GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יגאל יאסינוב: ועדה זו מתנהלת לא לפי הנושא אליו היא זומנה.
יגאל יאסינוב: כנציג ועדת מדע וטכנולוגיה, אני מודיע שמיד לאחר סיום דבריי אני מבקש לתת למנכ"לית משרד המדע להודיע ולהגיד כמה מלים מטעם המשרד.
מרינה סולודקין: קודם כל משרד הקליטה, ואחר כך משרד המדע.
יגאל יאסינוב: בינתיים, אני נואם, ותני לי, בבקשה, לסיים את הנאום.
יגאל יאסינוב: את מנהלת ישיבה לפי רצונך, ולי מותר להגיד.
יגאל יאסינוב: נמצאים פה אנשים כמו מי שעל שמו יש את מלגת שפירא ונציגי אוניברסיאות, שבאו לתת לנו הסבר מה קורה ומה צריך לעשות.
יגאל יאסינוב: בעיניי, זה מאד לא יפה להפוך את הוועדה למקום שבמקום מה שהיינו צריכים לעשות - לדון בעצם בשאלה מה לעשות כדי לעזור לפרוייקטים האלה, מה לעשות כדי לקדם את הפרוייקטים האלה ומה לעשות כדי לא לתת למדענים לרדת, שבעצם היום זו הבעיה הגדולה, ואיך לטפל בזה - בעצם אנו נתנו במה לחלק מהמפלגות.
יגאל יאסינוב: אני אבקש אחר כך בוועדת האתיקה לבדוק מזמן הישיבה כמה דיברו חברי-כנסת ממפלגות מסויימות ומהו האחוז מהדיון בוועדה.
יגאל יאסינוב: אני מקצר את דבריי, ומבקש להעביר את הזמן שנשאר לכוחות המקצועיים.
יגאל יאסינוב: אני מתנצל, שבעוד עשר דקות, לצערי, אני חייב לעזוב כי בוועדת העבודה והרווחה דנים על עליית מחיר לחם ועל סגירת מחלקת הרווחה בעיריית ערד ואינני יכול שלא להיות שם כי זה פוגע באנשים מהעיר.
מרינה סולודקין: ברצוני רק להדגיש שיש כמה ועדות בכנסת שבהן יש קואליציות מקיר לקיר: ועדת העליה והקליטה והוועדה למעמד האשה.
מרינה סולודקין: בדרך-כלל, שם אין לנו ויכוחים פוליטיים.
יגאל יאסינוב: גבירתי, לידיעתך, אני נמצא פה לא רק בכובע של ועדת המדע אלא אני גם חבר בוועדת העליה.
יגאל יאסינוב: יש לי עכשיו בישיבה הזאת קול כפול, ואם על זה את מדברת הרי שאין כרגע קואליציה מקיר לקיר בוועדת העליה כי אני עדיין חבר בוועדה הזאת.
מרינה סולודקין: נציג משרד הקליטה, עמרי אינגבר, אני מבקשת שתשיב על שאלותינו, ולאחר כן אתן את רשות הדיבור למנכ"לית משרד המדע שאנו מאד מעריכים את זה שהיא הגיעה לישיבה שלנו.
דובר: האם אתם תתנו גם למשתתפים להגיד דברים?
מרינה סולודקין: בטח, לפי התכנית.
מרינה סולודקין: אני מאד מסכימה שעירבוב הנושאים הוא מלאכותי וששתי האג'נדות לא כל כך מתאימות זו לזו.
מרינה סולודקין: לדעתי, עלינו לעשות ישיבת המשך, ואנו יכולים לעשות זאת.
עמרי אינגבר: משרד הקליטה העביר את התייחסותו לנושא הדיון לוועדה לפני כן, והחומר חולק כאן וגם יצא תקציר של מחלקת המחקר של הכנסת שלקח חלק מהנתונים.
עמרי אינגבר: לכן, לא אחזור על כל מה שכתבתי במסמך, שמפרט גם את היקף המדענים שטופלו במהלך השנים על-ידינו וגם נותן איזה שהוא פירוט יותר מדוייק לשנים האחרונות.
עמרי אינגבר: התבקשתי להציג את הצד של התרומה.
עמרי אינגבר: אני מצביע על התרומה ועל הפרובלמטיקה ביכולת לכמת את התרומה הזאת, וזה חלק מהיכולת שלנו להסביר לידידינו מהאוצר כמה זה חשוב.
עמרי אינגבר: נושא התרומה בתעשייה יותר קל, והוא יותר מוחשי ומובן.
עמרי אינגבר: נתתי כאן דוגמאות לחברות שקליטתם של מדענים עולים הביאה לשינוי מהפכני או לכך שחברה שהיא חברת ייצור בלבד הפכה לחברה שהיא גם חברה מפתחת וכל הייצור שלה השתנה או חברות שהוקמו על סמך ידע.
עמרי אינגבר: אלה לאו דווקא חברות של חממות, אלא לקחתי דוגמאות לא מחממות.
עמרי אינגבר: יש גם חברות שצמחו מחממות.
עמרי אינגבר: הצבעתי גם על העובדה שבשנים האחרונות, 3-5 השנים האחרונות, יש חברות שמוקמות ע"י מדענים עולים שהם עצמם יזמים.
