GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלמה ג'רפי: המצב הוא שחסידי סאטמר מחזיקים אותם.
שלמה ג'רפי: יש לי פה חומר בו אתם יכולים לראות את ההשמצות שלהם על המדינה.
שלמה ג'רפי: הם אומרים ליהודי תימן שאם הם יגיעו לפה, אז הבנות שלהם יצאו לתרבות רעה, ושהילדים שלהם ילכו לצבא ויחזרו בלי ידיים ובלי רגליים.
שלמה ג'רפי: יש חומר בנושא ואני יכול להעביר לכם אותו.
אהוד רצאבי: היו כתבות בטלוויזיה, ואפילו בטלוויזיות זרות, על זה שהסאטמרים כבר לפני 15 שנה נוסעים לשם ומחלקים להם ספרי תורה.
שלמה ג'רפי: הסאטמרים נמצאים שם כבר 20 שם, עוד לפני שאנחנו הגענו לשם.
שלמה ג'רפי: אנחנו כל הזמן במלחמה.
שלמה ג'רפי: אני הוצאתי שמונה משפחות, ארבע מלונדון וארבע מארצות הברית.
שלמה ג'רפי: הם משמיצים בלי סוף, ובמיוחד אותי כי הם יודעים שאני מתעסק עם זה.
קולט אביטל: יש משלחות של אנשים, לא אנשי סאטמר, שיוצאים מארצות הברית להיפגש עם הקהילה.
קולט אביטל: זה קיים, נכון?
שלמה ג'רפי: זה קיים.
שלמה ג'רפי: ישנן שיחות טלפוניות יום יומיות.
שלמה ג'רפי: אני שלחתי לתימן מעל לשישים משלחות.
קולט אביטל: זאת אומרת שיש אפשרות להעביר מידע לאנשים האלה על מה שקורה פה באמצעות אותן משלחות.
שלמה ג'רפי: דרך אגב, חלק מהם ביקרו בארץ.
שלמה ג'רפי: יהודי תימני יכול לבקר בארץ ולחזור לתימן בלי שום בעיה.
אהוד רצאבי: שלמה, אתה אומר שבניו יורק יושבים 80 איש, ובלונדון יושבים עוד 60 אנשים.
אהוד רצאבי: מה מחזיק אותם שם?
אהוד רצאבי: האם אותם יהודים אנטי ציוניים עושים את הדברים בצורה לא חוקית, בדרך של כפייה, מחזיקים אותם בידיים?
אהוד רצאבי: השאלה השנייה היא למה זה קורה ומה ניתן לעשות במצב הזה?
שלמה ג'רפי: דרך אגב, חסידי סאטמר ונטורי קרתא עובדים בשיתוף פעולה.
שלמה ג'רפי: יש לי מסמכים על כך.
שלמה ג'רפי: הם גורמים לכך שהמשפחות לא תוכלנה לזוז.
שלמה ג'רפי: בין היתר לוקחים להן את הדרכונים מייד כשהן מגיעות.
שלמה ג'רפי: יהודי תימן חוששים שמא יבולע להם במידה והם יגידו שהם רוצים לעלות.
אהוד רצאבי: האם הם מקבלים פספורט תימני כשהם עוזבים את תימן?
שלמה ג'רפי: הם יוצאים עם פספורט תימני.
שלמה ג'רפי: הם מגיעים לארצות הברית בתור סטודנטים.
שלמה ג'רפי: הם לא מקבלים פספורט אמריקני.
שלמה ג'רפי: הם הופכים אותם בלונדון לפליטים שבורחים כביכול מהשלטון.
קולט אביטל: אתה בוודאי לא יכול להיכנס לארצות הברית היום ללא אשרה.
קולט אביטל: הם מקבלים אשרה של סטודנט.
קולט אביטל: זאת אומרת, שמלכתחילה המצב הוא לא בסדר, משום שמשפחה של אנשים מבוגרים שנכנסת על אשרת סטודנטים לא הולכת ללמוד באף אוניברסיטה.
קולט אביטל: זאת אומרת, יש פה מצב משפטי שלפיו אם שלטונות ארצות-הברית היו תופסים אותם, היו מגרשים אותם.
קולט אביטל: מחזיקים אותם באיזשהי צורה בלתי חוקית.
שלמה ג'רפי: לסאטמרים יש שליטה פוליטית חזקה.
שלמה ג'רפי: עוד בתימן הם ניגשים לשגרירות האמריקאית.
שלמה ג'רפי: יש להם קשרים בדרג גבוה מאוד אצל קונגרסמנים שם, ובמשרד החוץ.
שלמה ג'רפי: הם מסדרים להם אשרות של סטודנטים וכך הם מגיעים לארצות הברית.
שלמה ג'רפי: אחר כך הם מחלקים אותם במקומות שונים.
קולט אביטל: משפחה כזאת יושבת שמונה שנים על אשרת סטודנט?
שלמה ג'רפי: הם מתפזרים ברגע שהם מגיעים לארצות הברית אף אחד לא שואל עליהם, ואף אחד לא מתעסק איתם.
שלמה ג'רפי: הם נשארים באותו מצב.
יוסי שרגא: האבא של המשפחה הזאת יושב על בסיס של משגיח כשרות לא של סטודנט.
יוסי שרגא: כך הם הצליחו להכניס גם ילדים.
שלמה ג'רפי: אני רוצה לציין שיהודי סאטמר ונטורי קרתא לא דואגים ליהודי תימן בגלל זה שהם רוצים שהם ישמרו את הדת.
