GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
הניה ששון: הבנתי שאנחנו דנים על קריטריונים.
קולט אביטל: דיברנו על פתרונות, אנחנו פשוט רוצים לדעת.
קולט אביטל: בכל זאת, אני לא באה סתם להטיל עלייך ביקורת, אבל כיוון שהמצוקה היא מצוקה אמיתית, אני שואלת – יש חשיבה אצלכם במשרד?
קולט אביטל: איך פותרים את הבעיות?
קולט אביטל: זו ישיבה שנייה או שלישית שאנחנו מנהלים יחד איתכם.
קולט אביטל: היתה ישיבה עם המנכ"ל, היו ישיבות אחרות, היו ישיבות יותר ספיצפיות לגבי הנושא של המשכנתאות.
קולט אביטל: לא יכול להיות שהיום שכבר עבר תודה לאל התקציב, ולפני הקיצוץ הבא, אתם לא יודעים על איזה סוג פתרונות אתם רוצים ללכת.
הניה ששון: בדיוק כיוון שחשבנו היום מדובר על הקריטריונים - - -
קולט אביטל: אנחנו בפירוש לא אמרנו.
הניה ששון: אני ממש מתנצלת.
חביב קצב: סליחה, גם לנו הודיעו שהישיבה היא בנושא הקריטריונים.
חביב קצב: בנייר ששלחו לנו.
חביב קצב: אני אעזור ברשותכם להניה בנושא הפתרונות.
חביב קצב: אמרו לנו במפורש שהנושא הוא על הקריטריונים.
קולט אביטל: אני מאוד מצטערת.
קולט אביטל: ביום רביעי נשלחה אליכם הודעה שאנחנו רוצים לדון בפתרונות דיור.
קולט אביטל: אתמול כתוצאה מזה שחבר הכנסת ברונפמן גם ביקש דיור מהיר, נשלחה לכם תוספת שדיברה גם על הקריטריונים.
הניה ששון: אני יכולה להתייחס באופן כללי כמובן.
הניה ששון: יש פה מכתב של מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון.
קולט אביטל: ראינו את המכתב, אנחנו כרגע לא מדברים על קריטריונים גברתי.
הניה ששון: אלה לא הקריטריונים.
הניה ששון: אלה בפרוש הפעולות שמשרד השיכון נוקט בהן, שהוא פירט אותן אחת לאחת, כשהוא מדבר על בניית פרוייקטים לדיור מוגן לקשיש.
קולט אביטל: את יכולה לדבר איתנו במאקרו לדקה אחת, לתת לנו תחושה מהי המדיניות שלכם, לאיזה כיוון אתם הולכים.
הניה ששון: אין ספק שבעניין בנייה תקציבית - פניו של משרד השיכון הן לא לבנייה תקציבית.
קולט אביטל: מה זה נקרא בנייה תקציבית?
הניה ששון: בניית דירות להשכרה, במימון הממשלה.
הניה ששון: משרד השיכון, פרט לדיור המוגן לקשיש, לא בונה בנייה תקציבית.
קולט אביטל: איך משרד השיכון מתכוון להתמודד עם בעיות שכבר על סדר יומנו הציבורי לפחות 10 שנים.
קולט אביטל: הרי משרד הקליטה אין לו תקציב משלו לנושא שיכון.
קולט אביטל: משרד הקליטה תלוי בכם ואתם מנהלים איזה שהוא דו-שיח לגבי פתרונות דיור לעולים.
קולט אביטל: מה המדיניות המשותפת?
קולט אביטל: לאיזה כיוון אנחנו הולכים?
הניה ששון: אנחנו משתמשים היום במאגר הדיור הציבורי כאשר 50% מהדירות הולכות לזכאים עולים, 50% לזכאים ותיקים.
קולט אביטל: מה יש במאגר היום?
הניה ששון: היום המאגר הוא דל, ולצערי הדירות לא נמצאות באיזורי הביקוש, זאת בעייתו העיקרית של המאגר הזה.
קולט אביטל: נניח שאדם מחליט שאין באזור המרכז, וכיוון שאין לו קורת גג הוא מוכן לעבור מדימונה או למקום אחר.
קולט אביטל: מה יש לכם במאגר?
הניה ששון: נמוך מאוד.
הניה ששון: אין מאגר היום.
הניה ששון: יש קרוב ל-1,000 דירות ביישובים.
תמר מיארה: מנכ"לית "עמידר".
תמר מיארה: אני רוצה להתייחס לדברים שלך בתחילת הדיון.
תמר מיארה: לגבי הקראוונים והאשכוביות יש פה קצת בלבול.
קולט אביטל: זה לא קראוונים גברתי, זה לא בלבול.
קולט אביטל: את לא היית בדיון.
קולט אביטל: זאת בנייה קלה.
קולט אביטל: את פשוט לא היית פה בדיון.
קולט אביטל: אני מאוד מודה לך שאת טוענת שאני מבולבלת, אבל אני יודעת על מה אני מדברת.
תמר מיארה: אני מבקשת לא להגיד דברים שאני לא אמרתי.
תמר מיארה: אמרתי שיש קצת בלבול בין ההגדרות של הדיור הזמני.
תמר מיארה: מאחר ו"עמידר" היא זו שמנהלת את הדיור הזמני.