עמרי אינגבר: הם נקלטו בתכנית הסיוע שלנו, שמכונה כאן תכנית שפירא, כמהנדסים, כמהנדסים ראשיים או במחלקות פיתוח של חברות קיימות, צברו ידע ונסיון בתחום הזה בישראל - גם ידע כלכלי - והקימו בעצמם חברות מתחרות או בנושאים הקרובים למה שהם צברו נסיון בישראל והן קולטות - כלומר יש כבר דור שני - בעצמן מדענים עולים.
עמרי אינגבר: חשוב לי להדגיש, מה שהדגשתי במסמך, שהצד הזה הוא צד שהאוצר מבין אותו ומשתדל לא לקצץ אותו או לפחות מבחינה הצהרתית אומר: "לכו עם זה קדימה".
עמרי אינגבר: בפועל, זה קצת אחרת, ואגע בזה.
עמרי אינגבר: הנושא השני שהוא חשוב, וזו תרומה שיותר קשה לכמת ואתה, הוא התרומה למחקר הבסיסי.
עמרי אינגבר: יש כאן חברי סגל אקדמי, מי שעסק בקליטת מדענים עולים ועוסק כיום, ובאו כמה פרופסורים מהאוניברסיטאות שיוכלו להצביע יותר טוב ממני על התרומה.
עמרי אינגבר: ברצוני למחות כאן על איזה שהן אמירות שנאמרו כאן על מעמד מופלה של מדענים עולים, כי זה לא נכון.
עמרי אינגבר: יש להכיר את תכנית קמ"ע.
עמרי אינגבר: נכון שמעטים מהעלייה הנוכחית נקלטו בסגל האקדמי הבכיר, במה שנקרא: המסלול הרגיל.
עמרי אינגבר: גם כשאנו אומרים "מעטים", מדובר ב-200 איש.
עמרי אינגבר: ביחס למה שקלטו האוניברסיטאות בתקופה המקבילה הזאת, זה לא כל כך מעט.
עמרי אינגבר: בסופו של דבר - ואני מציג כאן את צד הות"ת - האוניברסיטאות במדינת ישראל הן אוניברסיטאות מחקר, קרי 90%-95% מהמחקר הבסיסי של מדינת ישראל מתקיים בשבע האוניברסיטאות.
עמרי אינגבר: התפתחות הסגל שלהן היא לא על סמך המחקר אלא על סמך הלימודים, כלומר על סמך התהפתחות ההוראה.
עמרי אינגבר: לא מדובר בכל מחלקה למדעי חברה ורוח, כי הצצתי בנתוני אוניברסיטת תל-אביב וראיתי שבמקום ראשון בין המצטיינים שנקלטו מתכנית קמ"ע בסגל הקיים זה בלינסון שזה גיאוגרפיה שזה מדעי חברה ורוח בינתיים.
עמרי אינגבר: בסובייטולוגיה אין תלמידים, כך שגם המחלקה הולכת ומצטמצמת.
עמרי אינגבר: ברור שהיא לא קלטה: לא מישהו שלמד סובייטולוגיה בישראל ולא סובייטולוג שבא מברית-המועצות.
עמרי אינגבר: לא קלטו לא כאלה ולא כאלה, כי המחלקה מצטמצמת, כי העסק הזה קטֵן.
עמרי אינגבר: יש כאן דוגמאות על מתמטיקה שנאמרו בהתחלה שמחלקות גדלו.
עמרי אינגבר: יש כאן נציגים מבר-אילן שיגידו על הגידול.
עמרי אינגבר: יש להבין שתכנית קמ"ע לא נועדה בשביל אותם 200 אלה שנכנסו לסגל.
עמרי אינגבר: עיקר תרומתה, כפי שאני רואה אותו, הוא שפתחנו מסלול מקביל, מסלול חוקרים, שהיה קיים באוניברסיטאות: הוא היה זמני, וכל מי שהלך עד תכנית קמ"ע למסלול הזה, גם ישראלים ותיקים, הלכו על GRANT מוגדר, כלומר אם היה GRANT - קיבלו מינוי זמני, ואם נגמר ה-GRANT - עזבו.
עמרי אינגבר: לא היתה שם העסקה קבועה.
עמרי אינגבר: תכנית קמ"ע נותנת קביעות לאותם אנשים לא מבחינת זה שיש שם קביעות פורמלית, אלא היא מבטיחה את המשך ההעסקה עד היציאה לפנסיה.
עמרי אינגבר: התרומה היא בהרחבת צוותי המחקר.
עמרי אינגבר: מדובר כאן בכך שצוותי המחקר של מדינת ישראל קיבלו כאן יכולת לגדול, וגידול זה משפיע קודם כל בכמות הפירסומים לטווח הקצר והמיידי, ומעבר לכך יש את היכולת שלהם להתמודד על GRANTS גדולים, להתמודד בתחרויות הרבה יותר קשות מול האוניברסיטאות האמריקאיות והאירופאיות על כספים גדולים.
עמרי אינגבר: היום, אחרי שהתכנית קיימת, אם ניקח את השלב הראשון שלה, תכנית גלעדי אנו מתחילים בה כבר את השנה השביעית-שמינית שלה, כשאני עושה סבב אני בהחלט רואה את התרומה בצורה הרבה יותר מוחשית של מדענים שהשתלבו בצוותים כשהצוותים עצמם זכו לפרסום עולמי.
עמרי אינגבר: הבאתי דוגמאות על קצה המזלג, למשל קבוצת אופטיקה מהטכניון ועוד.
מרינה סולודקין: מה עם תכניות "גלעדי" ו"שפירא"?