שלמה ג'רפי: יהודי תימן שמרו על הדת במשך אלפי שנים.
שלמה ג'רפי: כל המטרה שלהם היא לאסוף כספים.
שלמה ג'רפי: יש לי פה ארגז שלם עם חומר שמראה שיהודי תימן משמשים כגובי כספים ויהודי תימן מקבלים אולי 10% מזה והשאר הולך אליהם.
שלמה ג'רפי: לכל אחד יש שתיים שלוש עמותות לעזרת יהודי תימן, אבל הכסף לא מגיע אליהם.
שלמה ג'רפי: למה הם דווקא נטפלו ליהודי תימן, למה שהם לא יקחו יהודים מעדות אחרות?
שלמה ג'רפי: אף אחד לא הולך עם פיאות וזקן.
שלמה ג'רפי: יהודי תימן הם אלה שיכולים להציג תמונה של יהודי מסכן וכך הם יכולים לגבות יותר כסף.
אהוד רצאבי: שלמה, אתה אומר שחוץ מהעניין של לגרום ליהודים לא להגיע לישראל, אלא לגולה, יש להם גם עניין כספי בנושא הזה.
אהוד רצאבי: הם משתמשים בדימוי של היהודי התימני כאבן שואבת למשיכת כספים, שלא נועד לשימושם של התימנים אלא לשימושם הם.
אהוד רצאבי: אנחנו יודעים את המצב, קיבלנו נתונים על כך.
יוסי שרגא: אני כמעט מסכים עם כל מילה שאמר שלמה ג'רפי לגבי הסאטמרים.
יוסי שרגא: אם אנחנו רוצים ללמוד על דרכי פעולתם של הסאטמרים אז כדאי להתמקד במשפחתו של יחיא ג'רדי.
יוסי שרגא: לקחו ליחיא חמישה ילדים באמתלות שונות.
יוסי שרגא: הם נמצאים עכשיו בארצות הברית ולא מאפשרים להם להגיע לארץ בטענה שהאימא לא מסוגלת לגדל את הילדים.
יוסי שרגא: הילד הקטן שראיתם נולד פה בארץ וההורים שלו מגדלים אותו יפה מאוד.
יוסי שרגא: הלוואי שכולם יגדלו ילדים כפי שהם מגדלים.
קולט אביטל: אנחנו צריכים בדיון זה מבחינה מעשית.
קולט אביטל: אנחנו מנסים לדעת איזה סוג פעולה אנחנו כחברי כנסת יכולים לעשות.
קולט אביטל: אנחנו רוצים לדעת מהו המצב המשפטי לאשורו, כי אם אנשים עושים שם פעולה שהיא לא חוקית, אז אנחנו יכולים לשקול לעשות דברים מסוימים דרך משרד המשפטים.
קולט אביטל: אם אנחנו מסכנים את הקהילה על-ידי זה, אז קשה לנו לעשות את הפעולה.
קולט אביטל: בואו ננסה לבדוק איפה אנחנו נמצאים מבחינה משפטית.
יוסי שרגא: ברשותך, אני אתחיל דווקא עם היהודים שנמצאים בתימן משום ששם מרוכזים רוב היהודים.
יוסי שרגא: נמצאים שם כ-300 יהודים והם יעלו לארץ במספר תנאים.
יוסי שרגא: ראשית, אנחנו צריכים להיות טובים מהסאטמרים מבחינה כלכלית.
יוסי שרגא: צריך לדעת שהסאטמרים לא מזרימים לשם הרבה כספים.
יוסי שרגא: הם נותנים למשפחה מאה דולר והם אומרים לה לא לעלות.
יוסי שרגא: אני לא אומר שאנחנו נבוא ליהודי תימן ונציע להם כספים בתנאי שהם יבואו לישראל.
יוסי שרגא: אני לא רוצה שמישהו יבוא לישראל רק בגלל שהבטיחו לו כספים.
יוסי שרגא: אבל, הייתי רוצה שהם בישראל כדי שהם יוכלו לחיות בישראל.
יוסי שרגא: אני רוצה שתבינו שהיהודים שעוזבים את כפריהם בתימן באים מחוסרי כול.
יוסי שרגא: אם המדינה, משרד הקליטה, משרד השיכון, משרד האוצר, לא יירתמו לעניין הזה ולא ישפרו להם את המשכנתאות אז הם לא יוכלו לבוא עם כל הרצון הטוב שלהם.
יוסי שרגא: אם לא נעשה את זה, אז אנחנו יכולים לנהל מאבק נגד הסאטמרים מעכשיו ועוד עשרים שנה.
יוסי שרגא: הם יישארו שם כי הם לא יוכלו להיקלט פה.
יוסי שרגא: אני רוצה להתייחס עכשיו לעניינם של היהודים התימנים שנמצאים בארצות הברית ובאנגליה.
יוסי שרגא: לפני מספר שנים שלחתי אישה אחת באמצעות שלמה, לנסות להעלות משפחה אחת.
יוסי שרגא: האישה הזאת חזרה מוכת.
יוסי שרגא: היא הובלה לבית חולים שבורת עצמות.
יוסי שרגא: אנשי נתורי קרטא וסאטמר הם אלה ששברו לה את העצמות.
אהוד רצאבי: האם היא הייתה שליחה של הסוכנות?
יוסי שרגא: לא, אני לא מעיז לשלוח אף שליח או שליחה שלנו לאנגליה או לארצות הברית.