קולט אביטל: גברתי, הכוונה לא היתה אליכם ולא ל"עמידר" בשנות ה-90 כשהיה גל העלייה הגדול, הממשלה רכשה בנייה קלה בעיקר מאזור טקסס.
קולט אביטל: זאת לא היתה בנייה שלכם.
קולט אביטל: חברת השיכון והפיתוח שבינתיים נמכרה והופרטה, היתה אחראית להציב את זה.
קולט אביטל: אלה הבניינים שהיום נמצאים ברכישה.
תמר מיארה: לגבי חוק הדיור הציבורי.
תמר מיארה: אני רוצה לעדכן שלמרות שמכרנו למעלה מעשרת אלפים יחידות דיור, אנחנו מאכלסים במחזוריות כמעט את אותה כמות שאנחנו איכלסנו לפני תחילת מבצע מכר הדיור.
תמר מיארה: בין 2,800 ל-3,000 יחידות דיור.
תמר מיארה: זו כמות שממחזרת את עצמה כמעט ב-7-8 שנים אחרונות.
קולט אביטל: את מדברת עליכם בלבד.
תמר מיארה: אני רוצה להתייחס למלאי.
תמר מיארה: אני קודם אמרתי לידידי חביב קצב.
תמר מיארה: שמזה הרבה מאוד שנים, ואני עובדת החברה כבר למעלה מ-33 שנה, לא היתה כמות מצומצמת במאגר כמו שיש בתקופה הזאת.
קולט אביטל: את רק מחזקת את מה שאנחנו אומרים.
תמר מיארה: מאוד מאוד מצומצם.
תמר מיארה: זאת אומרת אם פעם היו לנו מאות יחידות דיור בדימונה, בירוחם, בקריית שמונה, היום אנחנו מדברים על עשרות בלבד.
קולט אביטל: זאת אומרת, שגם תיאורטית אם היינו אומרים לאנשים שעומדים בתור והטיעון לגביהם זה, בגלל שהביקוש הוא בעיקר במרכז, המספר אצלי שעיקר הביקוש - 70% מהאנשים רוצים לגור במרכז הארץ.
קולט אביטל: אבל גם אם היינו משנים את הסטטיסטיקה הזאת, עדיין לא היה לנו מה לתת להם בפריפריה.
תמר מיארה: אני אמחיש את מה שאת אומרת.
תמר מיארה: לדוגמה – בבית שאן יש לי רק 37 יחידות דיור, בחצור הגלילית 25 יחידות.
תמר מיארה: בטבריה שפעם היו מאות דירות, היום יש לי שם רק 33 יחידות.
תמר מיארה: נצרת עילית 26, עכו 10 ידחידות.
תמר מיארה: אם אלך לקריית שמונה 42 יחידות.
תמר מיארה: פעם יותר מאלף יחידות בקושי היו לי שם.
קולט אביטל: מה קרה?
קולט אביטל: איך אוכלסו כל היחידות האלה?
תמר מיארה: משרד הבינוי והשיכון אישר שיפוץ בסדר גודל של למעלה מ-40-50 אלף שקל יחידת דיור.
תמר מיארה: אותן דירות שהיו במאגר הרבה מאוד שנים, סכום השיפוץ היה מאוד מאוד גבוה ולא היו תקציבים לכך.
תמר מיארה: קיבלתי תקציבים, שיפצנו והחזרנו אותם ואיכלסנו את מרבית הדירות.
תמר מיארה: הדירות האלה שנותרו, חלקן גם ייצאו למכירה לכל המרבה במחיר.
תמר מיארה: זו הסיבה העיקרית שקיבלתי תקציבים לשיפוץ בסדר גודל גבוה וכמובן היו משפחות שבאין ברירה, אכן לקחו יחידות דיור בפריפריה ועזבו את מרכז הארץ.
תמר מיארה: הנתון הזה לא קל.
תמר מיארה: מאגר הדיור גם בפריפריה מאוד מאוד הצטמצם.
הניה ששון: אני התכוננתי באמת לנושא הקריטריונים, אבל עזוב את זה כרגע בצד.
הניה ששון: רק לסבר את האוזן, מה שכותב מנכ"ל משרד הבינוי והשיכון, כמו שתמר הזכירה, אנחנו נמשיך לתת תקציבים לשיפוץ ואיטום דירות שהוזנחו במשך השנים, ולא איכלסנו אותם בגלל שעלות השיפוץ שלהם היתה גבוהה.
קולט אביטל: גם אלה מעטות מאוד.
הניה ששון: כן מעטות מאוד.
הניה ששון: אנחנו פשוט לוקחים את ה"יש" מ"אין".
הניה ששון: יש נושא של שכירות ארוכת טווח שמיועד לקשישים ששוכרים דירות לטווח ארוך.
הניה ששון: להם אנחנו נותנים תוספת סיוע משמעותי.
קולט אביטל: סליחה, אתם נותנים תוספת למי?
קולט אביטל: למי שמשפץ את הדירות?
הניה ששון: לקשישים ששוכרים דירה בשוק החופשי לטווחים ארוכים, לא לשנה או לשנתיים.
הניה ששון: מי שמצליח לשכור לטווחים ארוכים – 5 שנים, נותנים תוספת של 600 שקל לחודש עבור שכירת הדירה.
הניה ששון: יש את הנושא של רכישת דירות נ"ר.