יגאל יאסינוב: יש פה את מר גלעדי ואת מר שפירא, ואני חושב שהם יכולים לענות.
יגאל יאסינוב: אני מתנצל על כך שעלי ללכת.
יגאל יאסינוב: אני מבקש מממלא-מקום היושב-ראש להכניס לפרוטוקול: אני יוצא בבקשה להתייעצות סיעתית.
יגאל יאסינוב: למעשה, זה מונע ממךְ החלטות.
עמרי אינגבר: תכנית שפירא היא תכנית הסיוע הרגילה שלנו.
עמרי אינגבר: היא לא קרן, אלא היא מופיעה בתקציב המדינה על-פי חוק.
עמרי אינגבר: היא מאפשרת מתן סיוע ראשוני להשמת מדען עולה.
עמרי אינגבר: נתתי כאן סקירה על כמה מדענים עולים קיבלנו לטיפול בארבע השנים האחרונות, ואכן יש ירידה מאד דראסטית - מ-780 שהתקבלו לטיפולנו ב-2000 ירדנו ל-264 ב-2003.
עמרי אינגבר: המספר 264 נמוך מהפוטנציאל.
עמרי אינגבר: בשנה שעברה, פתחנו את השנה במה שקרוי תכנית קמ"ע בבסיס ב-58 מליון שקל, ובמרץ קוצצו לנו 14 מליון שקל ועוד שני מליון שקל שגררנו בהסכמים של הממשלה, קיצוץ רוחבי, כלומר נשארנו עם 42.5 מליון שקל.
מרינה סולודקין: כמה אנשים עומדים בתור למלגת שפירא?
עמרי אינגבר: לא רצינו ליצור מצב שהמערכת שלנו תחפש למדען מקום תעסוקה; אנו נפיץ את קורות החיים וניתן לו מכתב ונגיד לו: "אתה זכאי לסיוע שלנו.
עמרי אינגבר: תלך לחפש", ובסופו של דבר כשיגיעו לוועדה נגיד שאין כסף.
עמרי אינגבר: לכן, עשינו שני דברים: ראשית - אנו הקטנו את מקדמי הסיוע: שנה א' ושנהב ב' - ב-15%, ושנה ג' - ב-60%, ושנית - אנו הקטנו את האוכלוסיה, וזו החלטה ברמת שרה שמדען מעל גיל 60 לא יטופל על-ידינו ומדען בעל תואר שני יטופל על-ידינו רק אם הוא מעל גיל 35.
עמרי אינגבר: הוצאנו בערך 17% מהאוכלוסיה מהזכאות לטיפול שלנו.
עמרי אינגבר: כלומר, המספר 264 בפועל הוא נמוך במשהו בסביבות 15%-20% מהפוטנציאל האמיתי.
עמרי אינגבר: וזאת, על מנת לעמוד בתקציב.
עמרי אינגבר: הצלחנו לבצע השמות, וגם פה יש ירידה גדולה מ-570 השמות בשנת 2000 ל-271 השמות בשנת 2003.
עמרי אינגבר: כמובן שזה מושפע מהמצב בצורה חמורה מאד, וזה מושפע גם מהיקף הפוטנציאל.
עמרי אינגבר: מאחר ואנו יכולים להשם בתחום של שלוש שנים מיום העליה, היום ישנם רישומים של מחפשי עבודה של משהו בסביבות 400-430.
עמרי אינגבר: יש בערך 430 זכאים שמבחינתנו הם רשומים כמחפשי עבודה.
מרינה סולודקין: אתה יודע שביניהם יש הבדלים בהגדרת המדען.
מרינה סולודקין: אנו מדברים על תואר שלישי.
מרינה סולודקין: כמה יש מתוך אלה?
עמרי אינגבר: בערך 52% הם בעלי תואר שני, ו-48% הם בעלי תואר שלישי.
עמרי אינגבר: חל שינוי בהרכב העלייה.
עמרי אינגבר: ב-1990-1991 עד 1992 היו יותר בעלי תואר שלישי ומעלה, והיו 55% ואולי אפילו יותר מכך, וזה התהפך.
עמרי אינגבר: זה במגמה של שינוי.
עמרי אינגבר: עולים פחות בעלי תארים מתקדמים.
עמרי אינגבר: אנו, כמובן, הקטנו את האוכלוסיה ולא פגענו ב-PHd.
עמרי אינגבר: בצעירים לא פגענו ב-PHd.
עמרי אינגבר: מה שנפגע כתוצאה מהשינוי הגילאי הוא דווקא ההשמה לתעשיה.
עמרי אינגבר: אם מסתכלים היטב בתוך הנתונים של השמות של שנת 2003, רואים שהירידה בהשמות בתעשיה היתה הרבה יותר חדה מאשר הירידה בכלל ההשמות במגזרים האחרים.
עמרי אינגבר: מ-206 השמות בשנת 2002 ירדנו ל-115 השמות בשנת 2003.
עמרי אינגבר: יש גם ירידה ביכולת המשק לקלוט, אבל יש יותר ויותר מקרים שאנו מקבלים דרישות מהתעשיה למהנדסי פיתוח כשאין במאגר שלנו אנשים שמסוגלים לתת מענה לאותה דרישה.
עמרי אינגבר: למה?
עמרי אינגבר: מכיון שהדרישה של התעשיה בדרך-כלל מתבססת על אנשים בגילאי 28-35 לתחום המו"פ ההנדסי, למהנדסי מו"פ, בגלל החדשנות.
