GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זכריה דחוביץ: עשינו עשר צעדים אחורה כדי לנסות להבין את התופעה מזוית אחרת.
זכריה דחוביץ: אולי לא צריך להלחם בשום דבר.
זכריה דחוביץ: אם יש אין-סוף מחשבים וכל מחשב, לצורך העניין, היה מריץ תוכנה אחרת, וזה לגיטימי אך לא הגיוני מבחינת להרכיב אותם - בפועל, רק המחשב עם הוירוס היה נהרס.
זכריה דחוביץ: כשאני אומר "וירוס" אני אומר: ריגול תעשייתי, וירוס שסתם פוגע, "וואנדלים" ו"סוסים טרויאניים".
זכריה דחוביץ: אנו עושים את כל תהליך ההפרדה הזה בצורה שקופה לחלוטין, משמע אנו מבצעים הפרדה של כל התוכנות, וכל אחת חושבת שהיא רצה בנפרד, כשלמשת
זכריה דחוביץ: מש זה פשוט לא משנה.
זכריה דחוביץ: אנו מנסים להביא את מצב השוק למצב שכשיתפרץ לכם במחשב וירוס תאמרו: "אז מה?
זכריה דחוביץ: הוא לא עושה נזק".
זכריה דחוביץ: נראה איך הוירוס מרגיש.
זכריה דחוביץ: צריך להתחשב בתוכנות, כי אנו בפתרון שלא אכפת לנו מה המשתמש עושה.
זכריה דחוביץ: אכפת לנו מהוירוס הזה.
זכריה דחוביץ: מבחינת הוירוס, הוא לא יכול לגרום נזק כי הוא לא רואה דבר.
זכריה דחוביץ: הוא חושב שהוא נמצא במחשב ריק, וזה הפתרון.
זכריה דחוביץ: אנו קצת חסרים בזמן, ולכן אמשיך קצת הלאה ואדבר על החומר.
זכריה דחוביץ: לגבי כל הקונצפט הזה, רשמנו פטנט בין-לאומי.
זכריה דחוביץ: 98 סעיפי CLAIMS, סעיפי טענה, נמצאו תקינים: NOVELTY, INVENTIVE STEP ו-INDUSTRIAL APPLICABILITY.
זכריה דחוביץ: הוצאנו הון תועפות, אבל זה כלל-עולמי.
זכריה דחוביץ: זה שלנו, ואף אחד לא יכול לעשות שוב את הרעיון הזה.
זכריה דחוביץ: אסכם מה החברה עושה בפועל.
זכריה דחוביץ: אנו מגיעים לארגון עם המוצרים שלנו ומבטיחים את הדברים הבאים: פתרון מלא, המחשב לא מתרסק בפועל.
זכריה דחוביץ: אנו יודעים להבטיח שהמחשב לא מתרסק.
זכריה דחוביץ: אנו יודעים להבטיח שאין יותר ריגול תעשייתי בעזרת מחשב.
זכריה דחוביץ: הכי פשוט - המוצר הזה נוח וקל לשימוש.
זכריה דחוביץ: תודה רבה.
קולט אביטל: אם אנו הבנו נכון, אתם חברת START-UP שהתחילה בארץ עם רעיון מקורי שלכם ועם מימון או עזרה מהמדען של משרד התמ"ת.
קולט אביטל: האם זה דרך תכנית החממות?
זכריה דחוביץ: נכון.
יגאל יאסינוב: חברה זו היא דוגמא לקבוצת מדענים ש-90% מהם עולים, שהצליחה לעשות מהפכה בהגנת המידע.
יגאל יאסינוב: מדינה היתה גוף שתיקצב זאת ונתן תמיכה, וזה היה במסגרת אותו טיפול במדענים עולים.
יגאל יאסינוב: יש המון פרוייקטים כאלה.
מרינה סולודקין: כמה שנים המדינה מימנה זאת?
יגאל יאסינוב: מבחינתם, זו רק שנה ראשונה.
יגאל יאסינוב: זה סיוע ראשוני.
קולט אביטל: כמה הוא הסיוע הראשוני?