קולט אביטל: בקשר לדירות נ"ר – כמה דירות אתם הולכים לאכלס השנה?
הניה ששון: אני מניחה שהתקציב יספיק לנו לרכישה של סדר גודל של 80 דירות רק לנכים שרתוקים לכסא גלגלים, לאוכלוסייה מאוד מאוד ספציפית שבאמת זקוקה.
קולט אביטל: אם זכרוני לא מטעה אותי, את טענת שבשנה שעברה התקציב הספיק לכם ל-40 דירות נ"ר.
הניה ששון: אנחנו מדברים על משרד הקליטה ומשרד השיכון ביחד, כאשר אנחנו מדברים כמחצית למשרד הקליטה .
קולט אביטל: זאת אומרת, שגם השנה עולים ונכים קשים יקבלו במקרה הטוב זה 40 דירות.
חביב קצב: בהסכם עם האיחוד הלאומי יש תוספת של 10 מיליון שקל.
חביב קצב: זה יביא עוד 15 דירות.
חביב קצב: בהסכם שהאיחוד הלאומי תמך בתקציב, הוא קיבל תוספת תקציב של 10 מיליון שקל לעולים נכים אמור לעבור למשרד השיכון, זה יתן תוספת של עוד כ-15 יחידות דיור.
קולט אביטל: יש לי שתי שאלות נוספות ונגיע לשואלים הנוספים.
קולט אביטל: השאלה הראשונה שלי היא – לגבי אותו נושא שהזכרתי אותו על השיפוץ של אותן הדירות בבנייה קלה שבחלקן - למשל בערד מדובר ב-50 משפחות, אולי פחות, שראש העיר או מהנדס העיר פשוט נאלץ להוציא אותם מהדירות בגלל שהדירות האלה עומדות להתמוטט מטעמי בטיחות.
קולט אביטל: הדירות האלה נרכשו בזמנו על ידי המדינה.
קולט אביטל: יש באופקים ובמקומות אחרים.
קולט אביטל: ישבנו פה וקיבלנו איזו שהיא הבטחה שהבניינים האלה ישופצו, לפחות לגבי אופקים.
קולט אביטל: יש את אותו מקרה לגבי ערד.
קולט אביטל: מה המדיניות שלכם, מה אתם עומדים לעשות עם זה?
הניה ששון: לעניין השיפוץ עצמו יושבים אנשי מקצוע שבודקים האם זאת אחריות של אחזקה, האם זאת אחריות של בניין.
הניה ששון: בעניין הזה אין עדיין התפתחויות משמעותיות.
קולט אביטל: זאת אומרת, עד עכשיו אנחנו לא יודעים מה יהיה עם האנשים האלה.
קולט אביטל: במישור הפרטני יש לנו שני היבטים.
קולט אביטל: כאשר ראש עיר נותן צו סגירה לבניין, וכאשר צריך לפנות בניין, אנחנו בודקים את המצב הסוציו-אקונומי של המשפחות עצמן, הן בעניין הקלה בהחזרי משכנתא או הקפאה או פריסת חובות פיגורים בגין המשכנתא.
קולט אביטל: והן בקבלת סיוע בשכר דירה בשוק החופשי עד לפתרון הבעיה עצמה.
קולט אביטל: כל מקרה לגופו של עניין, וזה תלוי במצב הסוציו-אקונומי של המשפחה.
קולט אביטל: אנחנו מדברים על הוועדה המשותפת שלכם ושל האוצר.
הניה ששון: יש שני סוגים.
הניה ששון: אם זה סיוע בשכר דירה, זה רק משרד הבינוי והשיכון.
הניה ששון: ואם זה הקלה בהחזר משכנתא או פריסה או הקפאה של חוק פיגורים, זה הוועדה המשותפת.
קולט אביטל: פה מדובר במשהו אחר.
קולט אביטל: מדובר ביחידות שהממשלה בדקה ורכשה בארצות הברית והביאה אותם הנה, ומיקמה אותם במקומות מסויימים.
קולט אביטל: עד כמה שאני הבנתי, יכול להיות שהבנתי את הנושא מוגבלת.
קולט אביטל: לא נוצרה תשתית נכונה.
קולט אביטל: התשתית שנבנתה לא הספיקה, כי אחרת לא היה קורה שרצפות תתמוטטנה.
קולט אביטל: אי לכך יש למדינה שהביאה והטילה על חברה מסויימת איזו שהיא אחריות.
קולט אביטל: אנשים רכשו את הבניינים האלה.
קולט אביטל: מה הם צריכים לעשות.
קולט אביטל: מישהו צריך להיות אחראי.
הניה ששון: נכון.
הניה ששון: בשביל זה יושבת אותה ועדה, בראשות אגף נכסים ודיור במשרד שלנו שעדיין בודקת את זה.
הניה ששון: לכל עיר יש את הבעיות שלה לצערי.
קולט אביטל: בסדר, אתם צריכים לקבל החלטה עקרונית.
קולט אביטל: הבנו שהמדינה, או שהממשלה מקבל אחריות על הנושא הזה לפחות בישיבתנו הקודמת, כך שמענו.
הניה ששון: מצטערת זה ספציפי לכל פרוייקט.
הניה ששון: לכל פרוייקט ופרוייקט תקבע אחריות נפרדת.
הניה ששון: אם מדברים על אופקים, זה לא דומה לערד, וזה לא דומה למקומות אחרים.
