהתפוצות לחוויה קצרה בארץ, ואני רוצה בשמחה להגיד שהחל משנה שעברה אנחנו רואים שינוי במגמה ומה שקרה ב-2001-2002, שהיתה ירידה דרסטית במספרי בני הנוער שהגיעו לארץ, אלה תכניות חינוכיות השתנה ב-2003.
סלי מרידור: ב-2003 הגענו בתכניות קצרות ל-21 אלף בני נוער, משהו כמו שני שליש מהם הם סטודנטים במסגרת ברוקוויט, ושליש חוויה ישראלית לתיכוניסטים, וב"ה אם לא יקרו דברים רעים בלתי צפויים התחזית לשנה הקרובה היא למעלה מ-25 אלף אולי אפילו נגיע קרוב ל-30 אלף.
סלי מרידור: זכור לי בשנת 2000 לפני הרעש, היינו 23 אלף, ובשנת 2003 כבר חזרנו ל-21 אלף, ויכול להיות שהשנה נעבור אל ה-25 אלף ואולי נתקרב ל-30 אלף, כאשר גם החוויה הישראלית לתיכוניסטים נקווה שתגיע השנה קרוב ל-10 אלפים, וגם ברקוויט מתאושש ויש סיכוי שיגיע השנה קרוב ל-20 אלף.
סלי מרידור: ונוסף על כל 30 אלף בני נוער שבאים פעם ראשונה לארץ זה סדר גודל של שליש אפילו מהנוער היהודי בתפוצות, ואם שליש מהנוער היהודי בתפוצות מגיע לחוויה ראשונה בארץ, שליש משנתון ולא שליש מכל הנוער היהודי בתפוצות, זה קורה כל שנה, אז זה לא דבר מבוטל, למרות שזה לא מספיק.
סלי מרידור: הדבר האחרון שהוא היוזמה הלאומית, לדעתי הכי משמעותית שאנחנו מנסים לפתח עכשיו יחד עם ממשלת ישראל זאת היוזמה לשנה מעצבת בארץ לנוער היהודי מהתפוצות בגילאים שבין 18 ל-26, דבר שעובד בצורה מדהימה בקרב הציבור האורתודוקסי, בהיקפים של 50%-60% עם בני הנוער בציבור האורתודוקסי בעולם, ולצערנו, או לא לצערנו אבל המציאות היא שהציבור האורתודוקסי מהווה בין 10% ל-15% מיהדות התפוצות, ולגבי ה-85% הנורמה הזאת לא קיימת.
סלי מרידור: אנחנו ביחד עם ממשלת ישראל בהובלת ראש הממשלה יוצאים במהלך גדול להגיע למצב שבו למעלה מ-20 אלף בני נוער מהתפוצות יהיו שנה של התנדבות ללימודים ולימודים, חשוב לנו מאד גם מרכיב ההתנדבות, שהוא לדעתנו מיצג יותר אפילו יותר ממרכיב הלימודים בארץ כל שנה, והיעד האסטרטגי שאנחנו רוצים להגיע אליו הוא להגיע למצב שבו כל שנה אחד מכל שניים מבני הנוער היהודי בתפוצות ימצא בארץ חוויה קצרה ראשונה, ואחד מכל חמישה, הלוואי אפילו אחד מכל ארבעה, נמצא בארץ לשנה של עיצוב הווייתו, אישיותו זהותו.
סלי מרידור: אנחנו מאמינים שזה המפתח להבטחת המשך הקיום היהודי, ושזה גם המפתח לפוטנציאל עלייה בעתיד למדינת ישראל, מארצות חופשיות.
סלי מרידור: אנחנו מתכוונים להתמקד ביחד עם הממשלה על היעדים האסטרטגיים האלה, אנחנו לא מכירים חליף להם, מול האיום הגדול ומול הצורך הגדול האתגר הגדול גם לשמר את העם היהודי גם להבטיח את הקשר שלו עם ישראל וגם להטיח המשך עלייה משמעותית למדינת ישראל.
קולט אביטל: לפני שאני מעבירה את רשות הדיבור למנכ"ל המשרד לקליטת העלייה, אני מבקשת להודות לך, ואם תרשה לי שתי הערות קצרות, אולי תרצה להתייחס לכך.
קולט אביטל: לגבי הנושא השלישי שדיברת עליו שנוגע לכל התחום של חינוך יהודי בתפוצות, החינוך בנושא ישראל בתפוצות, הנושא ש-50% בדרך כלל של נוער אורתודוקסי הוא זה שבא אלינו שמבקר בארץ, או שקורא עתונות, אנחנו מודדים אותו מזמן, כחלק מזה נובע מכך ששם מלכתחילה החינוך בתכנים של החינוך הם הרבה יותר קומיטי, ובסך הכל אף אחד מאיתנו לא הולך להגיד פה דבר מרעיש כזה שאבל עדיין הבעיה הבסיסית היא העדר כלים אמיתיים בכל העניין שנוגע חינוך לא יהודי אלא חינוך כלפי ישראל או חינוך ציוני, במסגרות הפורמליות בבתי ספר יהודיים ואחרים גם בתי ספר עממיים גם בחינוך היסודי, ובוודאי בחינוך העל יסודי.
קולט אביטל: ואנחנו דווקא הקדשנו לזה כאן לפחות ישיבה אחת אם לא יותר, והתרשמנו לצערי שחלק מהבעיה, או חלק מהפתרון כפי שהוצג לפנינו לא עונה על מה שנראה לנו כחשוב, כתכנים חינוכיים בסיסים שכן מה שהראו לנו פה, זה הכר שמתחרה עם משרד החוץ על ההסברה.
קולט אביטל: היה פה ויכוח נוקב בינינו לבין כל אותם המחנכים, שהסבירו לנו שהסברה וחינוך זה הינו הך.