זכריה דחוביץ: מדובר על 1.25 מיליון שקל, וששאר הכסף מגיע מכיסנו.
קולט אביטל: האם אתם צריכים להחזיר משהו למדינה?
זכריה דחוביץ: בודאי.
זכריה דחוביץ: אנו צריכים להחזיר תמלוגים.
זכריה דחוביץ: אבל, תכנית החממות ראתה לנכון גם לאפשר הקמת חברות על מנת שאנו נקבל ממכירות.
יגאל יאסינוב: חשוב להגיד פה, שהחברות האלה מהתמלוגים אחר כך נותנות את הכסף להמשך הטיפול.
יגאל יאסינוב: עם התייעלות של מערכת שמטפלת במדענים עולים, אולי אפשר להקים קרן.
יגאל יאסינוב: הכוונות האלה קיימות וטובות, אלא מה שקורה הוא שלא את הכל זה כולל בדיוק.
יגאל יאסינוב: יש קרן שהוא מקבל את הכסף ממנה ואחר כך מחזיר.
קולט אביטל: האם יש פה נציג משרד התמ"ת?
קולט אביטל: הוא לא הגיע.
קולט אביטל: הם הבטיחו לבוא.
קולט אביטל: אני שואלת זאת, כי הבנתי שבמסגרת הקיצוצים גם נושא החממות קוצץ או עמד להיות מקוצץ.
קולט אביטל: רציתי לקבל תשובה כלשהי האם אנו יודעים מהי ההחלטה: האם החליטו לקצץ זאת, לסגור זאת או לחסל זאת?
יגאל יאסינוב: זו, בדיוק, הבעיה, ולזה התכוונתי.
יגאל יאסינוב: אם תהיה פגיעה בתקצוב החממות, פרוייקטים כאלה לא יוקמו - הפרוייקטים האלה שמקבלים לא הרבה כסף אבל מכניסים.
קולט אביטל: הם מקבלים הרבה כסף, אבל כל פרוטה שם מוצדקת.
קולט אביטל: כל סכום שם מוצדק, כי הוא מביא יותר מאשר מביא דיבדנד.
זכריה דחוביץ: אם מדינת ישראל רוצה להמשיך להחזיק בטכנולוגיה, צריך לדעת שקרנות הון סיכון לא משקיעות היום.
זכריה דחוביץ: מנהלת אחת הקרנות אמרה לי: "אנו קרן הון בלי סיכון".
זכריה דחוביץ: הן מחכות, כלומר: תהיה צמיחה למדינה ברמת ההיי-טק או לא תהיה או שתהיה עצירה?
קולט אביטל: יש גם קרן לנאנו-טכנולוגיות.
קולט אביטל: זה לכולם.
קולט אביטל: זו מדיניות קצרת ראייה.
מרינה סולודקין: יש לי שאלה למנכ"לית משרד המדע בעניין מצב בש"ן.
קולט אביטל: יש לנו מצגת נוספת.
ליאוניד דינביץ': אני דוקטור ליאוניד דינביץ' מאוניברסיטת תל-אביב, ואני מבקש להציג את הסרט, שכן עלי לצאת.
מרינה סולודקין: הוא קשור לפרוייקטים ביטחוניים חשובים מאד.
ליאוניד דינביץ': במדינה שלנו יש כמה תוכניות לקליטת מדענים עולים - שפירא, גלעדי וקמ"ע - ואלה פרוייקטים חשובים מאד.
ליאוניד דינביץ': אני בקמ"ע, וכל יום אני מתפלל למען התכנית הזאת.
ליאוניד דינביץ': אבל, יש כאן הרבה אנשים שחושבים שיש לשמור על התכנית הזאת, והם ירצו לדבר עליה.
ליאוניד דינביץ': אני רוצה להגיד שיש הרבה מדענים חשובים מאוד חוץ מאשר בתכניות האלה, ומדובר בכמה אלפים.
ליאוניד דינביץ': לדעתי, יש הרבה דרכים שאפשר בהן גם לקרב אנשים.
קולט אביטל: לא הבנתי אותך.