יוסי שרגא: כשאני רוצה להעלות משפחה מתחת הסאטמרים אני עושה את זה באמצעות אנשים אחרים, ואני נעזר בעיקר בשלמה.
יוסי שרגא: כלומר, הס מלהזכיר את הסוכנות היהודית מול הסאטמרים.
יוסי שרגא: אנחנו בד אדום בשבילם משום שאנחנו מייצגים עבורם את הציונות, העלייה, ואת מדינת ישראל, ובוודאי שזה נפסל אצלם.
יוסי שרגא: את אמרת ונכון אמרת שאפשר להיעזר במשרד המשפטים במקרים כמו המקרה של המשפחה הזאת שנקלעה למצב מצוקה שלא מאפשרים לה להוציא את הילדים שלה.
יוסי שרגא: אם הילדים של אותה משפחה יגיעו ארצה, יוכלו לראות שאר אנשי הקהילה שמי שעולה לישראל לא ניזוק, וכי עוזרים בישראל למי שעלה לישראל.
יוסי שרגא: זה יביא לכך ששאר המשפחות יעיזו לקום ולומר שהן רוצות לבוא לישראל.
יוסי שרגא: זוהי העזרה הנדרשת ליהודים שנמצאים בתימן, וזוהי העזרה שדרושה ליהודי תימן שנמצאים אצל הסאטמרים.
קולט אביטל: אם אני הבנתי אותך נכון, לגבי 300 היהודים שנמצאים בתימן, אילו מדינת ישראל באמצעות הסוכנות במדיניות מאורגנת של הסוכנות ושל משרד הקליטה, הייתה נרתמת והייתה נותנת מענק גם כשהם עדיין שם, שהיה נותן להם איזה אות חיים שהם יכולים להתקיים, ואם היא הייתה מבטיחה להם קליטה נכונה בארץ, אז אפשר היה להעלות אותם.
קולט אביטל: אבל, לשם כך דרוש שניתן להם מה שנתנו לילדי ארגנטינה.
יוסי שרגא: כן, מה שנתנו לעולי ארגנטינה, ולעולי אתיופיה במשכנתאות.
קולט אביטל: לגבי היהודים שנמצאים בידי הסאטמרים ונטורי קרתא, אתה אומר שהטיפול הוא מסובך, הוא מסוכן במידה מסוימת.
קולט אביטל: השאלה היא, האם אתה חושב או ממליץ שמשרד המשפטים הישראלי יפנה למשרד המשפטים האמריקאי ויאמר לו כי מחזיקים שם אנשים בניגוד לרצונם, שלקחו להם את הפספורטים ושאין להם חופש תנועה, ושצריך לבדוק באיזה זכויות אדם הם חיים.
יוסי שרגא: מדובר כאן בעניין הרבה מתוחכם מלקיחת הפספורטים.
יוסי שרגא: כאשר הבת של יחיא ג'רדי נפלה וכתוצאה מכך היא אחר כך נפטרה, הם הכניסו עובדות סוציאליות שלהם והוכיחו באורים ותומים שהאישה הזאת היא שגרמה לנפילת הילדה, ושהיא לא נורמלית ולכן היא לא מסוגלת לגדל ילדים.
יוסי שרגא: ככה הוציאו את חמישה ילדים מההורים שלהם ונתנו אותם למשפחות הסאטמרים.
יוסי שרגא: בכך הם השיגו שני דברים.
יוסי שרגא: ראשית, המשפחות הסאטמריות מקבלות קצבה כי הן מחזיקות את הילדים האלה.
יוסי שרגא: שנית, מונעים מהם גם לבוא לישראל.
יוסי שרגא: אנחנו הבאנו את ההורים לארץ כי היו להם פספורטים, אבל זה לא עדיין לא עוזר להם משום שהילדים שלהם נמצאים שם.
יוסי שרגא: בגדול, אביו של הבחור יוסף נהרי הולך ומסתבך כי הם עושים שם משהו מאוד מתוחכם.
יוסי שרגא: אני מנסה לומר לכם שזה לא רק העניין שלקחו להם דרכון, יש כאן דברים הרבה יותר מתוחכמים.
יוסי שרגא: צריך לדעת איך לעבוד איתם.
יוסי שרגא: צריך לפתור את הבעיות ההומניטריות שישנן.
יוסי שרגא: יש להביא את ההורים שלו לארץ.
יוסי שרגא: אנחנו בסוכנות נעשה כל מאמץ להביא את ההורים.
קולט אביטל: כולנו יודעים שיש לפתור את הבעיות ההומניטריות.
קולט אביטל: קשה מאוד להוציא את האנשים משם ברגע שהם נקלעים למצב כזה.
קולט אביטל: אני מנסה לבדוק איתכם, האם לנו כמדינת ישראל יש דרך לעזור?
יוסי שרגא: את שמת לב שהוא חשש לדבר כאשר את שאלת אותו קודם לכן שאלות מול המצלמות כיצד הם הגיעו לארץ.
יוסי שרגא: יש לו סיבות טובות לזה.
יוסי שרגא: אם אנחנו נבוא לסאטמרים שם עם עורכי דין ונבקש מהם לשחרר את היהודים, הם יאמרו: מי שרוצה ללכת שילך.
יוסי שרגא: אבל אותם חסידים בקריית יואל ידפקו לו בבית בשעה שתיים בלילה והם ירמזו לו ברמז די ברור לחזור בו מהדברים שהוא אמר.