קולט אביטל: אני רואה שבדרך כלל באת היום בלי תשובות.
הניה ששון: אני פשוט מצטערת, מתנצלת.
הניה ששון: הנושא שאני ידעתי עליו הוא אחר לחלוטין.
קולט אביטל: אני יכולה לקבל העתק של הזימון לישיבה של היום?
רינה גרינברג: אני רוצה להגיד לך תודה על הדיונים שאת מקיימת כאן, בשבילנו זאת איזו שהיא תקווה.
רינה גרינברג: התקווה אני מתכוונת לאותם אנשים מחוסרי דיור.
רינה גרינברג: אני חושבת שבנושא חוק דיור ציבורי, אני מצטרפת גם למה שאמרו חברי הכנסת נודלמן וגם שטרן לפתרונות דיור.
רינה גרינברג: דבר נוסף שהייתי רוצה להציע, סגירת בתים, מזמן דיברנו על עמודים.
רינה גרינברג: היום גם מבחינה ססמולוגית שכבר הוכח רעידות אדמה, זה יכול לפתור לנו את הבעיות.
רינה גרינברג: אני רוצה להביא דוגמה קטנה, שהגעתי לכאן לא רק בגלל הקשישים ובגלל מחוסרי דיור הנכים.
רינה גרינברג: יש גם זוגות צעירים.
רינה גרינברג: אנחנו היום יודעים שקליטת העלייה היא בירידה.
רינה גרינברג: המצב הוא מצב מאוד בעייתי.
רינה גרינברג: בדקתי וכולם יודעים שלא המצב הכלכלי משפיע על ההגעה של העולים לארץ.
רינה גרינברג: לא המצב הביטחוני.
רינה גרינברג: קורת גג זה דבר מאוד חשוב.
רינה גרינברג: זוג צעיר שנאלץ לשלם 1300-1600 שקל עבור שכר דירה, וגם לא מוצאים עבודה, האנשים האלה נאלצים לעזוב את הארץ.
רינה גרינברג: היום צריך להסתכל לטווח ארוך.
רינה גרינברג: בכרמיאל יש פתרונות דיור והיו פתרונות דיור.
רינה גרינברג: היו כמה מקבצי דיור, בונים מקבץ שלישי, עוד מעט יהיה הוסטל בכרמיאל.
קולט אביטל: את יכולה להגיד לי מי בונה?
רינה גרינברג: את ההוסטל בונה משד השיכון.
רינה גרינברג: הוא יאוכלס בעוד חודש חודשיים.
רינה גרינברג: מקבץ דיור – משרד הקליטה עשו הסכם עם הקבלן.
רינה גרינברג: גם בנושא מקבץ דיור אני רוצה להגיד.
רינה גרינברג: אנחנו כרשות יש לנו חרדה מהבטיחות.
רינה גרינברג: במקום לשים שם תנורי חשמל, שמו שם תנורי גאז.
רינה גרינברג: 118 יחידות דיור בתוך בניין, זה מסוכן.
רינה גרינברג: יש תשושי נפש.
רינה גרינברג: נכנסו בריאים אבל הפכו לתשושי נפש.
רינה גרינברג: האנשים האלה שוכחים גאז פתוח.
רינה גרינברג: כל הבניין יכול להתפוצץ.
קולט אביטל: מי אחראי לעניין הזה?
רינה גרינברג: מי אחראי לעניין הזה?
רינה גרינברג: במקרה מסויים בכרמיאל זה "עמידר", יחד עם משרד הקליטה.
רינה גרינברג: עמידר מנהל משרד הקליטה הוא האחראי הישיר.
רינה גרינברג: אנחנו טוענים שבמקבץ דיור שגרים כל כך הרבה קשישים, זה כל כך לא בטיחותי לשים שם תנורי גאז.
רינה גרינברג: זאת פצצה מתקתקת.
רינה גרינברג: פניתי לקבלן, ביקשנו, דיברנו, הדבר לא זז.
רינה גרינברג: עובדה שבהוסטל התקינו תנורי חשמל.
רינה גרינברג: לא בא בחשבון בכלל תנור גאז.
רינה גרינברג: אנשים שם עם אלצהיימר, עם סקלרוזה, תשושי נפש, תשושים פשוט.
רינה גרינברג: אם כבר מחפשים פתרונות, צריך היום בשנת 2003-2004 לחפש פתרונות בטוחים.
רינה גרינברג: אנחנו יושבים ודואגים מה יהיה.
רינה גרינברג: מה יקרה.
רינה גרינברג: יש לנו 360 יחידות דיור במקבץ.
רינה גרינברג: כולם מאוכלסים באנשים מבוגרים.
רינה גרינברג: זאת הבעיה, זאת הדאגה.
רינה גרינברג: רציתי לומר לך ש"עמיגור" מוכר דירות בכרמיאל.
רינה גרינברג: לצערנו הרב, הם מוכרים דירות בקומות ראשונות, דירות טובות, ואת הקומות האחרונות, דירות הרוסות, הם מיועדים לאיכלוס של מחוסרי הדיור.
רינה גרינברג: לצערנו הרב, גם אין תקציבים לשיפוצים של הדירות האלה.
רינה גרינברג: ברוב המקרים השיפוץ נעשה באופן מינימלי ביותר.