קולט אביטל: האם אתה אומר שחוץ מהמסגרות האלה יש עוד כמה אלפי מדענים שלא מקבלים עזרה?
ליאוניד דינביץ': כן, יש הרבה.
ליאוניד דינביץ': בנוסף, צריך לשאוף להוסיף תכניות למדענים.
קולט אביטל: האם אתה יכול לתת לנו דוגמא של תחום שלא מכוסה?
ליאוניד דינביץ': הסרט הזה הוא דוגמא לדרכים שאפשר לעשות למען מדענים עולים, מלבד תכניות קמ"ע.
ליאוניד דינביץ': לפני כמה ימים עשינו תכנית למשרד הביטחון, שהיא תכנית חשובה מאוד למשרד הביטחון.
ליאוניד דינביץ': אפשר לעשות, כמו התכנית הזאת, גם במשרדים אחרים: במשרד התשתיות, במשרד הבריאות, במשרדים הגדולים והכל.
ליאוניד דינביץ': התכנית במשרד הביטחון היא שלי.
ליאוניד דינביץ': ביקשו לראות את הסרט שהיה בטלויזיה לפני שבועיים, ואפשר לראותו.
ליאוניד דינביץ': (מקרין מצגת - סרט) זו דרך שבה אפשר להדריך עוד הרבה אנשים שלא עובדים עכשיו בתכנית מדינה.
ליאוניד דינביץ': אפשר לעשות, כמו התכנית שבמשרד הביטחון, בעוד משרדים.
קולט אביטל: מהי הטכניקה?
קולט אביטל: האם משרד הביטחון חיפש אנשים שמסוגלים לפתור בעיה כזו?
מרינה סולודקין: הפוך.
מרינה סולודקין: זה אנו חיפשנו.
ליאוניד דינביץ': הפוך.
יורי שטרן: ייסדתי את התכנית הזאת, ואני רוצה להסביר את המנגנון.
ליאוניד דינביץ': יורי שטרן ייסד זאת.
ליאוניד דינביץ': עשינו כמה סמינרים גדולים מאד.
ליאוניד דינביץ': הזמינו אנשים בכירים מאד ממשרד הביטחון, והם ראו שיש פוטנציאל גדול מאד.
ליאוניד דינביץ': לכן, משרד הביטחון, המשרד לתשתיות ומשרד הקליטה הקימו קרן במשרד הביטחון.
ליאוניד דינביץ': יש במפא"ת במשרד הביטחון יש קרן, וסגן ראש מפא"ת הוא המנהל שלה, ויש כמה אנשים ממשרד הקליטה, ממשרד התעשיה והמסחר ואני.
ליאוניד דינביץ': כל שנה כמה פעמים אנו מסתכלים בפרוייקטים, ואם יש פרוייקטים שמשרד הביטחון חושב שהם חשובים מאד בשבילם - יש קרן לשלם זאת.
ליאוניד דינביץ': אנשים עובדים באוניברסיטת תל-אביב, באוניברסיטת ירושלים, בחברות שעובדות יחד עם משרד הביטחון וכו'.
ליאוניד דינביץ': כך אפשר לעשות במשרד לאיכות הסביבה ובמשרדים אחרים.
יורי שטרן: זה אכן מודל שקיים כבר מ-1998, והחלוקה האחרונה היתה לפני שבועיים, כאשר ישבנו במשרד הביטחון וחילקנו עוד ששה מיליון שקלים.
יורי שטרן: כל משרד שיש לו מדען ראשי יכול לעשות את הפרוייקט הזה.
קולט אביטל: חבר הכנסת שטרן, האם בסמינר שעשיתם איתרתם את הכשרונות ואנשים זרקו רעיונות?
דובר: כן.
קולט אביטל: האם אתה עכשיו אומר, שכדי שזה יהיה גם במשרדי ממשלה אחרים, כמו איכות הסביבה, תשתיות וכו', יש לכנס שוב את האנשים כדי שהם יזרקו רעיונות?
יורי שטרן: לפעמים - כן, ולפעמים - לא.
יורי שטרן: למשל, פרויקט אחר שעובד מזה שלוש שנים הוא עיסוק מדענים עולים בנושא רעידות האדמה.