יוסי שרגא: צריך לזכור שאותם יהודים תימנים גרים במקום סגור, בקהילה סגורה, והם חיים מידם של אנשי הקהילה הזאת.
יוסי שרגא: זאת אומרת, אנחנו יכולים לשלוח לשם את הקונסול שלנו ועורכי דין, אבל זה לא ייתן כלום.
קולט אביטל: מה כן ייתן ויתרום לפתרון הבעיה?
יוסי שרגא: יש לנו חצאי משפחות שנמצאות פה, והסאטמרים מחזיקים בחצי השני של המשפחות.
יוסי שרגא: אנחנו צריכים לגרום לכך שהחצי שנמצא שם יבוא לכאן.
יוסי שרגא: יש לנו כאן קייס משפטי.
יוסי שרגא: הבן נמצא כאן, גם האימא שלו נמצאת בארץ והיא יכולה לתבוע.
יוסי שרגא: במקרה הזה אנחנו יכולים לערב את השגרירות ואת כל העולם ולומר שהם רוצים לבוא לארץ.
יוסי שרגא: הסאטמרים לא יכולים לנגוע במקרה כזה.
יוסי שרגא: אנחנו גם יכולים לפעול במקרה של הילדים שנמצאים שם וההורים שלהם בארץ.
יוסי שרגא: אנחנו לא נוכל לפעול במקרים של משפחות שלמות שנמצאות שם, משום שהם יכולים לפעול בדרכים מתוחכמות.
יצחק קעטבי: המצב הוא ידוע ובאמת מחפשים פתרונות.
יצחק קעטבי: אי אפשר לשלוח לשם את הימ"מ.
יצחק קעטבי: אני לא חושב שזהו מצב שלא ניתן לפתור אותו.
יצחק קעטבי: אני חושב שלחץ ציבורי על הסאטמרים שם בדרכים שונות שייעשו על-ידי מוסדות המדינה, יכול לסייע בפתרון הבעיה.
יצחק קעטבי: הלחץ הציבורי צריך להיעשות אפילו באמצעות ממשלות ארצות-הברית ולונדון.
יצחק קעטבי: צריך לעשות כאן פעולה חזקה מאוד משום שהעניין הזה נמשך הרבה מאוד שנים.
יצחק קעטבי: אני מבין שהנושא הובא לוועדה בלחץ הנסיבות.
יצחק קעטבי: היה לנו הרבה מאוד זמן לעסוק בנושא הזה, וצריך לעסוק בעניין הזה.
יצחק קעטבי: אין לי הצעות לפתרון משום שהעניין הוא ממלכתי, אי אפשר אחרת.
יצחק קעטבי: אני יודע שכאשר לא התירו ליהודים מתימן לעלות לארץ לפני עשר שנים, ממשלת ישראל חשבה על הוצאתם בדרכים מיוחדות, בדרכים סודיות.
יצחק קעטבי: מישהו צריך לטפל בעניין הזה, וזוהי אחריותה של המדינה ושל הסוכנות היהודית.
יצחק קעטבי: אי אפשר לברוח מזה.
יצחק קעטבי: אי אפשר לחכות שחבר הכנסת אהוד רצאבי ינסה להעלות את העניין הזה ובזה נגמר העניין.
יצחק קעטבי: בשום פנים ואופן לא.
אהוד רצאבי: חברים, אני מנוסים בעניין הזה בוודאי יותר ממני.
אהוד רצאבי: אם מדינת ישראל הצליחה להעלות בדרכים אמיצות את יהדות אתיופיה, האם אנחנו לא יכולים להעלות 300 איש?
אהוד רצאבי: אני לא מדבר עם מבצעים.
אהוד רצאבי: בואו נראה מה הבעיה בזה?
אהוד רצאבי: אולי 300 האנשים שיושבים שם לא רוצים לעלות, אולי חלקם רוצים לעלות.
אהוד רצאבי: מה צריך לעשות אם רק עשרה צדיקים רוצים לבוא?
אהוד רצאבי: זה מה שאנחנו שואלים פה, ולכן ביקשתי מיושבת הראש לכנס את הישיבה.
אהוד רצאבי: אנחנו רוצים לדעת מאנשי המקצוע מהי הפעולה שאנחנו צריכים לעשות מחר בבוקר כדי לקדם את העניין.
יצחק קעטבי: אני חושב שהבעיה היא יותר אצל היהודים התימנים שנמצאים אצל הסאטמרים בארצות הברית ובלונדון.
יצחק קעטבי: אפשר להעלות את היהודים האלה רק אם הם רוצים בכך.
יצחק קעטבי: כל עוד שיש להם פיתוי, הם יישארו בתימן כי על-פי המושגים שלהם הם חיים טובים בתימן באופן יחסי.
יצחק קעטבי: למה שהסאטמרים ימשיכו לכלוא יהודים ולדבר על ליבם לא לעלות לארץ?
יצחק קעטבי: בעניין הזה אני מסכים עם יוסי שרגא.
יצחק קעטבי: יש להם דרכים שונות ומשונות שאנחנו אפילו לא יודעים עליהן, לגרום לכך שהם לא יבואו לארץ.
יצחק קעטבי: הם יכולים לומר שמשפחה כלשהי יכולה לעלות לארץ, אבל בפועל הם ינקשו על חלון ביתם והם ישברו גם דלתות כדי להביא לכך שהם לא יעלו לארץ.
