GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שני כובעים: זה עמוד הבית בעמוד השער של המחלקה לחינוך, אתם יכולים לראות שיש לכם מובלעת של למעלה מ- "90 סנטורי".
שני כובעים: אני מראה את זה באנגלית שוב פעם, א' כיוון שהנושא הוא צפון אמריקה ב' כיוון שברירת המחדל של האינטרנט היא עדיין השפה היא עדיין אנגלית, אבל בעיקר כי רוב הקליינטורה שלנו היא באנגלית.
שני כובעים: אבל תראו אנחנו עושים את זה גם בשפות אחרות.
שני כובעים: יש לנו פה למעלה את ה- "יארצייט" (יום זיכרון) של אילן רמון, שנת הרצל, פורים שעכשיו עברנו, יש לנו אתר מאוד פורה בנושא של ה"ניו-פייס", האנטישמיות החדשה, וגדר ביטחון.
שני כובעים: אנחנו לא מחליפים שום עיתון, אנחנו לא מתחרים בשום רפורטים, זה כלי חינוכי שמבעד לרקע הפעלות "פוינט טו פונדר", ובשביל אותם קהלי יעד שלנו.
שני כובעים: כפי שאתם רואים, אלה השפות שבהן האתר עובד, בעיקרון האתר הזה פועל עם החומרים שלנו ולינקינג.
שני כובעים: אנחנו לא המצאנו את התוכנה, יש הרבה מאוד אתרים מעולים אבל אנחנו עושים עבודה חשובה שבה אנחנו מתעדים את הקישורים, קישורים מוארים לעולמות תוכן אחרים על גבי האינטרנט ו"דתה בייס", מאגרי מידע שמציעים למחנכים, ושאחד מהם עשינו בשיתוף פעולה עם ג'סנה - - -
קולט אביטל: זה לא שם של שפה אלא של מדינה, השפה היא דץ'.
מוטי פרידמן: כן אבל אם נרשום דץ,' נצטרך להסביר שזה היה שפה של נדרלנד, וכשאומרים נדרלנד ברור לכולם שזו - - -
קולט אביטל: את מי שזה מעניין, הם יודעים שזה שפתה - - -
מוטי פרידמן: ההערה התקבלה, דעי לך שאת הראשונה ששמת לב לזה.
מוטי פרידמן: זו רבותיי דוגמה לנושא של גדר ההפרדה, הייתי אומר שאנחנו מגיבים כמעט ב-REAL TIME ו-ON LINE, למשמעות האמיתית של ON LINE , כי אנחנו העלנו את הנושא הזה של HOPES END FEARS, דרמה בשש אפיזודות בנושא של גדר ההפרדה, כולו מה שנקרא בנושא הזה ומיד כשהתחיל נושא האג העלנו זאת עוד לפני שהתחיל ה"יואינג האג" העבירו את הנושא הזה, ושוב הכל מוכן כחומר לקהלי היעד שלנו שהם מחנכים וציבורים שלומדים צעירים בעיקר.
מוטי פרידמן: הנה פה הנושא הזה של ה"ניו פייס אפנטמניטיזם" אתם פה - - -
קולט אביטל: אני רוצה לשאול אותך, זה אתר הסברה או אתר חינוך?
קולט אביטל: למה בתי ספר צריכים עכשיו לטפל בגדר ההפרדה?
קולט אביטל: למה הם לא צריכים לטפל בהיסטוריה של מדינת ישראל?
מוטי פרידמן: טוב ששאלת, ואני אענה לך על זה.
מוטי פרידמן: בראש וראשונה, אני לא חושב שיש הבדל בין הסברה לחינוך.
מוטי פרידמן: הסברה טובה - - -
קולט אביטל: יש פער גדול.
מוטי פרידמן: אני מציג את דעתי.
מוטי פרידמן: הסברה טובה היא חינוך, שאם לא כן היא תהיה פרופגנדה.
מוטי פרידמן: הנחת היסוד שלנו, שדבר שעומד ברומו של עולם וכאשר הקהילה של בית הספר, של בית הכנסת שבכל מקום שבו זה קורה, זה קורה.
מוטי פרידמן: אומרים את זה בטלוויזיה.
מוטי פרידמן: קהלי יעד בראש ובראשונה סטודנטים אבל לא רק הם, הדברים האלה קיימים ועולים.
מוטי פרידמן: עכשיו אנחנו רוצים היטב לצייד את אותם סביבות בכלים המתאימים להתמודד עם הדבר הזה.
מוטי פרידמן: ואלה הכלים שאנחנו נותנים להם.
מוטי פרידמן: אני חוזר על מה שאמר עמוס.
מוטי פרידמן: אנחנו לא יכולים, ואגב זה לא שאין לנו, יש לנו פה בתוך 40 אלף הדפים האלה הרבה מאד דברים שקשורים לפסח ולפורים ולכל הדברים האלה.
מוטי פרידמן: אני מראה לכם עכשיו בגדול את "ההיי-לייטס" של הדברים השוטפים.
מוטי פרידמן: אני אומר לכם כך בגדול יש לנו עולמות תוכן שקשורים ללוח ליהודי ציוני "קראן פישינס" אני מראה לכם את הדברים האלה כי הם חמים והם עכשיו מאד אקטואליים ויש לנו נושאים אחרים מגוונים בנושאי ישראל שאני אשמח מאד אבל אז אני מבקש דעו לכם פרזנטציה נורמלית שנושא האתר הכללי שלנו היא שעה וחצי.