עמרי אינגבר: זה אופי התעשיה.
עמרי אינגבר: ברגע שקיצצנו את התואר השני עד גיל 35, פגענו קודם כל בתעשיה.
עמרי אינגבר: כלומר, פגענו דווקא באותו תחום שהאוצר רוצה שאנו נעודד כתוצאה מאותה מצוקה.
עמרי אינגבר: בשנת 2004 - ושמתי כאן
עמרי אינגבר: את התכנית התקציבית שלנו - התכנית התקציבית שלנו מאפשרת לנו להשם רק 178 מדענים לתעסוקה.
עמרי אינגבר: אני מניח שפוטנציאל ההשמה גדול במשהו בסביבות 100 מהתקציב שעומד לרשותנו.
עמרי אינגבר: מתקיימים דיונים בין משרד הקליטה לפחות לפתור את נושא התעשיה, שכנראה אנו נוסיף איזה שהוא תקציב, ועדיין אין לי סיכום על זה.
עמרי אינגבר: זו הכוונה במשרד הקליטה: להוסיף תקציב להשמות לתעשיה ולשנות את ההגדרות של הצעירים שדחינו אותם, כדי כן לאפשר גידול בתעשיה.
עמרי אינגבר: בנוסף לתכנית הזאת, יש את תכנית קמ"ע, שכוללת היום, מבחינת תקציב, גם את תכנית גלעדי.
עמרי אינגבר: תכנית גלעדי היום היא שלב בתוך תכנית קמ"ע.
עמרי אינגבר: בסך-הכל, במסגרת שתי התכניות האלה יש קצת יותר מ-500 מדענים.
עמרי אינגבר: התקציב הוא ל-500.
עמרי אינגבר: בהחלטת שרת הקליטה, למרות כל הקיצוצים גם של שנת 2003 וגם של שנת 2004, תכנית קמ"ע לא קוצצה.
עמרי אינגבר: בבסיס חסר בה כסף.
עמרי אינגבר: היא עומדת בבסיס על 70 מליון שקל, וכדי להחזיק את ההיקף הזה היא צריכה 83 מליון שקל.
עמרי אינגבר: יש סיכום פנימי במשרד הקליטה על העברה בהמשך של 13 מליון שקל ממקורות אחרים של משרד הקליטה לתכנית הזאת, על מנת שהיא תמשיך להתקיים בהיקפה הנוכחי.
עמרי אינגבר: היקפה הנוכחי אומר, שבשנתיים הקרובות נקלוט בין 10 ל-15 חדשים מדי שנה על סמך זה שמתפנים אנשים מהתכנית, ובעוד שלוש שנים קצת נגדל כי אנשים יגיעו לגיל 68 ותתחיל איזו שהיא פרישה, ובעוד כ-6-7 שנים נגיע לאיזה שהואSTEADY STATE של כ-30-35 פורשים כל שנה שיאפשרו לנו להכניס את המספר הזה חדשים לתכנית.
עמרי אינגבר: אנו מתכוונים אז להכניס לתכנית לא רק דרך תכנית גלעדי, כלומר לא רק כאלה שיעברו את אותה ויה-דלרוזה של שפירא, גלעדי וקמ"ע, אלא מתכוונים בתכנית הזאת להטיל על האוניברסיטאות לחפש כוכבים באמריקה, בארגנטינה וברוסיה ולהביאם ישר לתכנית.
עמרי אינגבר: כרגע, עדיין אין על מה לדבר.
עמרי אינגבר: ברגע שיהיו יותר מקומות, אנו נפנה לאוניברסיטאות להשתמש בתכנית הזאת כמנוף להגברת עלייה.
עמרי אינגבר: גם היום, אם יבוא כוכב אחד כזה, אנו נקבל אותו.
דובר: אם יבוא כוכב, הוא יתקבל בכל אוניברסיטה ולא בתכנית.
עמרי אינגבר: אינני בטוח שבתחום מדעי החברה והרוח, שעלה כאן, הוא יתקבל.
דובר: אם הוא יהיה כוכב, הוא יתקבל.
עמרי אינגבר: הלוואי.
עמרי אינגבר: אנו רק נשמח.
עמרי אינגבר: בנוסף לשתי התכניות האלה שמתוקצבות ונמצאות בבסיס התקציב, אנו מפעילים קרנות מחקר והן לא בבסיס התקציב.
עמרי אינגבר: לקראת כל סוף שנה אני מנסה לאתר את הרזרבות הלא-מנוצלות ולהפנותן למדענים הראשיים השונים לצורך מחקרים של מדענים עולים בנושאים שיקדמו תשתיות במדינת ישראל.
עמרי אינגבר: זה התחיל עם משרד הביטחון, שם הקרן עומדת על ששה מליון שקל, והיא התחילה בכך שמשרד הקליטה ב-1998 נתן מליון שקל בלבד, משרד הביטחון נתן 3 מליון שקל ומשרד התעשיה נתן שני מליון שקל, לכאורה היה אמור ולא נתן אותם, וזה המשיך בזה שאנו העלינו את ההקצבה שלנו על חשבון יציאת משרד התעשיה לשני מליון שקל והשנה אנו העלינו זאת לשלושה מליון, ורק אנו ומשרד הביטחון שותפים לקרן הזו.