יצחק קעטבי: הם גם נותנים כסף ליהודים בתימן כדי להביא לכך שהם יתפרנסו בתימן, ובלבד שלא יעלו לארץ.
יצחק קעטבי: אין מושג כזה שאי אפשר לפתור את הבעיה.
יצחק קעטבי: אני לא מבין איך המדינה לא יכולה להתגבר על הבעיה שלהם ולגרום לכך שאותם אנשים יחיו חיים בכבוד ובחופש.
קולט אביטל: אנחנו פה כדי לנסות להבין איך המדינה יכולה להתגבר על הבעיה.
משה נחום: 22 שנים אני עוקב אחרי הפעילות של הסאטמרים, מאז שהם הגיעו לתימן.
משה נחום: גיליתי שבהתחלה הם היו לוקחים את ספרי הקודש העתיקים.
משה נחום: אני מכיר את שפתם, תרבותם ואופיים.
משה נחום: אדם שלא מבין את שפתם, לא ידע איך להתעסק איתם.
משה נחום: אני מכיר אותם מקרוב.
משה נחום: הם פרסמו מאמרים על זה שבתימן ישנם 30-40 אלף יהודים.
משה נחום: הם שולחים יהודים תימנים לגבות כסף עבורם.
משה נחום: הם שלחו את יחיא ג'ריידי להיות גבאי.
משה נחום: הוא קיבל פנקסי קבלות לידיו עם המלצות מרבנים, במטרה שהוא ילך לגבות כספים יום יום מהיהודים שגרים שם, לא רק מהסאטמרים.
משה נחום: לא כל הכסף מיועד ליהודים התימנים.
משה נחום: רוב הכסף הולך לסאטמרים.
משה נחום: היהודים התימנים מקבלים פרוטות מהסכומים האלה, למרות שהם מגייסים מיליונים.
משה נחום: יחיא ג'ריידי היה גובה 2,500-3,000 דולר ליום.
משה נחום: עבור הכסף שהוא גבה הוא נתן קבלות.
משה נחום: הם הבטיחו לו שליש מהכסף, אבל הוא לא קיבל שליש.
קולט אביטל: אני רוצה לדעת מה לפי דעתך ניתן לעשות כדי להוציא אותם?
משה נחום: הם מביאים אותם לארצות הברית ואחר כך הם לוקחים להם את הפספורט.
משה נחום: הם נמצאים שם על ויזות של סטודנט כדי שיהיה להם מונופול עליהם.
משה נחום: למשפחה הזאת לקחו שישה ילדים, לא חמישה.
משה נחום: הם טענו שהם קברו את הילדה שנפטרה, אבל אין לילדה תעודת פטירה בבית חולים, אין קבר.
אהוד רצאבי: אנחנו רוצים לדעת איך אנחנו יכולים להעלות את היהודים התימנים שנמצאים בקהילות סאטמר ומביאים אותם לארץ.
משה נחום: יש לי מינוי של שגריר במחנה השלום.
משה נחום: ממשלת ישראל צריכה לפנות לסטייט דיפרטמנט, לדסק שמטפל בתימן, למשרד המשפטים האמריקאי ולומר שמדובר כאן חטיפה של אנשים.
משה נחום: צריך קודם כל להוציא אותם משם ולרכז אותם באזור קליטה של שלטונות ההגירה של ארצות הברית בו יהיה להם חופש, ורק אז צריך לשאול אותם אם הם רוצים לעלות.
משה נחום: לא צריך לתחקר אותם בפני הסאטמרים ולומר להם שמי שרוצה לעלות יעלה.
שלמה ג'רפי: רבותיי, אין שום בעיה להוציא יהודים מהסאטמרים.
שלמה ג'רפי: זה מצריך זמן, סבלנות, פעילות ותקציב.
שלמה ג'רפי: עובדה שהוצאתי שמונה משפחות.
שלמה ג'רפי: בסוף חודש דצמבר הייתי צריך להוציא 15 אנשים.
שלמה ג'רפי: הכול היה מוכן, אבל ברגע האחרון בדיוק ביום של הטיסה העלימו שני ילדים, ולא התאפשר להוציא אותם.
שלמה ג'רפי: הוצאנו עכשיו חצי משפחה ואנחנו נוציא גם את החצי השני.
שלמה ג'רפי: הם לקחו את ילדי המשפחה הזאת דרך בית משפט בכל מיני תעמולות ועלילות.
שלמה ג'רפי: אני לקחת עורך דין בארצות הברית והתחייבתי לו על סכום של 20,000 דולר.
שלמה ג'רפי: אנחנו מטפלים בנושא הזה שחייב לעבור דרך בית המשפט.
שלמה ג'רפי: צריך לתת ייפוי כוח לעורך הדין כדי לתחקר.
שלמה ג'רפי: הם אמרו שהאימא היא זו שנתנה את המכות לבת שלה, אבל הסתבר שהנהג הוא זה שעשה את זה.
קולט אביטל: כלומר, אתה אומר שיש דרכים להוציא אותם.
שלמה ג'רפי: כן, יש דרכים.
שלמה ג'רפי: פניתי למשרד המשפטים פה, שלחתי מכתב לראש הממשלה בעניין המשפחה הזאת.
שלמה ג'רפי: ההורים נמצאים כאן כמעט שלוש שנים ודבר לא נעשה מאז מצד מוסדות הממשלתי.
שלמה ג'רפי: ניתן לעבוד רק דרך עורך דין.