יורי שטרן: שם לא היה צורך בסמינר, אלא ליאוניד דינביץ' חיבר רשימה של כ-40 מומחים ואחר כך יצא קול-קורא והצטרפו עוד מומחים, והמכון לחקר הבנייה של הטכניון וגם המכון לגיאולוגיה, שני מוסדות המחקר האלה, בדקו את האנשים, את הרעיונות שלהם ואת הידע שלהם ולקחו אותם, כי הפרוייקט די מוגדר.
יורי שטרן: עם המשרד לאיכות הסביבה אנו במשא ומתן כבר די הרבה זמן, כדי להקים זאת אצלם.
יורי שטרן: שם זה כן מחייב סמינר, ואנו פחות או יותר מתכננים זאת.
יורי שטרן: אלי שטרן כבר תיכנן את הסמינר הזה, כי שם הם באמת צריכים לשמוע את הדברים ויש מיגוון רב של נושאים.
קולט אביטל: האם יש איזה מאגר ממוחשב?
קולט אביטל: אני שומעת פה שלחלק מהמדענים האלה אין כלל עבודה.
קולט אביטל: האם קיים איזה שהוא מאגר שבו אנו יכולים למצוא שמות מדענים עם מומחיות ורעיונות?
מרינה סולודקין: יש במשרד הקליטה.
יורי שטרן: חלקית יש שמות אצל עמרי אינגבר במרכז הקליטה במדע, אבל לא את כולם.
יורי שטרן: אנשים מבוגרים לא תמיד פונים, כי הם יודעים שהם לא יקבלו סיוע.
יורי שטרן: הסמינרים וניצול עמותות מדענים עולים הם דרך להגיע לציבורים שלא הגיעו לממסד.
יורי שטרן: הדרך הזאת, פרסומים בעיתונות הרוסית וגיוס הפורומים הציבוריים, עוזרת מאד.
יורי שטרן: יש צורה נוספת שבה דבר זה יכול להתקיים: כשאביגדור ליברמן היה שר התשתיות, הוקמה על-ידו שלוש מועצות שבראש כל שלושתן עמד חבר-הכנסת פרופסור מיכאל נודלמן, והן היו מועצות לנושאים שמשרד התשתיות מטפל בהם: מים, אנרגיה וכו'.
יורי שטרן: חבר הכנסת מיכאל נודלמן יכול לספר על כך טוב ממני.
יורי שטרן: גם שם נעשתה עבודה ובדקו פרוייקטים.
יורי שטרן: לצערי, שר התשתיות הנוכחי ביטל זאת, למרות שזה כלום כסף.
יורי שטרן: עתה, אנו מחדשים זאת במשרד התחבורה.
ליאוניד דינביץ': עובדים בפנים 150 אנשים.
קולט אביטל: איזה נזק זה מונע?
קולט אביטל: כמה כסף זה חוסך למדינה?
יורי שטרן: אם אגיד לך שמדינת ישראל היא, אם אינני טועה, המדינה הרביעית בעולם שמפתחת סוג של מנוע- - -
יורי שטרן: אחד המומחים הגדולים שלנו, שמועסק באחד הפרוייקטים, אוהב לספר על פגישותיו עם ז'בוטינסקי בצ'רנוביל ב-1930.
קולט אביטל: זה ממש לא לעניין.
יורי שטרן: זה לעניין, כי אינני מדבר על הקטע של ז'בוטינסקי אלא על עניין הגיל.
יורי שטרן: מדובר על אנשים מבוגרים שלפי כל הפרמטרים הפורמליים הם מחוץ לכל מסגרת.
קולט אביטל: אתה תמיד בא וגם תמיד צריך לצאת, אבל פרופסור נודלמן מחכה בסבלנות שעה.
ליאוניד דינביץ': נשאלה השאלה: כמה כסף?
ליאוניד דינביץ': אתמול התקשר אלי אדם חשוב מאוד ומפורסם, פרופסור מיכאל בארסקי מאוניברסיטת בן-גוריון.
ליאוניד דינביץ': כשעבדנו במשרד התשתיות, הוא הציע פרויקט חשוב מאוד: לעשות חול.