מוטי פרידמן: פרזנטציה נוספת היא עוד שעה וחצי.
מוטי פרידמן: ואין את הזמן הזה.
מוטי פרידמן: אשר על כן אני מראה לכם את ההיי לייטס יש את הדברים שאת אומרת עליהם, אני כרגע מראה דברים שהם מאד חשובים.
מוטי פרידמן: אני רק רוצה לומר לך את כמות הנכנסים לדברים האלה, את יודעת מה סוחף הכי באתר שלנו מאז ומתמיד?
מוטי פרידמן: מפות הסכסוך.
מוטי פרידמן: זה בתי ספר, תנועות נוער, סטודנטים, וכשטד קופל בא לכאן בזמנו, הוא השתמש באותן מפות ממש.
קולט אביטל: אני שואלת על חומר חינוכי לבתי ספר ולילדים.
אילן שלגי: יש לך פה גם חומר חינוכי הסברתי?
מוטי פרידמן: כן, התשובה היא יש.
אילן שלגי: תנסה להיכנס לחומר הזה.
מוטי פרידמן: אני לא יכול להיכנס אם תתנו לי להיכנס לאון ליין אני אעשה.
מוטי פרידמן: או אם תרצו שאני אכין לכם מצגת נוספת אראה לכם אותה.
מוטי פרידמן: רק תנו לי להציג את זה.
קולט אביטל: זה נקרא חומר חינוכי?
קולט אביטל: דרך אגב אני גם רוצה להבין דבר.
קולט אביטל: אנחנו מדברים על גדר הפרדה.
קולט אביטל: גדר הפרדה הוא בסך הכל נושא קונטרוברסיאלי במדינת ישראל.
קולט אביטל: האם אתם אחראים באמת למה שאתם רוצים שילד יהודי יחשוב בחוץ לארץ על גדר ההפרדה.
קולט אביטל: הוא צריך לדעת את הבעד ואת הנגד.
קולט אביטל: אני לא בטוחה שאתם מציגים לו את הבעד ואת הנגד.
קולט אביטל: ואני גם לא חושבת שאנחנו במערכת החינוך צריכים להיכנס לקונטרוברסיות.
עמוס חרמון: אני חושב שהדברים אולי לא הובנו.
עמוס חרמון: הרי אנחנו לא הולכים וממציאים חומרים.
עמוס חרמון: אנחנו משתדלים באמצעות האנשים שלנו, באמצעות קשר מנהלי בתי הספר, באמצעות קשר עם ראשי הזרמים, הרי גם אנחנו איתם בקשר יומיומי.
עמוס חרמון: ואנחנו מנסים לתת תשובות למה שהם מבקשים.
עמוס חרמון: אם הם לא יודעים ומקבלים מה-סי.
עמוס חרמון: אן.
עמוס חרמון: ומ-איי.
עמוס חרמון: בי.סי.
עמוס חרמון: ומכל הרשתות האלה חומרים - - -
קולט אביטל: האם יש לכם, בכל החומר הזה שאתם נותנים , לבתי ספר, מערך שיעור על ספרות ישראלית עכשווית?
קולט אביטל: האם יש לכם מערך שיעור על גיאוגרפיה של מדינת ישראל?
קולט אביטל: האם יש לכם מערך שיעור על ההיסטוריה של מדינת ישראל?
מוטי פרידמן: התשובה היא כן, אבל זה לא עובד ככה.
מוטי פרידמן: אף מנהל בית ספר לא מבקש מהמחלקה לחינוך, לבנות לו מערך שיעור על משנתו של עמוס עוז.
מוטי פרידמן: זה לא עובד ככה.
מוטי פרידמן: אף אחד לא דורש מאיתנו.
קולט אביטל: חבל מאוד.
קולט אביטל: אבל אתם יכולים להציע לו.
מוטי פרידמן: אנחנו יכולים להציע ובוודאי שאנחנו מציעים, אבל את בוודאי יודעת יותר מכולנו שהיום בית הספר היהודי "אשל", בניו יורק לא מחכה שישבו הגאונים בירושלים ויגידו לפיטר גפן איך ללמד יהדות בארצות הברית.
מוטי פרידמן: זה לא עובד.
קולט אביטל: אני לא מדברת על יהדות.
קולט אביטל: אני מדברת על חינוך בסיסי על מדינת ישראל.
אילן שלגי: ראיתי שיש לכם נושא של 100 שנה להרצל.
אילן שלגי: בוא תראה מה אתם נותנים שם.
אילן שלגי: אני מבין שזו הציונות.
מוטי פרידמן: אני יכול להראות מה שהכנתי במצגת "הפאוור פוינט" שאמרו לי שהזמן שלי הוא עד עשר דקות.
מוטי פרידמן: אני יכול לספר לכם מה עוד יש או להיכנס און ליין - - -
אילן שלגי: מה אתם מלמדים את היהודי-אמריקאי על הרצל ועל תחילת הציונות המודרנית?
מוטי פרידמן: בנושא של החינוך הפורמלי בתחום, אין לנו 'קימטיב און-ליינס' עכשיו אם נעיז לבוא "ולהלעיט" מישהו שמה אנחנו נהיה שוב פעם, אנחנו יכולים להציע דברים ויש לנו בתחום ישראל המון דברים.