דוד שוקר: אני עסקתי בנושא הזה הרבה תוך שיתוף פעולה עם שלמה ג'רפי בארצות הברית ועם הסוכנות היהודית.
דוד שוקר: אני אומר שאפשר לעשות שני דברים כדי שאפשר יהיה לטפל בנושא יהודי תימן.
דוד שוקר: ראשית, צריך לתת להם פיתוי במשכנתאות ובהטבות.
דוד שוקר: אם היהודים בתימן יקבלו את המסר לפיו יש להם הטבות במשכנתאות ושיש להם מענקים, זה יגרום להם לבוא לארץ.
דוד שוקר: אנחנו ניתן להם את מה שהסאטמרים לא נותנים להם.
דוד שוקר: אני מאמין באמונה שלמה שאפשר להביא אותם לארץ.
דוד שוקר: אני חושב שבמקרה של היהודים שנמצאים בארצות הברית ובאנגליה יש לדבר על איחוד משפחות, וממשלות ארצות-הברית וישראל צריכים לדבר על הוצאת המשפחות ואיחודן.
שרונה עמוסי: אני עוסקת בקליטה דווקא בישראל.
שרונה עמוסי: לא עסקתי בנושא מחוץ למדינת ישראל כפי שעושה שלמה ג'רפי.
שרונה עמוסי: אני הייתי שליחה של מדינת ישראל במשך 15 שנה.
שרונה עמוסי: מדינת ישראל היא מעצמה ויש לה תקציבים של מעצמה, ואני מרגישה נבוכה ונדהמת כאשר אני רואה שאנחנו עומדים חסרי אונים ולא מטפלים ב-300 איש.
שרונה עמוסי: את יהודי אתיופיה העלו בכל הצורות האפשריות, ואני חושבת שיש להשתמש בכל הדרכים האפשריות שיש בידי מדינת ישראל כדי להעלות גם את יהודי תימן.
שרונה עמוסי: מדינת ישראל הרי יודעת לחדור לנקיקים שבנקיקים כדי להציל יהודים.
שרונה עמוסי: יש לנו היכולות, המוחות והתקציבים.
שרונה עמוסי: אני בפירוש אומרת שאני מתביישת כשאני רואה את המצב שישנו שם.
קולט אביטל: יריד עלייה בצרפת אפשר לעשות, לזה יש כסף.
שרונה עמוסי: אני לא רציתי להעלות את זה ואני מבינה למה את מתכוונת.
שרונה עמוסי: מכל המקום, המצב הזה הוא מצב מביך.
שרונה עמוסי: אני באה לפה עם כבוד וערכים.
קולט אביטל: לפי מיטב הבנתך, אילו נתנו את התנאים ל-300 היהודים שנמצאים שם, האם הם באמת היו רוצים לבוא לארץ?
שרונה עמוסי: כן.
שרונה עמוסי: כולם מכירים את יחיאל צברי שמתגורר באושיות.
שרונה עמוסי: הוא אמר לי שהמדינה נתנה לו בכיס אחד, ולקחה ממנו מהכיס השני.
שרונה עמוסי: איזה מין דבר זה?
שרונה עמוסי: צריך להתייחס אליהם בשני מישורים.
שרונה עמוסי: ראשית, צריך לתת פתרון לילדים שהם יהודים והם יישארו יהודים כפי שהם.
שרונה עמוסי: לא צריך להבהיל אותם בדיבורים שיגזזו להם את הפאות, לא צריך לחזור לסיפור עולי תימן בשנת 1948.
שרונה עמוסי: צריך לצעוד קדימה.
שרונה עמוסי: שנית, ישנו העניין של סל קליטה בישראל.
שרונה עמוסי: כל סטודנט, כל מי שמגיע מקבל 1.75 מסל קליטה.
שרונה עמוסי: אבל, אף יהודי תימני מהעולים החדשים לא קיבל את זה כאן.
שרונה עמוסי: אם יחיא צברי שהוא אבא לעשרה-חמישה עשר ילדים, ידע שיש לו מענה, וכשהוא נוסע לתימן הוא יגיד ליהודים שנמצאים שם שהילדים שלו הסתדרו, אז זה יגרום לכך שיהודי תימן יבואו.
שרונה עמוסי: לא צריך לדבר על שוחד פוליטי, הדברים צריכים להיעשות בכבוד.
פיני מור: מה פירוש כל סטודנט מקבל 1.75 מסל קליטה?
קולט אביטל: בוא תגיד לנו אתה, האם לא נותנים נקודות זיכוי לסטודנטים?
פיני מור: כל עולה חדש מקבל סיוע דרך מינהל הסטודנטים ולא משנה מאיפה הוא מגיע.
פיני מור: הוא מקבל שלוש שנות לימוד חינם.
פיני מור: חלקם מקבלים אולי ארבע שנות לימוד עם מכינה.
שרונה עמוסי: אני דיברתי על בית ספר יסודי.
קולט אביטל: האם זה נכון שלילדי עולים נותנים תוספת של שעות לימוד?
שרונה עמוסי: לתימנים לא.
קולט אביטל: לכול הילדים.
שרונה עמוסי: גברתי היושבת ראש, אני אמסור לך נייר בעניין.
שרונה עמוסי: התימנים שעלו ארצה לא קיבלו 1.75 ואני אחראית בפורום שזה יקרה.
קולט אביטל: אני אשמח לקבל נתונים, אני יודעת שאין כזה דבר.