ליאוניד דינביץ': זה פרויקט חשוב מאוד ומפורסם, אבל הוא שם אותו במשרד.
ליאוניד דינביץ': לפני כמה ימים התקשרו אנשים חשובים מאוד מחברה שקנתה את הטכנולוגיה הזאת מארצות-הברית, ומדובר בהרבה מאוד מליוני שקלים, והם לא יכולים לסדר את זה.
ליאוניד דינביץ': לפני כמה ימים הם הגיעו למיכאל בארסקי.
ליאוניד דינביץ': (נושא דברים בשפה הרוסית)
יורי שטרן: (מתרגם) הם השתגעו מזה שיש פה טכנולוגיה כזאת מוכנה אצל מישהו בארץ, ולא ידעו לקדם זאת.
מיכאל נודלמן: יש דברים טובים במדענים עולים חדשים.
מיכאל נודלמן: עברתי את כל השלבים האלה.
מיכאל נודלמן: פה ושם יש דברים טובים, אבל יש גם כמה דברים שלא נותנים לקדם כמו שצריך.
מיכאל נודלמן: אנו מדינה בלי משאבים ורק עם משאב אחד - האדם והמוח שלו.
מיכאל נודלמן: עלינו להשקיע ולהבין שזה צריך להיות אחת מהעדיפויות הראשונות: אדם הפיתוח שלו והלימודים שלו.
מיכאל נודלמן: בנוסף, מדענים הם אליטה של אנשים כאלה.
מיכאל נודלמן: אינני רוצה להגיד שהיחס טוב או לא טוב, אבל יש דברים שאפשר לתקן.
מיכאל נודלמן: לגבי החממות, יש עכשיו בעיה גדולה שהתחילה מ-1998.
מיכאל נודלמן: הקימו חממות לעולים חדשים ומהנדסים שבאים עם רעיונות, והם יכולים לעבוד שם.
מיכאל נודלמן: אבל, עכשיו הן הפכו לחברות שאין בהן כמעט עולים.
דובר: יש שם הרבה עולים.
מיכאל נודלמן: לא כמו שצריך היה להיות.
מיכאל נודלמן: יש הרבה עולים עם רעיונות.
מיכאל נודלמן: יש לי דוגמא של אדם שעבד בחממה ופתח איזו שהיא טכנולוגיה, ופתאום אחר כך דחקו אותו ועכשיו הוא מסכן וכל הזמן הוא מגיע לשם כמו אורח.
מיכאל נודלמן: חוץ מאלה שהם בקמ"ע ובאוניברסיטאות, יש רבים שהם עולים ומדענים.
מיכאל נודלמן: אינני חושב שכל אחד שיש לו תעודה שהוא יש לו תואר שני או שלישי הוא מדען.
מיכאל נודלמן: יש מדענים ויש מדענים.
מיכאל נודלמן: תרשו לי להגיד שאני מבין מה זה מדען.
מיכאל נודלמן: משרד התשתיות מצא מדענית טובה מאד.
מיכאל נודלמן: אני חושב שאולי אלה היו המדענים הכי טובים שאפשר היה לחפש פה מבין העולים החדשים בנושא מים, קרקע, גיאולוגיה, גיאו-פיזיקה ואנרגיה.
מיכאל נודלמן: הם עבדו טוב וקיבלו הרבה פרוייקטים, ודוקטור דינביץ' דיבר על אחד הפרוייקטים שהוא ישב שם.
מיכאל נודלמן: אנו רצינו להתקדם.
מיכאל נודלמן: יש גם פרויקט אצל דינביץ' על גשמים, שעבר ניסיון גדול ויש תוצאות טובות ברוסיה, במולדביה ובכל המדינות.
מיכאל נודלמן: התחלנו לעסוק בביורוקרטיה כדי להעביר את הפרוייקט הזה, וזו כמעט היתה טרגדיה.
מיכאל נודלמן: 15 שנים אנשים מנסים פה משהו לעשות, וכשבא האדם עם רעיונות חדשים שהם יותר טובים עושים את כל הדברים כדי שזה לא יהיה, כי המדען אמר שמה שעשו 15 שנים זה לא בסדר.