קולט אביטל: אבל מעניין שאתם מציעים דברים על הגדר, ואתם לא_ _ _.
מוטי פרידמן: אבל יש דרישה לזה.
מוטי פרידמן: הדברים האלה הם כל השטח, השליחים מבקשים את זה ומחנכים שמבקשים את זה, הם צריכים את הדבר הזה.
מוטי פרידמן: והתשובה היא, שאנחנו עושים בנושא הזה עבודה הרבה יותר חינוכית אינטנסיבית.
מוטי פרידמן: דהיינו, המטווה שלנו הוא הרבה יותר מפורט, מאשר מה שעושה משרד החוץ, שעניינו לאו דווקא הצופה היהודי.
מוטי פרידמן: אני גם ניהלתי 'איס פי' בניו יורק ואני מכיר היטב את העבודה הזאת.
מוטי פרידמן: וחלק מהדברים האלה הם באותה מגמה.
מוטי פרידמן: אבל לעוס ומוכן עבור קהילות חינוך ולא דווקא ציבור 'אט לארג''.
מוטי פרידמן: יש לכם פה את הג'וינט החדשה זה הליפט בינג' והאיסלאם הקיצוני.
מוטי פרידמן: הנה הגענו לאתר של יוסף בנושא של הרצל.
מוטי פרידמן: הדוגמא ממנו יש לנו 'הטיים ליין' זה שיש לו שלושה עמודות.
מוטי פרידמן: עמודה של הרצל, היסטוריה היהודית באותו זמן.
מוטי פרידמן: יש לכם פה שלוש עמודות מרובות בקישורים של הישוב או האדם.
מוטי פרידמן: יש לנו קישור עליו או תהליך או ערך.
מוטי פרידמן: וככה אנחנו מלמדים על הנושא של ציונות והרצל בשנת הרצל זו.
מוטי פרידמן: התחלנו דרך אגב ב-1779 שזה בצבע החום ולא ב-1860 שזה שנת הולדתו כי אנחנו אומרים אנחנו רוצים להתחיל מאחריותו של נפוליאון בעכו דרך כל מה שעשו הראשונים וחתם סופר וכו' עד שאנחנו מגיעים אל 760 ומשם הלאה.
מוטי פרידמן: אלה לדוגמא הנושאים שאנחנו מתעסקים.
מוטי פרידמן: אם את רואה עכשיו עשיתי פה גם 'בלנד'.
מוטי פרידמן: פורים, פסח, יום עצמאות, יום הזיכרון, ירושלים, יום כיפור, 30 שנה ליום כיפור.
מוטי פרידמן: הכל עשוי ומוכן אני חושב באמת כדאי שנראה את כל התמונה ונדבר עליה.
מוטי פרידמן: מערכת בחירות שלישית שאנחנו מעלים אותה שוב פעם.
מוטי פרידמן: מראים את שיטת הבחירות.
מוטי פרידמן: מראים נקודות.
מוטי פרידמן: לומדים את כל מה שקורה את שיטת הבחירות בארץ.
מוטי פרידמן: את ההבדלים בין הליכוד והאחרים ומתעסקים בדילמות שקשורות לנושא הזה.
מוטי פרידמן: יש לכם סברה ושתילה.
מוטי פרידמן: קומיפשין, עיראק, אנחנו העלינו ממש בתחילת המלחמה את כל הרקע מעיראק, ושוב פעם אלה דברים שהקהל מתעניין פה.
מוטי פרידמן: באותם דברים שבו המורה רוצה להסביר לתלמיד שלו כדבר חי וחם.
מוטי פרידמן: אנחנו מספקים לו את היכולת את הדרך לטפל בה.
מוטי פרידמן: הקשר שלנו עם השטח ניתן לביטוי בעיקר במה שאתם רואים פה.
מוטי פרידמן: אלה שאלות שנשאלות תדיר.
מוטי פרידמן: אנחנו הפכנו אותם לשאלות גנריות עם תשובות גניריות.
מוטי פרידמן: ירושלים, עברית ביקורים בישראל.
מוטי פרידמן: אלה הדברים את רואה את המכלול של הדברים שאנשים מתעניינים בהם ושעליהם אנחנו נותנים להם תשובה.
מוטי פרידמן: עכשיו אני עובר איתכם לאופרה השניה.
מוטי פרידמן: זה נטו כיתה מישראל מול כיתה מהתפוצות.
מוטי פרידמן: זה נעשה עם המחלקה לישראל.
מוטי פרידמן: יש לנו היום מנכ"לית חדשה שמה דוקטור ליאת בן דוד שהיא גם, היא עוד יותר מבינה בתחומים האלה של חינוך וכן הלאה.
מוטי פרידמן: והיא רוצה שכל דבר שבאים השותפויות מה שיותר יהיה את הדיאלוג הזה ושאנחנו נסיים את הדיאלוג הזה.
מוטי פרידמן: או לתהליכים קיימים לעזוב תהליכים וירטואליים כדי שייווצר תהליך שוטף שלא יהיה רק ביקורים אלא תהליך שוטף שאנשים ישוחחו אחד עם השני.
מוטי פרידמן: מה זה בונים עולם יהודי?
מוטי פרידמן: אם כך זה אתר ואפליקציה אינטרנטית שיוצרת קשרים בין קהילות בישראל ובעולם.
מוטי פרידמן: מה הצורך ומה האתגר.