עמרי אינגבר: קרן זו, במשך השנים מ-1998, תרמה להעסקת 150 מדענים עולים, כאשר הפרוייקט של כל מדען נמשך כשלוש שנים.
עמרי אינגבר: כלומר, בו-זמנית יש בסביבות 50 מדענים שעוסקים בפרוייקטים ביטחוניים.
עמרי אינגבר: הבחירה לפרוייקטים האלה היא ע"י ועדה בראשות סגן ראש מפא"ת, כאשר, בניגוד למדענים אחרים שמוציאים קול קורא, כאן למפא"ת יש איזו שהיא מערכת שמתבססת על צרכים שעולים מתוך התעשיה הביטחונית שאנו מנסים לאתר לה בכל מיני שיטות: גם בנושא סמינרים שהוצג כאן וגם בכך שהפרוייקט מעסיק אדם, תת-אלוף (במיל') ממודיעין חיל-האויר, שמקבל ממני כל קורות חיים של מישהו שהיה פעם בביטחון ושעסק בתעשיה הביטחונית, מכניס זאת למערכת ומנסה לבדוק מה אפשר לעשות.
מרינה סולודקין: מהם הנימוקים לכך שמשרד התעשיה והמסחר לא משתתף בזה?
עמרי אינגבר: הם חושבים שמי שאחראי על פרוייקטים ביטחוניים זה משרד הביטחון, ואם יש פרוייקטים של תעשיה הם ייכנסו במסגרת תכניות התעשיות כמו פרוייקט החממות ופרוייקט בש"ן שהיו מתוקצבים במשרד התעשיה.
עמרי אינגבר: זה היה הנימוק.
בנימין שפירא: לשכת המדען הראשי גם בוועדת המדע לא מתקצבת פרוייקטים ביטחוניים.
בנימין שפירא: היא מפנה אותם ישירות למשרד הביטחון.
בנימין שפירא: היא מפרידה בין פרוייקטים אזרחיים לפרוייקטים ביטחוניים.
עמרי אינגבר: כדי לקבל את הפרופורציות, אני אומר שדרך סמינרים נכנסו בין 5% ל-10% מהפרוייקטים.
עמרי אינגבר: רוב הפרוייקטים נכנסו מזה שאנו העלינו את קורות החיים וניסו לשדך אותם למנגנון המתאים במשרד הביטחון.
עמרי אינגבר: זה עיקר ההצלחה.
עמרי אינגבר: עלי להודות על האמת, שחלק ניכר מהפרוייקטים אינם של אנשים לא מועסקים.
עמרי אינגבר: יש גם אנשים שלא מועסקים ואני שמח מאד על זה.
עמרי אינגבר: זה באמת פותר לנו את הדילמות של הזכאות שלנו.
עמרי אינגבר: במסגרת תכנית שפירא, אנו מציעים תעסוקה בערך ל-70% מהמדענים העולים, ובשנים האחרונות זה הרבה יותר - זה יותר מ-100%.
עמרי אינגבר: אני מציג זאת כאן, ותוכלו לשים לב להשמה של 2003.
מרינה סולודקין: אני מבקשת לקצר, כדי לשמוע אחרים.
מרינה סולודקין: במה עזרה שלנו, של הכנסת, יכולה להיות למשרד הקליטה לקליטת מדענים עולים?
מרינה סולודקין: מה נמצא באג'נדה?
עמרי אינגבר: את נושא קרנות מחקר אינני מצליח להכניס לבסיס התקציב.
עמרי אינגבר: אני מחזיק אותו על יתרות.
עמרי אינגבר: יש כאן מדען ראשי שיכול לספר לכם מהי המשמעות של קבלת כסף בדקה ה-90 ומתי הוא יכול להיערך לזה, להוציא זאת למצוא אנשים.
עמרי אינגבר: זה גורם לכך שהמנגנון שמחפש את אותם אנשים מתאימים עובד בלחץ ובהחלט בבעיה.
עמרי אינגבר: אם הכסף היה בבסיס, זה היה אחרת לגמרי.
עמרי אינגבר: יש לנו בעיית בסיס של קמ"ע, שהכסף ניתן בסופו של דבר בהסכמים קואליציוניים או ע"י מקורות אחרים של משרד הקליטה כדי לא לפגוע, אבל זהו ריטואל שחוזר על עצמו כל הזמן.
עמרי אינגבר: כלומר, זה סכום של 13 מליון שקל שירדו מהתכנית שלנו באיזה שהוא קיצוץ לפני שנתיים או שלוש שנים, ולא חוזר בבסיס.
עמרי אינגבר: ואז, אנו רצים אחרי הזנב שלנו.
עמרי אינגבר: אנו פותחים את השנה בגרעון של 40 מליון שקל, מקבלים מקדמות ואת ההחזרים ומתחילים לעבוד איפה שהוא במאי וביוני.
עמרי אינגבר: מה הלאה?
עמרי אינגבר: מה קורה ומה עושים בין ינואר למאי?
עמרי אינגבר: זו מערכת שצריך לפתור אותה.
מרינה סולודקין: ברצוני לשמוע את נציג משרד האוצר בנושא.
טליה רוזנבאום: שאלה לסדר - אני רואה שכל הדיון עובר לנושא קיצוצים ונושא צד הקליטה.
טליה רוזנבאום: האם יהיה פה מקום לצד של המדע?
מרינה סולודקין: אני חושבת שאנו מחליטים שתהיה ישיבת המשך בנושא משרד המדע ומדענים עולים.