קולט אביטל: בדרך כלל הפרוצדורה, ואני לא מדברת על הפרוצדורה של משרד החינוך, היא שהיכן שיש ילדי עולים, בתי הספר מקבלים כך וכך מענקים פר קפיטה ובתי הספר אחראים לחלוקה.
שרונה עמוסי: לא התימנים.
שרונה עמוסי: זה הגיע כבר לשרת החינוך.
קולט אביטל: אני מאוד אודה אם תעבירי לנו את החומר הזה.
שרונה עמוסי: אני אשמח.
קולט אביטל: מר שוורץ, נכון שאתה נמצא במצב מאוד משונה כי אין לך שר.
קולט אביטל: אנחנו לא יודעים גם כמה זמן לא יהיה לך שר.
קולט אביטל: אבל אנחנו בכל זאת צריכים לשאול אותך, האם יש איזשהו סיכוי להערכתך, ואם כן מה אנחנו צריכים לעשות כדי שאם תבוא עלייה מתימן אפשר יהיה לקחת אותם כפי שלוקחים את יהודי אתיופיה, ולנסות להגיע למדיניות של מענקים לדיור בשביל הקבוצה הקטנה הזאת.
ישראל שוורץ: בזמנו כאשר הממשלה ביטלה ב-2002 את מענקי הדיור, נותרו מענקי דיור רק לאתיופים.
ישראל שוורץ: המצב הסוציו כלכלי של יהודי תימן יותר קרוב למצבם של יהודי אתיופיה.
ישראל שוורץ: משרד האוצר צריך לטפל בעניין הזה.
קולט אביטל: לפי דעתך, מישהו יכול לקבוע את המדיניות הזאת.
אהוד רצאבי: האם משרד האוצר החליט שמקצים רק ליוצאי אתיופיה?
ישראל שוורץ: אמת.
קולט אביטל: זאת אומרת, מי שעושה את ההחלטות האלה זה האוצר.
אהוד רצאבי: כלומר, אפשר לפנות לשרת הקליטה ולשר האוצר.
ישראל שוורץ: שרת הקליטה, בלי ששאלתי אותה, וכל שר שמתעסק בזה, תומכים בזה בשתי ידיים.
אהוד רצאבי: כלומר, הפעולה צריכה להיות במשרד הדיור כך שמענקי הדיור יורחבו גם לאותם 300 אנשים.
ישראל שוורץ: העלות התקציבית היא מאוד נמוכה משום שמדובר על משקי בית.
אהוד רצאבי: מדובר 50 משפחות, בכמה כסף זה מתבטא?
ישראל שוורץ: זה בערך 300 אלף שקל למשפחה למענק.
ישראל שוורץ: לדעתי זה לא דרמטי בתקציב המדינה.
קולט אביטל: לאתיופים נותנים את המענק הזה שהוא 90% מהמשכנתא, ולכולם היו נותנים פחות.
קולט אביטל: ישראל שוורץ: אני רוצה לומר גם שהסכום הזה הוא לא בשנה אחת.
קולט אביטל: הרי לא כולם יבואו ב-2005.
קולט אביטל: זה בוודאי יתפזר על שנתיים-שלוש, כל שהעלות התקציבית לשנה היא כלום.
אהוד רצאבי: אתה נתת לי כלי.
אהוד רצאבי: עוד מעט יש לנו ויכוחים על תקציב 2005.
אהוד רצאבי: הסחטנות הפוליטית תתחיל ואנחנו נראה מה לעשות שם.
ניסן אמדור: אני באתי לכאן יותר כדי ללמוד את הנושא.
ניסן אמדור: אנחנו נמלא את המדיניות, או שנפעל ונעשה מה שיוחלט או שיומלץ.
ניסן אמדור: כמובן שמדובר בנושאים רגישים מאוד.
קולט אביטל: אנחנו מאוד נודה אם אחרי הדיון הזה גם אתה תעשה את הבדיקה, ולא רק משרד המשפטים.
קולט אביטל: משרד החוץ יעשה את הבדיקה מהן הדרכים האפקטיביות ביותר, כי יכול להיות שאנחנו נצא עם תותחים גדולים ונהרוג זבוב.
קולט אביטל: מצד שני, יכול להיות שנביא לאמצעים שרק יסכנו את האנשים האלה כי יסתבר שהאשרות שלהם הן לא בתוקף.
קולט אביטל: בואו נעשה את הבדיקה הזאת אם אפשר.
ניסן אמדור: בכל מקרה, אנחנו מדברים על היהודים שנמצאים בלונדון ובארצות הברית בלבד.
קולט אביטל: הטיפול ביהודים שנמצאים בתימן צריך להיעשות מול הסוכנות, משרד הקליטה, משרד האוצר, ובזה אנחנו נטפל.
משה נחום: אנחנו בכל זאת מדברים על כך שיש בעיה עם שישה ילדים שעדיין שם אצל משפחות ולא אצל ההורים.
שלמה ג'רפי: מדובר בחמישה ילדים.
שלמה ג'רפי: ילדה אחת נפטרה.
משה נחום: אבל, לא נתנו לאבא לראות קבר או גופה.
משה נחום: לגבי שישה הילדים האלה אני מציע לפנות למשרד המשפטים או למשרד הסעד האמריקאי.
משה נחום: הילדים האלה יודעים שההורים שלהם נהרגו בתאונת דרכים את זה מגלה האב בשיחת טלפון עם ביתו הבכירה בת ה-11.
משה נחום: הבת ביקשה מאביה לבוא ולקחת אותה.