מוטי פרידמן: הצורך ברור אני מניח ולא צריכים להסביר אותו.
מוטי פרידמן: אבל האתגר הוא כשאתה רוצה כלי שיתן תשובה לדבר כל כך וורסטיבי איך אתה יוצר דבר שהוא גנרי שמתיר לכל הדברים האלה שגם ידידותי וזה האתגר הגדול שיצרנו שפה ששמה בונים עולם יהודי.
מוטי פרידמן: כמובן זה עובד קבוצה מישראל, קבוצה מהתפוצות.
מוטי פרידמן: תוכן משותף כלים משותפים.
מוטי פרידמן: ככה זה עובד.
מוטי פרידמן: עכשיו לגופו של עניין זה מורכב מתכנים.
מוטי פרידמן: תהליכים וכלים.
מוטי פרידמן: עכשיו תוכניות לימוד מכוונות הם דברים שיש בהם המון מהקואורדינציה.
מוטי פרידמן: בעצם מי שמוביל את המהלך זה שני המורים או שני המדריכים או שני מנהלי הקבוצות האלה.
מוטי פרידמן: התהליכים קבועים ובכך הם יוצרים ידידותיות כי אם אני אעשה מודל אחד, הוא יעשה מודל אחר תמיד יהיה אותו דבר.
מוטי פרידמן: והכלים הם כלים שאנחנו בנינו שהם תומכי תהליך.
מוטי פרידמן: תמיד יש לך אישי קבוצתי, זה קבוע וזה ידידותי.
מוטי פרידמן: הנה כלי שבו אתה משווה זהויות למשל הקבוצה כאן עושה מרכיב הזהות שלה בפעילות האישית בקבוצתית דנים בנושא הזה מלבנים אותו ואז מעבירים את זה, וזה שקוף לקבוצה השניה.
מוטי פרידמן: עובדים ביחד כדי לזהות.
מוטי פרידמן: וכן הלאה.
מוטי פרידמן: פורומים בוני קהילה.
מוטי פרידמן: רבותי אלה שני האתרים שעליהם דיברתי ותודה על ההקשבה.
קולט אביטל: מישהו רוצה לשאול שאלות?
מרינה סולודקין: לא שאלות.
מרינה סולודקין: אני רוצה לומר שלא כל כך התרשמתי מהמצגת, מאחר שלא ראיתי תשובות לשאלות מאד חשובות לעם היהודי בארצות הברית.
מרינה סולודקין: לא ראיתי תשובות למה כדאי להיות יהודי?
מרינה סולודקין: למה כדאי לתמוך במדינת ישראל, איזה סגולות יש למדינה ולעם יהודי במדינת ישראל.
מרינה סולודקין: זה נעשה בצורה קצת אדמיניסטרטיבית.
מרינה סולודקין: בטח שזה מעניין ובטח שזה טוב להסתכל בעמודים שלכם.
מרינה סולודקין: אבל לא רואים תשובות לסכנות שיש ליהודים אמריקאים.
מרינה סולודקין: אני חושבת שמצב של דאגה, זה שכל עשר שנים אנחנו רואים שהמספרים של יהודים הולכים ונעלמים.
מרינה סולודקין: ומה שאנחנו כאן עושים במדינת ישראל אנחנו מחמירים את המצב.
מרינה סולודקין: עשינו בשנים האחרונות את המיסוי של נכסים, של אלה שמגיעים למדינת ישראל.
מרינה סולודקין: וגם ביטלנו את הזכויות.
מרינה סולודקין: והשאלה שלי קודם כל אנחנו צריכים לשבת, אני ואתם חושבים שמרכז של העם היהודי כאן.
מרינה סולודקין: וכדאי להגיע.
מרינה סולודקין: אז אנחנו צריכים לא לדחות אנשים.
מרינה סולודקין: לעודד.
מרינה סולודקין: אז כאן בכנסת אנחנו צריכים לשאול את השאלות האלה מתי יבטלו את הביטולים שהיו בשנים האחרונות.
קולט אביטל: עכשיו רק מחזקים אותם.
מרינה סולודקין: אני חושבת שאולי אני מאד תומכת ברעיון של נשיא המדינה שהוא אומר שאנחנו זקוקים לפרלמנט לעם היהודי כאן בירושלים.
מרינה סולודקין: כי לשבת ולחשוב מה העתיד של העם היהודי בתפוצות.
מרינה סולודקין: ואיך להתמודד עם עולם המודרני ובמיוחד בדעה ספורה כל כך מפותחת כמו ארצות הברית שיש הרבה פיתויים שאנחנו מאד מבינים.
מיכאל מלכיאור: טוב גם על הרמה הדקלרטיבית שמעתי רק סוף הדברים של עמוס.
מיכאל מלכיאור: אבל פשוט הדברים האלו מקוממים לא בגלל מה שהוא אמר.
מיכאל מלכיאור: אלא ביסודם של הדברים.
מיכאל מלכיאור: ואני רוצה להגיד במה מדובר.
מיכאל מלכיאור: תראו יש גבול, אפשר להצהיר כל דבר, כוונות מצוינות.
מיכאל מלכיאור: אני שומע כבר מראש הממשלה ודאי שמאז שהוא נכנס לתפקיד על התוכנית להביא מיליון, מיליון וחצי יהודים תוך עשור.
מיכאל מלכיאור: ודאי בשלוש וחצי השנים האחרונות.