מרינה סולודקין: אני רוצה לשמוע גם אותך.
יגאל גידרון: לְמה את רוצה שאתייחס?
מרינה סולודקין: איך להכניס לבסיס התקציב דברים שעמרי דיבר עליהם: קרנות המחקר?
יגאל גידרון: הנושא שבו אני מטפל הוא תקציב משרד הקליטה, כך שיהיה לי קשה להתייחס לתקציבים אחרים.
יגאל גידרון: עלו כאן גם שאלות בנושא תמ"ת, ולא אתייחס אליהן.
יגאל גידרון: תקציב המשרד נבנה בשיתוף המשרד, כך שהמשרד בוחר לאיפה להפנות את המשאבים.
יגאל גידרון: להבדיל מכל המשרדים, משרד הקליטה קיבל תוספת ייחודית שהוא עדיין לא חילק אותה, ואני מניח שסדרי העדיפויות של המשרד יתבטאו באותה תוספת.
מרינה סולודקין: האם אתה מדבר על 80 מליון שקל?
עמרי אינגבר: 15 מליון שקל מהם ילכו לקמ"ע, וזו החלטה של השרה.
עמרי אינגבר: זה המקור.
עמרי אינגבר: אני אומר, שמראש לא היו צריכים להכנס לזה.
יגאל גידרון: אענה לך על שאלתךְ: המשרד יכול היה, בעת בניית התקציב, לבקש להכניס זאת לבסיס.
יגאל גידרון: בפועל, המשרד לא ביקש זאת, ואני מניח ששיקוליו איתו למה לא להכניס זאת.
טליה רוזנבאום: האמת היא שכל הדיון כבר היה בכיוון אחר.
טליה רוזנבאום: יושבת-הראש סולודקין וחבר-הכנסת מיכאל נודלמן, בהתחלת הדרך היתה לי רשימה של יותר חברי-כנסת, אבל הצטמצמנו.
טליה רוזנבאום: לא אאריך כי הבנתי שתהיה ישיבה נוספת, אבל ניתנה לי זכות הדיבור.
מיכאל נודלמן: ביטלתי השתתפות בישיבה של ועדת הכספים בנושאים חשובים מאד.
מרינה סולודקין: תהיה ישיבת המשך, וזו תהיה ועדה משותפת של שתי ועדות: ועדת העליה, הקליטה והתפוצות וועדת המדע והטכנולוגיה.
מרינה סולודקין: אתם תהיו בולטים בישיבה הבאה.
טליה רוזנבאום: אומר רק כמה מלים, כי לדעתי זה המסר החשוב של משרד המדע.
טליה רוזנבאום: לגבי המלה "עולים", מדובר פה בעיקר על עולים מברית-המועצות, אבל "עולים" זה עולים מהרבה מאד מקומות בעולם.
טליה רוזנבאום: אף על-פי שזה לא נאמר, ברצוני לומר גם את העניין הזה.
טליה רוזנבאום: באופן ספציפי, ברית-המועצות תרמה תרומה מיוחדת וגדולה מאד למדינת ישראל באינטלקט.
מרינה סולודקין: היא לא רצתה בכלל.
מרינה סולודקין: זה יהודים שתרמו.
טליה רוזנבאום: את צודקת, ותודה על התיקון.
טליה רוזנבאום: אני מדברת על העליה מברית-המועצות.
מרינה סולודקין: האם את יודעת מה עושה הנשיא פוטין כדי להחזיר את כולם?
מרינה סולודקין: היתה כאן ישיבה סגורה עם נתי"ב, ועושים שם מאמצים די גדולים כדי להחזיר את המדענים העולים.
טליה רוזנבאום: זה בדיוק העניין, ודיבר על זה חבר-הכנסת יאסינוב.
טליה רוזנבאום: עלינו לראות איך אנו שומרים את האנשים שלנו כאן.
טליה רוזנבאום: רציתי לדבר על איך אנו - כל המשרדים - מאחדים את השורות על מנת לראות איך אנו שומרים את האנשים שנמצאים אצלנו כאן.
טליה רוזנבאום: נפגשתי עם אורי ענבר ואני נפגשת עם עוד אנשים נוספים, כדי לראות מהי הדרך המשותפת של משרד המדע שרואה את עצמו כמטריה לכל פעילויות המדע שנעשות במשרדים השונים לקליטה ושמירה של מדענים עולים, עולים מכל המקומות.
טליה רוזנבאום: אתם יודעים שאנו עניים ואין לו שום משאבי טבע אחרים מלבד אולי פה ושם, וזהו המשאב היחידי.
טליה רוזנבאום: זהו מיצוי ההון האנושי שלנו.
טליה רוזנבאום: פה יש לנו תרומה גדולה מאד.
מרינה סולודקין: אני גיאוגרפית בהשכלתי הראשונה.
מרינה סולודקין: יש לנו אקלים וקרקע מצויינים.
מרינה סולודקין: יש הרבה מדינות בעולם שאין להן דבר כזה.
מרינה סולודקין: אני מאד עומדת על זה שיש לנו, ואנו לא עניים בכלל.
מרינה סולודקין: בנוסף, מבחינת הגיאואסטרטגיה, המיקום הגיאוגרפי כל כך חשוב ומצויין ושכולם רוצים אותו.
טליה רוזנבאום: משאבי האקלים האלה עדיין לא מאפשרים לנו לעשות כלכלה מאד טובה, אף על-פי שאני יודעת שמתאמצים מאד בעניין הזה.