רינה גרינברג: האנשים נכנסים כי אין להם פתרון לדליפות של "עמיגור".
קולט אביטל: "עמיגור" לא כפופה למשרד השיכון.
רינה גרניברג: לא.
הניה ששון: ההסכם של "עמיגור" עם הממשלה לעניין שכירת הדירות לא קשור למשרד השיכון.
רינה גרינברג: אם אפשר כאן להתערב, בכל זאת יושב חביב קצב, הוא יודע יותר טוב .
רינה גרינברג: בכרמיאל "עמיגור" העביר למשרד הקליטה 11 יחידות דיור.
רינה גרינברג: אלה כל הדירות שהיו.
רינה גרינברג: אולי 30 נמכרו.
רינה גרינברג: יש גם חד-הוריות.
רינה גרינברג: אתן דוגמה - אנשים ממתינים בתור, עד שנת 2000 – 223 משפחות חד-הוריות.
רינה גרינברג: תוסיפו לזה שגם אין עבודה ואחוז האבטלה הולך וגדל כל יום.
רינה גרינברג: לא פתרון דיור, לא תעסוקה.
רינה גרינברג: ירידה מהארץ.
רינה גרינברג: מינואר עד היום עלו לכרמיאל 28 איש.
רינה גרינברג: אומרים שאין קליטת עלייה.
רינה גרינברג: אם היינו יכולים קצת לעזור, אז היתה לנו קליטת עלייה.
רינה גרינברג: אנחנו הרשות יחד עם הסוכנות היהודית בכל זאת עושים פרוייקטים לעידוד עלייה ומנסים להביא את העולים לארץ, וניתן לעשות את זה.
רינה גרינברג: אבל למה נביא אותם אם אין לנו פתרונות דיור?
רינה גרינברג: אם זוג צעיר נאלץ לשלם 1600 שקל, אם המשפחה שהבאתי לכאן קנתה דירה שהיתה טרום פנסיה ומשלמת משכנתא 2,100 שקלים וחיה מ-2,700 שקלים.
רינה גרינברג: אני שוב פעם באה ואומרת – תעזרו.
רינה גרינברג: הם עומדים על סף התאבדות.
רינה גרינברג: אנחנו עוזרים להם במצרכי מזון דרך "פתחון לב", אנחנו מנסים להביא להם בגדים.
קולט אביטל: משרד האוצר אז הבטיח לטפל בהם.
רינה גרינברג: שום דבר לא זז.
רינה גרינברג: שום דבר.
רינה גרינברג: אני אומרת לכם.
רינה גרינברג: האנשים האלה שלחו מכתב ברוסית – את התקווה האחרונה שלנו.
רינה גרינברג: סיפרתי להם שכאן דנו עליהם וכאן מנסים לעזור להם.
רינה גרינברג: אני מדברת על חד-הוריות.
רינה גרינברג: בכרמיאל אין פתרון למשפחות חד-הוריות, אין ולא יהיה.
רינה גרינברג: לזוגות צעירים בכלל החליטו לא לתת דירות.
רינה גרינברג: אני חושבת שאנחנו צריכים כן לעודד פתרונות דיור לזוגות צעירים.
רינה גרינברג: מה שאנחנו עושים, אנחנו מעודדים פתרונות דיור לקשישים ולחולים ולנכים.
רינה גרינברג: אם אדם הביא אישור שיש לו מחלה אונקולוגית, הוא מקודם בתור.
רינה גרינברג: אז שם כבר יודעים, שמי שחולה ומי שנכה שיעלה לארץ פה הוא יקבל איזה שהוא פתרון דיור.
רינה גרינברג: יש לי משפחה מדרום אמריקה – אשה חד-הורית עם חמישה ילדים.
רינה גרינברג: היא רק שנה וחצי בארץ.
רינה גרינברג: בוא ניתן למשפחה הזאת דירה.
רינה גרינברג: בוא ניתן לה דירה של 3-4 חדרים.
רינה גרינברג: היא מסכימה גם ב-3 חדרים אם היא עומדת ריקה.
רינה גרינברג: בוא נאכלס את האשה מארגנטינה עם חמישה ילדים בדיור.
הניה ששון: את אומרת שבכרמיאל אין כסף לשיפוץ של הדירות?
רינה גרינברג: יש קשיים עם השיפוץ.
קולט אביטל: מה שאנחנו נעשה זה שאנחנו נבקש ממך לחזור אלינו עם תשובות גם פרטניות וגם כלליות לפחות תוך שבוע.
קולט אביטל: אבל זה לא אומר שלא נקיים ישיבה נוספת בעתיד המאוד קרוב עם המנכ"ל או עם השר לגבי מדיניות המשרד.
קולט אביטל: אנחנו מסתובבים פה סביב אותו הנושא, ובאותו מבוי סתום.
מיכאל נודלמן: שום דבר לא זז.
רן מלמד: מעמותת "ידיד".
רן מלמד: אני קודם כל רוצה להביע את האכזבה שלי.
רן מלמד: ישיבה שנייה שאני בוועדת הקליטה שמגיעים נציגי ממשלה שלא מוכנים ולא יודעים תשובות מעבר לזלזול בחברי הכנסת ובוועדה, אני חושב שזה גם זלזול באנשים שעשו מאמץ והגיעו בין השאר מכל הארץ כדי לשבת בוועדה.