מיכאל מלכיאור: זה דבר מאד נחמד על הרמה הדקלרטיבית.
מיכאל מלכיאור: אז מה?
מיכאל מלכיאור: הוא נותן לכם משימה לסוכנות היהודית והיא מקבלת באהבה את המשימה.
מיכאל מלכיאור: קראתי שיש לכם עכשיו תוכנית מפותחת להביא ששת אלפים במשך השנתיים הקרובות מצפון אמריקה.
מיכאל מלכיאור: אם רוצים להביא עלייה, אז צריך לגמרי לשנות את הדפוסים.
מיכאל מלכיאור: אבל בשלוש השנים האחרונות הסוכנות היהודית, היא לא האשמה היחידה, הסבירה בכל פינה בארצות הברית וכל צפון אמריקה, שמדינת ישראל היא מדינה ענייה, עלובה, מתפוצצים בכל פינה, מבקשים ומתחננים בפני הקהילות להביא לנו גדר תייל לשים מסביב בכל גן ילדים ולעשות שלטים עם שמה של כל קהילה שהביאה את גדר התייל, שיש פה אבטלה איומה ויש פה ממש עוני מחפיר, זה קו ההסברה שעשינו עכשיו בשלוש השנים האחרונות.
מיכאל מלכיאור: אני יודע, כי אני השתתפתי בקו ההסברה הזה, מאד נגד רצוני אבל ככה החליטו הגורמים המחליטים.
מיכאל מלכיאור: אתה לא יכול לבוא לאותה קהילה, אחרי ששלוש שנים הסברת איזה מקום עלוב זה, והחזרת בעצם את היחסים בינינו לבין צפון אמריקה חזרה 20 , 30 שנה של הנותן העשיר הזה, ויחסים של חסד וצדקה של יחסים בין יהדות ארצות הברית לבין, זו לא האשמה שלכם של היושבים פה.
מיכאל מלכיאור: אבל אני רק אומר אי אפשר אחר כך לבוא ולהגיד ועכשיו תעלו לארץ.
מיכאל מלכיאור: אי אפשר לעשות את זה.
מיכאל מלכיאור: אי אפשר לעשות פה מדיניות של קיצוץ וקיצוץ על הדברים המכריעים ביותר.
מיכאל מלכיאור: זה לא בגלל שמדינת ישראל היא מדינה ענייה אלא בגלל שיש מדיניות מכוונת פה ואני לא רוצה להיכנס לכל עובי המדיניות.
מיכאל מלכיאור: אבל אתה משדר מסר לגמרי הפוך מהמסר החינוכי שאתה רוצה לשדר.
מיכאל מלכיאור: וזה לא הולך.
מיכאל מלכיאור: אנשים לא אידיוטים.
מיכאל מלכיאור: הם קולטים את המסר שכל יום הם מקבלים מישראל.
מיכאל מלכיאור: ואז אתה פתאום בא ואומר עכשיו אנחנו נביא מיליון מצפון אמריקה.
מיכאל מלכיאור: אני רוצה להגיד לך מה שעכשיו עושים, התוכנית הזאת של ששת אלפים, להביא ששת אלפים עולים בשנתיים הקרובות, לדעתי זה פשוט כל כך סותר כל הגיון.
מיכאל מלכיאור: יכול להיות שאפשר להביא כמה אלפים.
מיכאל מלכיאור: ואתה יודע בדיוק מאיזה קהילות הם יגיעו, ואתה יודע בדיוק לאן הם יגיעו, וממה הם יגיעו.
מיכאל מלכיאור: תדאגו במשך השנתיים הקרובות שלא ירדו 60 אלף יהודים מפה לצפון אמריקה במשך השנתיים האלו ואז אנחנו צריכים להיות שמחים.
מיכאל מלכיאור: זה מה שצריך לעשות מאמץ היום אם יש מאמץ שצריכים לעשות היום.
מיכאל מלכיאור: עכשיו זה גם נוגע למאמץ החינוכי.
מיכאל מלכיאור: מה גם שאומרים את התוכנית הזאת של הסטודנטים שאני מאד בעד.
מיכאל מלכיאור: אז תמיד אומרים בעוד חמש שנים נביא 20 אלף סטודנטים כל שנה.
מיכאל מלכיאור: אני יכול לצפות בערך מה תהיה התגובה.
מיכאל מלכיאור: בינתיים יש תוכנית שהיא נחשבת בכל העולם היהודי הכי מצליחה, תוכנית אנגלית, ולא מקצצים.
מיכאל מלכיאור: השנה קיצצו על אף שמבחינה כספית התוכנית הזאת מכניסה לקופת מדינת ישראל הרבה יותר ממה שהיא מוציאה.
מיכאל מלכיאור: אבל אברהם (בייגה) שוחט השתכנע בזה וזה לא היה קל לשכנע אותו.
מיכאל מלכיאור: התוכנית הזאת הממשלה השנה קיצצה מ-14 מיליון דולר שהיא הייתה צריכה לשלם לשני מיליון שקל.
מיכאל מלכיאור: זה קיצוץ.
מיכאל מלכיאור: זה לא קיצוץ של 5% של 10% של 20% זה מראה כוונה כלפי הצעירים בכל העולם, לא רק בצפון אמריקה כי 50% מהתוכנית זה שאר העולם.
מיכאל מלכיאור: זה מראה מה אנחנו רוצים.