טליה רוזנבאום: למשרד המדע יש מרכזי מו"פ איזוריים, ואחד מהם נמצא בים-המלח והוא בודק ומקדם כוחות מדעיים על מנת לבדוק את היכולת שלנו לנצל טוב יותר את המשאב המופלא הזה שלנו - האקלים.
טליה רוזנבאום: תרומת המדענים העולים מכל מקום שהם מגיעים היא בהקניית הידע ובתרומה בידע מוכן, ואפילו לא מדברים על זה - בחסכון גדול מאד למדינת ישראל בחינוך והקניית הידע.
מרינה סולודקין: ראשית, מהו התקציב שלכם למימון מדענים עולים?
מרינה סולודקין: שנית, אני כל הזמן מקבלת S.O.S.
מרינה סולודקין: מתכנית בש"ן.
מרינה סולודקין: מה קורה עם זה?
טליה רוזנבאום: למשרד המדע אין תקציבים מיוחדים לקליטת עולים חדשים, ואין תקציב כזה.
מיכאל נודלמן: את יודעת שזה היה.
מיכאל נודלמן: לא הספקתי להגיד שהיו תכניות.
מיכאל נודלמן: עבדתי על פרוייקט של מדענים במשרד, וזה נתן לי הרבה.
מרינה סולודקין: אישית, פרופסור חבר-הכנסת נודלמן עבד במימון משרד המדע.
דובר: זו השתתפות בפרוייקט.
מיכאל נודלמן: זה היה פרוייקט של משרד המדע.
טליה רוזנבאום: מ-1989 עד 1995 באמת היו 85 מליון שקל שהופנו.
טליה רוזנבאום: אני מניחה - אינני נמצאת כל כך הרבה שנים במשרד - שאת התקציב העדיף כנראה משרד האוצר לאגם ולהעביר למשרד הקליטה לתוך התכניות האחרות שלו.
טליה רוזנבאום: אבל, אנו מנסים לשנות ובראיה יותר אגרגטיבית של המשרדים כולם לראות מקומות, תשתיות ותקציבים - לאגם אותם לטובת מדענים עולים.
טליה רוזנבאום: כרגע, זה נמצא בפעילות.
טליה רוזנבאום: אין תקציבים מיוחדים שמאוגמים לקליטת עליה.
טליה רוזנבאום: לפחות כתפיסה, משרד המדע חושב שקליטה נעשית דרך הפרוייקטים.
טליה רוזנבאום: ישנם פרוייקטים, וגם מדענים עולים שייכים.
טליה רוזנבאום: ראינו בסרטון שהראה לנו קודם מר דינביץ' שיש שם שלושה פרוייקטים שממומנים ע"י משרד המדע, ואנו לא קוראים לזה: קליטת עליה.
טליה רוזנבאום: פרוייקט תחנת החלל הקוסמית הוא פרוייקט של משרד המדע.
דובר: גם של משרד המדע.
טליה רוזנבאום: גם של משרד המדע.
טליה רוזנבאום: אבל, ברצוני לומר שאנו לא רואים זאת כעניין של קליטת עליה.
טליה רוזנבאום: אנו מסתכלים על זה בעיניים מדעיות.
טליה רוזנבאום: אם זה פרוייקט טוב - משרד המדע מממן זאת.
מיכאל נודלמן: עבדתי כמו מדען ולא כמו עולה חדש.
טליה רוזנבאום: יפה.
טליה רוזנבאום: לכן, כששאלת אותי את השאלה, תשובתי היא: אין לנו תקציבים ספציפיים שמיועדים, אלא אנו רואים אותם כחלק מהעניין.
מרינה סולודקין: מה עם תקציב בש"ן?
טליה רוזנבאום: שאלת בש"ן היא שאלת מליון הדולר או שאלת שני מליון השקל.
טליה רוזנבאום: היה פעם תקציב גדול, כשהוא היה בתמ"ס.
טליה רוזנבאום: כשהוא הגיע לראש הממשלה, הוא הפך להיות קטן מאד.
טליה רוזנבאום: כשהוא הגיע למשרד המדע, גם בדרך כל אחד נגס בו.
טליה רוזנבאום: עכשיו, התקציב הזה זעיר מאד.
טליה רוזנבאום: בש"ן עשה פעילות יפה מאד במהלך השנים, ואחת הסיבות לכך שהוא עבר למשרד המדע היא היכולת להרחיבו מעבר לדברים שהם תמ"סיים או חממות בלבד ולהרחיבו ואולי כמו שהיה המנדט הקודם שלו הראשון, לפי שלושת האנשים שבנו אותו: ללכת צעדים אחורנית לכיוון המדע.
טליה רוזנבאום: עכשיו, אנו, בהחלט, זקוקים לעזרת ועדות הכנסת למיניהן כדי להגדיל את תקציב בש"ן.
טליה רוזנבאום: היתה פה סוניה, המדענית הראשית של משרד הקליטה, ואני חושבת שדיברתי עם כל מי שקשור בזה - אולי לא עם כל אחד אבל עם חלק גדול מהאנשים שקשורים לתכנית בש"ן - כדי לראות איך מאגמים משאבים לטובת התכנית הזאת, שהיא פרוייקט משל עצמו, אבל כמשרד המדע אנו רואים אותו חלק אינטגרלי מהפעילות של ראיית המדע כשלם ומדענים עולים באשר הם להשתלב בפרוייקטים מדעיים.