קולט אביטל: זה חוסר הבנה.
רן מלמד: זאת אמירה כללית.
רן מלמד: אני רוצה לגעת בכמה נקודות.
קולט אביטל: אני לא בטוחה שזה זלזול.
קולט אביטל: אני שואלת את עצמי כמה דברים לגבי הרמה המקצועית שמכינים דיונים כאן.
רן מלמד: אם להיות ענייני, מעבר לעובדה שצריך לזכור שמצוקת הדיור היא מצוקה לא רק של עולים, אלא מצוקה כוללת, אבל יש בה בהחלט נקודות מאוד ספציפיות לעולים.
רן מלמד: אני חושב שיש פה שני גורמים שהיו צריכים להיות פה, שבידיהם חלק מהפתרונות.
רן מלמד: אני חושב שהפתרון היום הוא לאו דווקא דיור ציבורי, אני חושב שהפתרון הוא קודם כל ברמת החינוך לשכנע או ללמד את הציבור הישראלי שמי שאין לו בית בבעלותו הוא לא בן אדם פגום.
רן מלמד: זו התפיסה הרווחת במדינת ישראל, מי שלא רכש דירה הוא בן-אדם פגום.
רן מלמד: בהיבט השני, לעשות דיור להשכרה.
רן מלמד: איך אפשר לעשות דיור להשכרה?
רן מלמד: העסק הוא לא מסובך, פה היה צריך להיות גוף אחד שבידיו הפתרון וזה מינהל מקרקעי ישראל.
רן מלמד: אנחנו יודעים על פטנטנים בעיקר בתחילת שנות ה-90, אתן דוגמה של פרוייקט מאוד יפה שנעשה ברעננה, שנקרא "לב הפארק" , שבמסגרתו ניתנו קרקעות מדינה של מינהל מקרקעי ישראל לקבוצת משקיעים יהודיים מדרום אפריקה ומישראל, שבנו פרוייקט דיור אדיר ששני שליש ממנו קצת פחות הלך למכירה בשוק החופשי, שליש ממנו שהיה בדיוק אותו דבר נמסר לזוגות צעירים, על פי קריטריונים, על פי מבחנים במחירים מאוד מאוד נמוכים, הם גרו בדירות שבע שנים, ואחרי שבע שנים הם יכלו לרכוש אותם בניכוי חלק מששכר הדירה שהם שילמו.
רן מלמד: המחיר של הבנייה היה מאוד זול לקבלנים מהסיבה הפשוטה, שהם לא היו צריכים לשלם על הקרקע, או שמחיר הקרקע היה מאוד מאוד זול.
רן מלמד: אני חושב שזאת אחת הנקודות שצריכים היום כמדיניות לנסות ולדחוף.
רן מלמד: נקודה נוספת, מאיפה אפשר להשיג היום כספים כדי לבצע את אותם שיפוצים, וכאן הגוף השני שחסר לי פה, וזה הסוכנות היהודית.
רן מלמד: הסוכנות היהודית קיבלה כמו שאנחנו כולם יודעים למעלה מ-850 מיליון שקל מכספי מכירת הדירות הציבוריות.
רן מלמד: אנחנו יודעים שעל פי ההסכם עם המדינה, אם החברות המשכנות לא מוכרות מספיק דירות, המדינה צריכה להחזיר כסף ל"עמיגור" בכל מקרה.
רן מלמד: היום משוריינים בחוק התקציב 200 מיליון שקלים לחמש שנים, 200 מיליון בכל שנה, שהם אמורים להיות משולמים לסוכנות היהודית אם החברות המשכנות לא מוכרות מספיק דירות.
רן מלמד: אני חושב שצריך לקרוא למאיר שטרית ולבנימין נתניהו לעשות הקפאה כרגע של העברת הכספים האלה.
רן מלמד: לקחת חלקים מהם לפחות ולהשקיע אותם בחזרה בתוך המערכת, בין אם זה שיפוצי דירות, בין אם קניית דירות מעוקלות מהבנקים.
רן מלמד: הבנקים היום בישראל נמצאים במאגר דירות מעוקלות של למעלה מ-2,000 דירות.
רן מלמד: אם הדירות האלה שהבנקים לא מצליחים למכור יירכשו על ידי החברות המשכנות בכספים שיש כתוצאה ממכירת דירות, הגדלנו את מאגר הדיור הציבורי וניתן לחלק אותו חמישים-חמישים, או איך שרוצים לחלק אותו.
רן מלמד: אלה שתי נקודות שאני חושב שהן חשובות.
רן מלמד: אנחנו צריכים לזכור שבין העולים יש קבוצות שנחשבות קבוצות יותר חזקות אולי, וקבוצות שנחשבות אולי יותר חלשות וביניהן אנחנו צריכים להתייחס בצורה מיוחדת לעולים מאתיופיה שנמצאים היום, ויש פה נייר שהכינה האגודה למען יהודי אתיופיה, ואני לא אכנס אליו.
רן מלמד: אבל אני כן אבקש ממשרד הקליטה וממשרד השיכון - - -
קריאה: הנייר הוא לא מדוייק.
רן מלמד: אמרתי שלא אכנס אליו, אני אגיד מה שאני כן רוצה להגיד עליו.