מיכאל מלכיאור: ואז אנחנו שמים עוד איזה תוכנית על השולחן ואומרים בעוד חמש שנים נשלם הרבה כסף לתוכנית הזאת.
מיכאל מלכיאור: אז אולי התוכנית שיש עכשיו שהיא הצלחה בלתי רגילה 61 אלף סטודנטים, והשנה יש צורך, יש צימאון אנשים רוצים, זה נקלט על ידי הסטודנטים של העולם היהודי.
מיכאל מלכיאור: ואנחנו יודעים על ידי המעקב שנעשה אחרי התוכנית הזאת כמה היא מצליחה, כמה היא תוכנית אחת אף פעם לא יכולה להפוך את כל העולם.
מיכאל מלכיאור: אבל כמה היא הצליחה כן לשנות את הדפוסים של יהדות ארצות הברית ואז מחליטים.
מיכאל מלכיאור: זה קודם כל נסגור.
מיכאל מלכיאור: ואז נדבר על תוכנית אחרת ואולי בעוד חמש שנים נראה מה יהיה.
קולט אביטל: הרב מלכיאור, למען הסדר הטוב והפרוטוקול, לא הסוכנות היהודית קיצצה אלא הממשלה.
מיכאל מלכיאור: אמרתי הממשלה, אני לא מאשים.
קולט אביטל: רק כדי שנזכור את זה.
מיכאל מלכיאור: אני לא מאשים את עמוס.
מיכאל מלכיאור: אני רק אומר שלא ימכור לנו בלופים.
מיכאל מלכיאור: זאת אומרת כל הבלופים של הממשלה שהוא אומר ראש ממשלה הטיל עלינו כך וכך.
מיכאל מלכיאור: ראש הממשלה באמת רוצה אבל הוא לא עושה משהו בשביל זה.
מיכאל מלכיאור: הדבר האחרון שאני רוצה, שתעזבו את הסיפור הזה של ההסברה ושהילדים צריכים להיות "מסבירנים".
מיכאל מלכיאור: עם כל הכבוד לא זו המטרה, קודם כל שיהיו יהודים.
מיכאל מלכיאור: נעשה חברה שתהיה מרתקת, שתהיה רלוונטית לצעירים האלו ואם הם יהיו גם יהודים, אז הם יתחברו גם אלינו.
מיכאל מלכיאור: נביא אותם בתוכניות וזה חלק יעלו חלק לא יעלו.
מיכאל מלכיאור: זה לא מה שחשוב.
מיכאל מלכיאור: מה שחשוב שאנחנו נעשה חברה פה, חברה הוגנת וצודקת יותר ואז יש גם בשביל מה לבוא.
מרינה סולודקין: אני קבלתי נתונים מרוסיה, שלפיהם רק בינואר עזבו כ- 120 אלף אנשים את רוסיה, ואפילו היתה ישיבה בקרמלין בנושא של הגירה מרוסיה.
מרינה סולודקין: אתם רוצים לדעת כמה הגיעו לכאן?
קולט אביטל: 12 אלף?
קולט אביטל: אלף?
מרינה סולודקין: יותר מאלף.
מרינה סולודקין: אבל לאן הם הגיעו?
קולט אביטל: לגרמניה.
מרינה סולודקין: הם הגיעו לגרמניה.
מרינה סולודקין: אז אנחנו צריכים לדבר על מדיניות של עליה קליטה ותפוצות.
מיכאל מלכיאור: לגבי מה שדיברו פה על החינוך הפורמלי.
מיכאל מלכיאור: צריכים להבין שביהדות צפון אמריקה ב- 20 השנים האחרונות, המהפכה היא בחינוך הפורמלי.
מיכאל מלכיאור: זה הדבר המעודד ביותר שקרה, שיותר ויותר תלמידים, אגב מכל הזרמים אבל ברור שיותר, שכמה שאתה יותר קרוב למסורת זה יותר אינטנסיבי.
מיכאל מלכיאור: וזה המהפכה.
מיכאל מלכיאור: צריכים לדעת את זה.
מיכאל מלכיאור: זה שהיום יש באמת אני לא יודע, אתה יודע את המספר הכולל 200 אלף, למעלה מ- 200 אלף תלמידים היום שלומדים בחינוך יהודי אינטנסיבי דבר שההורים שלהם לא חלמו ללמוד.
מיכאל מלכיאור: וזה באמת דבר אדיר וצריכים להבין טוב ולהיכנס לעומק לא לויכוח בין עמוס לקולט.
מיכאל מלכיאור: אבל צריך פה לדעת טוב איך בכל זאת אנחנו יכולים עם המפעל הגדול הזה כן להתחבר.
קולט אביטל: ירון זיידמן משרד החוץ.
ירון זיידמן: מה שרציתי לומר נאמר כבר על ידי חבר הכנסת מלכיאור, אז אני אתחבר לזה רק בנקודה הקשורה למצגת.
ירון זיידמן: האתגר המרכזי_ _ _.
מוטי פרידמן: גם לכם יש אתר?
ירון זיידמן: אני בדיוק רוצה להגיע לזה.
קולט אביטל: כן אותם הדברים.
קולט אביטל: אותם התכנים.
קולט אביטל: גדר ההפרדה, אבל זה גם תפקידם.
ירון זיידמן: זה התחום שלנו.