משה נחום: האבא סיפר שהילדים שלהם חולקו למשפחות ללא ידיעתו.
שלמה ג'רפי: אין שום בעיה להוציא את הילדים.
שלמה ג'רפי: זה עניין שצריך לעשות אותו דרך בית משפט.
שלמה ג'רפי: יש צורך בכסף לעורך דין כדי שהוא יוציא אותם, זה הכול.
שלמה ג'רפי: אפשר להוציא אותם.
קולט אביטל: אתם מייצגים גופים אזרחיים שעוזרים לאותם אנשים.
קולט אביטל: האם יש גופים שיכולים לעזור או לשלם עבור עורכי דין?
שלמה ג'רפי: אני מתכתב על הנושא הזה כבר שנתיים.
שלמה ג'רפי: כבר כתבתי לראש הממשלה, למשרד החוץ, אבל הם לא עשו שום דבר.
קולט אביטל: אני שואלת לגבי גופים אזרחיים.
קולט אביטל: יש קהילה יהודית בארצות הברית, ויש גופים אזרחיים שיכולים לעזור עם עורכי דין?
שלמה ג'רפי: אנחנו ניסינו, אבל אף אחד לא רוצה לעבוד בחינם.
שלמה ג'רפי: אני חתמתי על התחייבות של 20,000 דולר בשביל המשפחה הזאת והנושא בתהליך.
קולט אביטל: מר משה נחום, האם יש לך גישה לגופים בארצות הברית שיכולים לעזור מבחינה כספית?
משה נחום: אני מוכן לפנות לקונגרס היהודי העולמי או לקונגרס היהודי האמריקאי, ולבקש מהם לבדוק איך הפיצו שמועה שההורים נהרגו כדי שאפשר יהיה לאמץ את הילדים.
קולט אביטל: אנחנו לא מדברים כרגע על נושאים פרטניים.
קולט אביטל: אנחנו רוצים לנסות לראות במי אנחנו יכולים להיעזר.
קולט אביטל: יכול להיות שהרעיון הוא טוב.
קולט אביטל: צריך לפנות לקונגרס היהודי האמריקאי או לקונגרס היהודי העולמי.
ניסן אמדור: אני אשמח לראות את ההתכתבויות שמר ג'רפי שלח לפני שנתיים.
ניסן אמדור: האם אתה יכול להעביר לי אותן?
שלמה ג'רפי: כן.
קולט אביטל: אולי נפנה לארגונים יהודיים לתת לנו את הסעד המשפטי ושיעזרו לנו לממן שם עורכי דין.
שלמה ג'רפי: אם הם יתנו תקציב אני אוכל לפתור את הבעיה.
אהוד רצאבי: כמה כסף צריך?
שלמה ג'רפי: אני חתמתי על התחייבות על סך 20,000 דולר.
קולט אביטל: ממשלת ישראל לא תשלם בעד פעילות של עורכי דין בחוץ לארץ.
קולט אביטל: אבל יש לנו את כל הסיבה הטובה לפנות לשניים או שלושה ארגונים יהודיים בארצות הברית ולבקש את עזרתם בסיוע משפטי.
קולט אביטל: אנחנו יכולים לפנות לישראל זינגר בקונגרס היהודי העולמי או לבובי בראון שהם אנשים שהם מבינים, ולבקש את הסיוע שלהם בעורכי דין ולא צריך לומר כמה זה עולה.
קולט אביטל: הם ימצאו את עורכי הדין והם ישלמו בעדם.
קולט אביטל: אני חושבת שהקהילה היהודית בארצות הברית יכולה לעזור בעניין הזה אם אנחנו הולכים בדרך המשפטית.
קולט אביטל: אנחנו לא מדברים על חטיפת ילדים או על דרכים לא רשמיות.
קולט אביטל: אנחנו רוצים למצות את כל התהליכים המשפטיים.
קולט אביטל: קשה לי להניח שבמצבנו היום, מדינת ישראל תשלם לעורכי דין בחוץ לארץ.
קולט אביטל: בואו ננסה לראות איך אנחנו פותרים גם את הסוגיה הזאת.
שלמה ג'רפי: אבל אם העסק יימשך חודשיים-שלושה, הילדים יאומצו חוקית.
שלמה ג'רפי: אומנם עורך הדין העלה התנגדויות ואמר שהעלילו עלילות על המשפחה, אבל אני חושש מזה שבית המשפט יוציא אותם לאימוץ ורק בגיל 18 אפשר יהיה לדבר על הילדים.
קולט אביטל: זה אומר שצריך לעשות פעילות מהירה.
אהוד רצאבי: הנושא הזה עלה כיוון ששלמה ג'רפי והסוכנות היהודית הביאו את המשפחה הזאת לארץ.
אהוד רצאבי: יושבת הראש קולט אביטל ואני לקחנו יוזמה והעלנו את הנושא היום לדיון.
אהוד רצאבי: אבל, אם מחר יצוץ לנו נושא חדש, אז כל הנושא הזה יגווע.
אהוד רצאבי: אתם אלה שעוסקים בנושא הזה יום יום.
אהוד רצאבי: אני מבקש מכם לתת לנו צעדים לפעולה.
קולט אביטל: לא, אני חושבת שאנחנו כבר יודעים מהם הצעדים.
אהוד רצאבי: אני עדיין לא יודע.
קולט אביטל: החלטות של ועדה הן החלטות שלנו.
קולט אביטל: אני חושבת שאני הבנתי מה שיש פה.