מיכאל נודלמן: גם במדע יש דברים כאלה, שאתה עסוק 15 שנה במשהו, ואם אחר כך בא אדם עם רעיונות יותר טובים יש לקבל אותם.
מיכאל נודלמן: לצערי, לא כולם מקבלים זאת.
מיכאל נודלמן: הניסיון שהיה במשרד התשתיות הוא ניסיון טוב.
מיכאל נודלמן: זה נגמר בשר חדש, אבל הוא ניסיון טוב.
מיכאל נודלמן: יש פוטנציאל גדול ויש רעיונות טובים, אבל איך להפוך אותם למציאות זה תלוי אולי באנשים.
מיכאל נודלמן: לדעתי, יש הרבה בזה שמשרד הביטחון זה עובד, וזה אצל יורי שטרן.
מיכאל נודלמן: אני חושב, שלדוקטור דינביץ' יש אופי, והוא לא מוותר.
מיכאל נודלמן: הוא הולך והוא נודניק, אבל הוא נודניק במובן הטוב.
מיכאל נודלמן: צריך להיות כך, והוא מנצח.
קולט אביטל: אין מה לעשות.
קולט אביטל: צריך להיות כך.
מיכאל נודלמן: אני רוצה לומר לכם, המדענים: אם אתם רוצים להצליח, עליכם להיות נודניקים כמו דינביץ'.
קולט אביטל: למען הפרוטוקול, נשנה את המלה "נודניק" ל"מתמיד".
מיכאל נודלמן: בסדר.
מיכאל נודלמן: כל הכבוד לדונביץ'.
מיכאל נודלמן: אני מכיר אותו, והוא עסוק בפרוייקטים אקולוגיים.
מיכאל נודלמן: עשינו הרבה סמינרים, אולי חמישה סמינרים, והיו בהם אנשי משרד הקליטה והמשרד לאיכות הסביבה.
מיכאל נודלמן: אבל, שם זה הולך קצת קשה, כי כל הזמן יש שינוי במנכ"לים.
מיכאל נודלמן: אתה כמעט מגיע להסכם ולפתע אין מנכ"ל ואתה צריך להתחיל הכל מהתחלה.
מיכאל נודלמן: זו בעיה של שיטה של כל המערכת שתלויה באיזה שהוא אדם.
מיכאל נודלמן: יש פוטנציאל גדול ויש אנשים.
מיכאל נודלמן: לדעתי, המדינה צריכה לעשות את הכל כדי לממש את הפוטנציאל הזה.
קולט אביטל: לפני שאעביר את רשות הדיבור לחבר הכנסת יולי שטרן, ברצוני לומר שקיבלנו תשובה משר התמ"ת, השר אולמרט, שלאור הקיצוצים במשרדו כל התקציב של המדען הראשי לצורך חממות טכנולוגיות לשנה הקרובה מסתכם ב-50 מיליון שקל, כשלפי החשבון ששמעתי פה זה בערך 50 פרוייקטים לשנה פלוס מינוס, אם אינני טועה.
קולט אביטל: זו אכן ירידה מאוד דרמטית.
קולט אביטל: אינני באה להתערב איך השר מנהל את תקציבו ואת משרדו, אבל גם בכל סדר עדיפות שצריך להיות אם לא משקיעים בדבר שיש לו גם עתיד וגם מניב פירות ורק הולכים ומפזרים זאת על דברים קטנים - נראה לי שזה שיקול לא נכון.
קולט אביטל: זוהי התשובה: "התקציב לשנת 2004 יהיה נמוך מהתקציב ב-2003 בכ-350 מיליון שקל ויעמוד על 1.3 מיליארד שקל.
קולט אביטל: מתוך 1.3 מיליארד שקל של כל תמ"ת נגזרת הקיצוץ הכולל בתקציב המדען הראשי על הפרוייקט של החממות הטכנולוגיות תעמוד על כ-50 מיליון שקל בלבד.
קולט אביטל: הקיצוץ לא יהווה פגיעה משמעותית בפרוייקט החממות מחד, אך לא יאפשר את פיתוח הפרוייקט מאידך".