ירון זיידמן: יש לנו אתר מפותח עם מספר מרשים מאוד של כניסות, שעוסק בתחומי אקטואליה והסברה, זה התחום שהוא אמור לעסוק בו והוא עושה את זה בהצלחה רבה.
ירון זיידמן: אם אתם רוצים נתונים, אני יכול להביא לכם בפעם אחרת.
קולט אביטל: אנחנו לא עוסקים פה בהסברה.
ירון זיידמן: נכון.
ירון זיידמן: אני חושב שהאתגר בהנחלת חינוך ציוני לקהל יהודי בארצות הברית, הוא לא להתאים את עצמנו למה שמעניין אותם ברגע מסויים, שברור שזה יהיה ענייני אקטואליה, גדר הפרדה, האג וכו', אלא לשכנע אותם בחשיבות הנחלת ערכים שבאמת החינוך צריך להנחיל אותם של תרבות, היסטוריה וכו'.
ירון זיידמן: ואת זה אפשר לעשות רק בתהליך ממושך ומתמיד של קשר שאתם מקיימים עם ראשי הזרמים.
ירון זיידמן: ודאי שאתם עושים דברים נפלאים גם בתחומים האלה.
ירון זיידמן: אבל זה פחות ישתקף בפרזנטציה היום.
ירון זיידמן: אנחנו אמנם אמונים על העברת המסר המדיני אבל נושא החינוך היהודי ודווקא בבתי ספר תיכוניים עוד לפני שמגיעים לקמפוסים כי בקמפוסים אם לא נגעו בנער עד שהוא מגיע לאוניברסיטה אז על פי רוב בשלב הזה זה כבר מאוחר מדי אנחנו שמים על זה דגש מאד חזק במשרד החוץ.
ירון זיידמן: רציתי לציין את זה.
ירון זיידמן: הקונסוליות שלנו והשגרירות בארצות הברית, מקיימות קשר רציף עם הלל ועם האיי.
ירון זיידמן: סי.סי.
ירון זיידמן: ועושים את זה בשיתוף פעולה משרדי ממשלה אחרים.
ירון זיידמן: עם סמואל גרין אנחנו עובדים איתם המון בנושא הזה.
ירון זיידמן: ואני לא אלאה אתכם בפרטים ובפעילויות אבל גם סמינר לבוגרי תגלית שיכולים לשמש אחר כך כמנהיגים עתידיים בקהילות היהודיות אנחנו מקיימים השנה בשיתוף פעולה עם תגלית ואנחנו מצרים על הקיצוץ בתקציב.
ירון זיידמן: אנחנו במשרד החוץ מאד מצרים על כך, אבל אנחנו עושים את מה שאנחנו יכולים עם תגלית כדי למקסם את הפעילות שלהם באמצעים שלנו.
ירון זיידמן: אנחנו כמובן, מקיימים גם פעילות ענפה עם הסוכנות.
ירון זיידמן: רק לפני שנה העלנו אתר אינטרנט שכן מתמקד בחינוך בהנחלת ערכים חינוכיים עבור סטודנטים בעיקר אבל לא רק.
ירון זיידמן: ועשינו את זה בשיתוף פעולה עם הסוכנות.
ירון זיידמן: אנחנו מקיימים הרבה פעילות משותפת.
ירון זיידמן: רק ליישר קו בנושאים הללו.
אילן שלגי: מר זיידמן אני סבור שבאתר של הסוכנות היהודית, כאשר מדברים על 'הרוד מפ' או על גדר ההפרדה צריך לשים פשוט לינק אל אתר משרד החוץ.
אילן שלגי: ובאותה מידה כשאתם רוצים לדבר על חינוך יהודי תעשו לינק על האתר שלהם.
דוד רזניק: החברה למען חינוך יהודי בצפון אמריקה, קודם כל מודה לכם ולחברים שלנו בסוכנות ובלשכתו של הרב שרנסקי על באמת הרבה קשרים עם קהיליות שנעשו.
דוד רזניק: אני רק רוצה לתקן כמה דברים, ויש בכל זאת כמה דברים אופטימים.
דוד רזניק: גם צריכים להיות ריאליסטים.
דוד רזניק: דיווחת על 20 בתי ספר רפורמים שבשנת 90 לא קיימו בכלל.
דוד רזניק: אז יש התפתחויות חיוביות בחינוך יהודי בצפון אמריקה.
דוד רזניק: בודאי הגידול ברישום בבתי ספר היומיים.
דוד רזניק: הרחבת מסגרות כמו גיל הרך וחינוך מבוגרים.
דוד רזניק: יש הרבה אתגרים.
דוד רזניק: יש מה לתקן ויש גם דברים שהם מתחדשים ומתחזקים.
דוד רזניק: אני רוצה בפורום הזה, שעוסק במדיניות, רק להזכיר שני דברים.
דוד רזניק: קודם כל עיקר הבעיה זה לא תוכנית לימודים, ולא חוסר בחומרים.
דוד רזניק: יש היום באינטרנט ועל המדפים הרבה יותר מדי תוכניות לימודים שאף פעם לא יישמו אותם בבתי ספר.
דוד רזניק: האתגר הגדול, המשבר הגדול לפי דעתנו זה כוח אדם שמעוניין ללמד על ישראל.
דוד רזניק: ואם מדברים על תגלית וקיצוצים בתגלית רוב המורים בבתי ספר היהודים בארצות הברית אף פעם לא היו בארץ.