רן מלמד: לפני כשמונה שנים הופקה חוברת מדריך לעולים מאתיופיה - מה צריך לעשות כשרוכשים דירה, מה צריך לדעת אחרי שרוכשים דירה , איזה הוצאות יהיו, איך מתארגנים עם התקציב המשפחתי כדי שלא יווצר מצב שלא יוכלו לעמוד בתשלומי משכנתא.
רן מלמד: החוברת הזאת היום לא מעודכנת.
רן מלמד: אין היום תקציב לארגונים החברתיים לממן אותם.
רן מלמד: אני קורא למשרד השיכון ולמשרד הקליטה.
קולט אביטל: מי הפיק את החוברת?
רן מלמד: אז הפיק את החוברת ארגון "שתיל".
רן מלמד: אין היום תקציב לזה היום.
רן מלמד: בדקנו זאת.
רן מלמד: זאת חוברת מאוד חשובה, יש בה את כל הנתונים, את כל המסמכים, את כל הדוגמאות מה צריך לעשות עולה שרוצה לרכוש דירה או לשכור דירה או כל דבר אחר.
רן מלמד: אני מבקש ממשרד השיכון, ממשרד הקליטה, להיות מוכנים לשקול להפיק מחדש את החוברת ולתת אותה לעולים שצריכים אותה.
קולט אביטל: גם אם לא נפיק את החוברת, אנחנו ישבנו כאן עם היחידה שעוסקת בפרסומים אצלכם במשרד, ואני התרשמתי שהיא אישה מאוד מקצועית.
תמר מיארה: ברשותך, אני רוצה עידכון, וזה עידכון מאוד חשוב לגבי הרעיון של להקצות חלק מהכספים לרכישה, לשיפוץ.
תמר מיארה: במה שנוגע ל"עמידר" היא העבירה את כל הכספים מרכישת הדירות 520 מיליון שקל, ואין ל"עמידר" יותר מאגר.
קולט אביטל: העברתם את זה לממשלה 520 מיליון.
קולט אביטל: מתי העברתם את זה?
תמר מיארה: לפני שנה 260, ולפני חודשיים 220.
קולט אביטל: ולא קיבלתם שוב תקציב לבנייה?
תמר מיארה: זה לא תפקידנו.
רן מלמד: היה צריך להקים קרן לדיור ציבורי.
רן מלמד: הכסף הזה היה צריך להיות שם.
רן מלמד: במקום להחזיר את הכסף לתוך המערכת כדי שהם יוכלו לבנות, יוכלו לעשות דברים - - -
מיכאל נודלמן: זה לפי חוק.
מרינה סולודקין: זה היה ידוע מראש, כאשר רן כהן חוקק את החוק שלו – הפרטת הדיור הציבורי, אמרנו שאנחנו לא נראה את הכסף הזה, ולא יהיו דירות חדשות.
מרינה סולודקין: ישראל בעלייה היתה נגד חוק הפרטת הדיור הציבורי.
קולט אביטל: אני רוצה להוסיף שאלה.
קולט אביטל: אני חושבת שסגנית ראש העיר של כרמיאל רמזה, אנחנו יודעים שבארץ בשנות ה-50 וה-60 נבנו הרבה בנייני עמודים.
קולט אביטל: אנחנו יודעים שלגבי חלק מבנייני העמודים האלה, העמודים היום במצב גרוע ויש בפנים כבר ריקבון בתוך העמודים.
קולט אביטל: כולנו יודעים שאנחנו צפויים חלילה, צריך להתכונן לעוד רעידת אדמה.
קולט אביטל: בזמנו דובר על תכנית של לקחת 11 אלף יחידות, היתה הסכמה של 27 ראשי ערים.
קולט אביטל: היתה תכנית שבמקום של בנייני העמודים לבנות דירות קרקע.
קולט אביטל: עד כמה שהבנתי, ועד כמה שחקרתי את הנושא הזה, מכירה של דירה כזאת לא עולה על 40 אלף דולר בבנייה.
קולט אביטל: זה אומר להוסיף לפחות למאגר משהו כמו 11 אלף יחידות דיור שגם מונעות אסון לא קטן שחלילה יכול להגיע אלינו.
קולט אביטל: אבל גם אם לא היה אסון, גם אם לא היינו צפויים לרעידת אדמה, אנחנו יודעים היום במאה אחוז של ביטחון שהעמודים ברוב הבניינים האלה רקובים.
קולט אביטל: כך שבצורה אחרת לא חשוב איך, צריך לחזק את העמודים.
קולט אביטל: אם לחזק את העמודים, למה לא לבנות כבר במקומות אלה לפחות 11 אלף יחידות דיור שבשיקול או בחשבון מאוד פשוט, 11 כפול 40 אלף דולר, זה לא בשמיים.
קולט אביטל: זה התקציב שהיה אפשר להשיג אותו.
קולט אביטל: זה תקציב שאפילו קטן מהכספים שיתקבלו כהחזר.
קולט אביטל: איפה עומד הנושא הזה, האם יש לכם או אין לכם תכנית כלשהי לעניין הזה?
הניה ששון: המשרד לא מתעסק ישירות בנושא הזה.
הניה ששון: מה שקורה – העיריות צריכות להוציא התרי בנייה מתאימים לבניית הדירות האלה.
הניה ששון: מה שאני יודעת היום שזה נעשה באופן יחסית גדול בנתניה, יש מגעים, ומי שדוחף את זה מאוד זה ארגון הנכים דווקא, כי זה משמש את האנשים שלהם.