טליה רוזנבאום: זה העניין.
טליה רוזנבאום: אין כסף גדול, אבל אולי בשנה הבאה נהיה יותר אנשי בשורות.
טליה רוזנבאום: כרגע התקציב מאד מועט, והוא בעיקר מיועד לתפעול הפרוייקט.
טליה רוזנבאום: התקציב עומד על 2.3 מליון שקלים, ואפשר לראות זאת בספרים הירוקים-כחולים של משרד האוצר.
מרינה סולודקין: אני מעבירה את רשות הדיבור לפרופסור שפירא ולאחר מכן נשמע את פרופסור גלעדי, בגלל שתכנית שפירא קודמת לתכנית גלעדי.
בנימין שפירא: אני שמח להשתתף במפגש הזה, אבל קשה לדבר כי הרבה דברים פה כבר הוזכרו.
בנימין שפירא: עמרי אינגבר אמר הרבה לפני זה, חברי-כנסת דיברו וכולם כבר דיברו, כך שאשתדל לא לחזור על מה שכבר דיברו.
בנימין שפירא: אתם מזכירים את שמי כל הזמן בלי סוף.
מרינה סולודקין: אתה הסטוריה.
מרינה סולודקין: אתה לא שם, אלא מוסד.
בנימין שפירא: תודה רבה.
בנימין שפירא: אני מקווה שכל משתתפי הדיון יודעים שלפי מיטב ידיעתי אין במדינת ישראל קרן שפירא: לא FUND שפירא, לא סטיפנדיה, לא קרן ולא מלגה.
בנימין שפירא: יש סיוע ממשלתי דרך המרכז לקליטה במדע.
בנימין שפירא: כאגדה עממית זה נקרא על שמי, והאגדה העממית הזאת הפכה לשם רשמי גם בתוך קהילת העולים.
בנימין שפירא: דיברו פה בהרבה כיוונים, ואני רוצה לומר בקיצור כמה הגדרות.
בנימין שפירא: אם אנו מדברים על מדענים עולים, אנו מדברים על בעלי תואר שני, שלישי ורביעי.
בנימין שפירא: מדובר בתואר דוקטור שהיה מקובל רק בברית-המועצות בעבר.
בנימין שפירא: לפי הגדרה זו, אנו סופרים בערך משנות ה-70 ב-33 השנים האחרונות כ-16 אלף מדענים פלוס מינוס, אך הרוב הגיעו מתחילת שנות ה-90.
מרינה סולודקין: מר שפירא, תקצר.
מרינה סולודקין: אנו בסוף הישיבה, ועלינו לשמוע גם מדענים עולים.
מרינה סולודקין: איך אתה רואה את מצב מלגות שפירא?
בנימין שפירא: את רוצה לדבר רק על התקציב.
מרינה סולודקין: כן, כי זו היתה היוזמה שלי: לדבר על תקציבים.
בנימין שפירא: חברת-כנסת סולודקין, אני מבין אותך.
בנימין שפירא: כשביקשו ממני לדבר, ביקשו ממני לדבר קודם כל על תרומת המדענים העולים למדינת ישראל כדי לדעת לשם מה צריכים תקציבים.
מרינה סולודקין: זה יהיה בישיבה הבאה.
בנימין שפירא: אם אתם רוצים לבקש תקציבים ממדינת ישראל, מראש הממשלה וממשרד התעשיה יכולים לשאול אתכם: "בשביל מה זה?
בנימין שפירא: האם חסרות צרות למדינת ישראל?
בנימין שפירא: בשביל מה המדענים העולים?
בנימין שפירא: בשביל מה אתם רוצים תקציב?".
מרינה סולודקין: הסרטים שראינו היום די מדברים על למה ומה.
מרינה סולודקין: זה הון של מוחות יהודיים ממעצמת-על לשעבר שהגיעו למדינה קטנה במזרח-התיכון, והקבוצה הזאת יכולה לפתור הרבה בעיות.
מרינה סולודקין: אבל, לא כולם רוצים בזה.
בנימין שפירא: אם הקול הזה ברור, למה היה בסדר-יום הנושא: תרומת המדענים עולים לישראל?
בנימין שפירא: אם הכל ברור, אין על מה לדון.
דובר: הוא צודק.
בנימין שפירא: הגיעו לפה אנשי האוניברסיטאות, מדענים עולים ואנו הגענו, והבנתי שהגענו כדי להראות את תרומת המדענים העולים.
בנימין שפירא: כדי לדבר רק על זה שקיצצו תקציב לעמרי אינגבר, יכולתם לשבת שניכם ולסגור את העניין.
בנימין שפירא: לא רק קיצצו את התקציב, אלא שינו את הנהלים, שזה פשע, להוריד מדענים עד גיל 35 ולא לטפל בהם, הצעירים.
בנימין שפירא: זה פשע, ברגע שמדובר על לא לטפל באנשים בני 60 ו-80, ועכשיו שמענו גם ממשרד הביטחון, ובכלל בכאלה שבגיל 60 יכולים לתרום רבות למדינת ישראל.
בנימין שפירא: זה לא רק סתם קיצוץ בתקציב.
בנימין שפירא: זה ידוע, אבל על זה אין מה לדון.
מרינה סולודקין: זהו מקום שבו דנים, וכאן יש מאבקים שאנו מארגנים.