דוד רזניק: אז איך הם ילמדו, איך הם ילמדו על הארץ, ואיזו תשוקה תהיה להם ללמד על הארץ אם הם אף פעם לא היו בארץ.
דוד רזניק: אז כבר כמה שנים אנחנו מדברים על תגלית למורים.
דוד רזניק: אם כבר מקצצים התגלית לנוער שזה גם זה עוולה.
דוד רזניק: אבל מישהו צריך באמת להוביל תגלית למורים בבתי ספר יהודים לבוא לארץ.
דוד רזניק: בהקשר הזה גם לחברים שלי בסוכנות צריכים להזכיר את קיצוץ תוכנית המשותפת שהיא היתה הקרן היחידה להביא לארץ מחנכים מחוץ לארץ.
דוד רזניק: ובתוך ארצות הברית וקנדה היה המקור העיקרי להביא מחנכים לארץ.
דוד רזניק: השנה משום מה סגרו את התוכנית המשותפת לחינוך יהודי.
דוד רזניק: גם בהקשר הזה צריכים להזכיר את העוולה של הממשלה, של ממשלת ישראל בנדון.
דוד רזניק: שבמשך כל שנות הקיום של אותה תוכנית הממשלה לא תרמה את חלקה.
דוד רזניק: אבל עכשיו לא צריכים לדאוג מפני שעזבו את התוכנית.
דוד רזניק: אז אם באמת רוצים להקים בחמש השנים הבאות איזושהי תוכנית משמעותית בחינוך היהודי ציוני בצפון אמריקה, למצוא דרך להביא את המורים והמחנכים שאף פעם לא היו בארץ לאותה הצלחה ידועה של התגלית.
דוד רזניק: תביא אותם לשבועיים שלושה שבועות לסמינר מקצועי ואז הדרישה לתוכניות הלימודים וחומרים כבר יצא מהשוק שם.
דוד רזניק: כפי שאת יודעת יושבת הראש, יכולים לשבת בחדר מסביב השולחן כל הנציגים של הרשתות הללו כולל שלנו.
דוד רזניק: אבל בארצות הברית המפוזרת והמבודדת כל בית ספר מחליט לעצמו מה לעשות.
דוד רזניק: עד שנשכנע את המנהלים ואת המורים מה שהם ילמדו בנושא הזה כל ההחלטות בגבוה לא יעזרו בהרבה.
דוד רזניק: אז אלו שני דברים למדיניות שחשובות לנו.
דוד רזניק: ושנמשיך לשתף פעולה גם עם השרים וגם עם הסוכנות לקדם את הנושאים האלו.
אריה גרין: אריה גרין, יועץ לשר שרנסקי לענייני תפוצות וירושלים.
אריה גרין: קודם כל אני חושב שאני חייב להביע את ברכתנו ואת שמחתנו גם על הדיון הזה, וגם כמובן על העבודה הקשה והמוצלחת של הסוכנות היהודית מחלקת החינוך, וגם של משרד החוץ בכל הנושא של חינוך יהודי.
מיכאל מלכיאור: משרד החוץ לא עוסק בחינוך יהודי.
אריה גרין: בהמשך אני אתייחס לזה, כי זה בדיוק הנושא שעלה כאן באיזשהו רוגז צנוע, ואנחנו חייבים להתייחס אם כן לזה.
אריה גרין: מה שאני רוצה להגיד זה שני דברים: לא חשוב עד כמה טוב המאמצים שלנו וגם של הסוכנות של ה- "ג'סנה" ואחרים להביא כלים חינוכיים למורים היהודים או בבתי ספר יהודים בעולם, אנחנו צריכים לדאוג להצליח להביא אותם אליהם לשימוש בדיוק כפי שדוד רזניק אמר.
אריה גרין: מה שנכון לגבי האינטרנט, זה אותו האתגר.
אריה גרין: האתגר האמיתי שעומד בפנינו זה איך להגיע לאותם המחנכים ויותר חשוב התלמידים הסטודנטים שהם לא מגיעים לא לבונים עולם יהודי, ולא לאתר של הסוכנות וזה עם כל ברכתנו על העבודה המבורכת של הסוכנות ואלו דעותיי האישיות לא של השר, כאיש היי טק לשעבר אני לא בטוח שדווקא המקום הנכון לייצר כלים חדשים או חדשניים ללימודי היהדות זה דווקא הממסד.
אריה גרין: זאת אומרת אני לא יודע אם ממשלת ישראל או הסוכנות, זה המקום הנכון להמציא כלים חדשים.
אריה גרין: לעומת זאת יש כמובן כל מיני גורמים שאני לא מפרט אותם שכן מתעסקים בזה.
אריה גרין: אולי שיתוף פעולה איתם שיש שיתוף פעולה בין הסוכנות.
קולט אביטל: לא, אם אתה כבר אתה אומר אז תגיד בבקשה מיהם הגורמים.
אריה גרין: יש גורמים כאן בארץ כמו מליץ ועוד מוסדות חינוך, ויש גורמים בחוץ לארץ כמו "ג'ואיש פאמלי לייב ג'ף", וכו' על האינטרנט.
אריה גרין: מה שנכון הוא זה השיתוף הפעולה בין כל הגורמים האלה כדי להגיע למצב וזה דבר שדווקא אני חוזר למה שעמוס מה שאתה אמרת לגבי דידי ארצי וכל המאמץ הזה לשווק את העלייה בעשור הבא.