הניה ששון: יש מגעים עם עיריית חולון, ואולי יש עוד עיריות, אבל זה עדיין בחיתולים.
הניה ששון: לגבי המחירים, אני מוכרחה להגיד שזה לא 40 ולא 50 אלף דולר.
הניה ששון: דירות בנתניה - סדר גודל המחירים עומד על 140 אלף דולר.
הניה ששון: זה לא זול, וזה לא פותר את הבעיות לאוכלוסיית המצוקה לצערי.
הניה ששון: אלה דירות שנבנות על ידי קבלנים פרטיים.
הניה ששון: ביקשנו גם מארגון הנכים שיפעלו, כדי העיריות תתנה איזה שהן מגבלות לקבלן, שלא יוכל למכור בכל מחיר שעולה על דעתו.
קולט אביטל: אני מדברת לא על פתרון פרטני של קבלנים.
קולט אביטל: אני מדברת על הצעה שהיתה על סדר היום לבנייה למשרד השיכון, לבנייה בכל רחבי הארץ בפרוייקט אחד גדול שגם היה נותן עבודה לאנשים, גם היה נותן פתרון דיור.
קולט אביטל: אני לוקחת את נתניה בתור דוגמה, כי אנחנו יודעים איזה ספקולציות יש בנתניה, ולאיזה ציבורים הדירות נמכרות.
רינה גרינברג: הפריפריה זה שייך ל"עמיגור", רוב הבתים על עמודים.
מיכאל גינקר: לא, לא בהכרח.
רינה גרינברג: לא בהכרח, אבל חלק גדול כן.
מיכאל גינקר: לא צפויות בעיות מצד השלטון המקומי.
מיכאל גינקר: אם היא תהיה תכנית מסודרת של הממשלה.
רינה גרינברג: זו היוזמה של הממשלה.
חביב קצב: רוב הרשויות המקומיות לא אישרו את זה.
חביב קצב: אני מצטער.
חביב קצב: ניסינו את זה לפני 6-7 שנים.
קולט אביטל: 27 ראשי ערים אישרו את זה בזמנו.
חביב קצב: באשדוד לדוגמה, היתה תכנית מאוד רצינית לעשות את זה לפני 5-6 שנים, בקריית ים, בקריית אתא, זה לא הלך.
קולט אביטל: אם אנחנו נדע שהשלטון המקומי יאמץ את התכנית הזאת, ויביאו לכם בשם כל ראשי הערים הודעה משותפת שהם מוכנים לאשר את זה.
מיכאל גינקר: אנחנו כבר נוכל לטפל בזה, אם יהיה על מה לדבר.
פבל ברסקי: הפורום לדיור סוציאלי שלח מכתב למשרד השיכון, קיבלתי תשובה, וזו הסיבה שעכשיו יש דיור.
פבל ברסקי: אבל יש כמה פארדוקסים.
פבל ברסקי: יש במשרד הקליטה רשות לדיור סוציאלי.
פבל ברסקי: יש מנהל, יש כמה סניפים, אבל אין דיור סוציאלי.
פבל ברסקי: אני שלחתי מכתב לשר הקליטה ובמכתב כזה יש שתי אלטרנטיבות לבנות דיור סוציאלי בלי כסף ממשלתי.
פבל ברסקי: אבל יש כמה דברים שהממשלה שלנו צריכה לעשות – אדמה לבנייה, להקטין את תשלום מס הכנסה לקבלנים.
קולט אביטל: למי שלחת את הנייר הזה?
פבל ברסקי: אני שלחתי לשרת הקליטה וגם למרידור.
פבל ברסקי: לא קיבלתי תשובה.
פבל ברסקי: הפורום שלנו יכול להכין תכנית לבניית דיור סוציאלי.
פבל ברסקי: יש שתי אלטרנטיבות בלי כסף ממשלתי.
פבל ברסקי: אבל מה אנחנו ביקשנו במכתבים אלה?
פבל ברסקי: ביקשנו רק 100 אלף שקל לעבודה הזאת.
פבל ברסקי: אנחנו יכולים לעשות.
פבל ברסקי: אני לא יודע.
פבל ברסקי: במשרד השיכון יש "עמידר", בסוכנות יש "עמיגור".
פבל ברסקי: אבל אין תכנית אחת במדינת ישראל שצריך לבנות.
פבל ברסקי: אנחנו מבקשים שהממשלה שלנו תכין תכנית לבניית דיור סוציאלי.
קולט אביטל: אני רוצה להגיד לך, מאוד אשמח לראות את המכתבים ששלחתם.
קולט אביטל: אנחנו מאמינים כמוך שלממשלה, לא חשוב איזו ממשלה, צריכה להיות מדיניות, צריכה להיות גם איזו שהיא תכנית לבנייה סוציאלית.
קולט אביטל: אבל מה שאנחנו שמענו כאן היום, שהממשלה הזאת אין לה תכנית כזאת, וגם אין לה מדיניות כזאת.
קולט אביטל: פה מדובר על שינוי מדיניות.
קולט אביטל: אני מוכנה וכולנו מוכנים להתגייס כדי שתהיה איזו שהיא תכנית לבנייה.
קולט אביטל: זאת לא הישיבה הראשונה, ולצערי גם לא האחרונה.