קולט אביטל: אני חושבת שמה שלא מתפתח יש בו פגיעה.
טליה רוזנבאום: הכוונה היא שהוא לא יעוכב.
טליה רוזנבאום: הוא ישאר כמו שהיה.
קולט אביטל: אינני בטוחה, כי היה קיצוץ.
עמרי אינגבר: הפרוייקט היה בין 100 ל-120 מיליון שקל, והכוונה היא שמי שעכשיו בקנה, כלומר פרוייקטים בתוך החממה שנתקבלו, כבר לא ייפגע.
עמרי אינגבר: כמובן, שהמשמעות היא לגבי פרוייקטים חדשים.
קולט אביטל: בפרוייקטים חדשים זו ירידה דרמטית, ולכן זו גם נסיגה.
קולט אביטל: גם הדבר הזה נותן את פירותיו לפחות שנה או שנתיים אחרי, עד שמפתחים את הפרוטוטיפ ועד שמשקיעים בו.
קולט אביטל: חזרתי -04:00 בבוקר מחו"ל, ולא ידעתי שיש עוד ישיבה אחת.
קולט אביטל: באתי ישירות לכאן ולא ישנתי כלל.
קולט אביטל: אני רוצה לבקש להעביר את רשות ניהול הישיבה לחברת-הכנסת סולודקין.
קולט אביטל: חבר-הכנסת יורי שטרן יצא מהישיבה והוא צריך לדבר.
קולט אביטל: מנכ"לית משרד המדע ביקשה להמתין קצת כדי לשמוע, אבל כבר יש לה את החומר מוכן.
קולט אביטל: חברת הכנסת מרינה סולודקין, אם אני יכולה להביע את דעתי הצנועה, הייתי רוצה שנגיע לאיזו שהיא החלטה שאומרת לא רק במה שצריך להשקיע עוד אלא אני רוצה להיאחז במה שאמר פרופסור נודלמן:
קולט אביטל: אחת הבעיות הכי גדולות שיש לנו בכל המערכות היא שהמדיניות כל פעם משתנה, וכאילו כל פעם אנו ממציאים את הגלגל מחדש כשיש שינויים בכוח-אדם.
קולט אביטל: לכן, אנו צריכים באיזה שהוא מקום גם להתייחס לנושא של מציאת איזה שהוא מיכניזם שיבטיח - אולי איזו תת-ועדה בכנסת שעוקבת אחרי הדברים האלה - יישום הדברים, כדי שלא כל פעם הדברים יתגלגלו אחורה ויתחילו שוב מחדש.
קולט אביטל: זה מה שקורה, כשיש שינויי שרים, מנכ"לים וכו'.
קולט אביטל: אני מתנצלת, אך עלי לצאת.
קולט אביטל: (יו"ר הוועדה, חברת-הכנסת קולט אביטל, יוצאת מחדר הישיבות.
קולט אביטל: )
יורי שטרן: אני מתנצל גם בפני חברי-הכנסת ויושבת-ראש הוועדה, אך בהיותי יושב-ראש ועדה אחרת זה מאמץ מאוד מסובך וקשה להשתתף בישיבה אחרת, ולכן אני בא ויוצא לא בגלל שלא מעניין אותי לשמוע אלא בגלל שאין לי אפשרות אחרת.
יורי שטרן: בנוסף, דנים בוועדה האחרת בחוק חשוב מאד, בחוק החופים.
יורי שטרן: חברת-הכנסת סולודקין, אני מודה לך ולחבר-הכנסת יאסינוב על כך שהעליתם זאת.
יגאל יאסינוב: אני מצטער שאני מפריע, אך העלינו נושאים שונים.
יגאל יאסינוב: הם הגיעו לוועדה אחת, ובעצם הנושאים שונים לחלוטין.
יגאל יאסינוב: חברת-הכנסת מרינה סולודקין הביאה את נושא הקיצוץ, ואני הבאתי את נושא התרומה וזה שיש קיצוץ.
יגאל יאסינוב: אלה נושאים שלא כל כך קשורים זה לזה.
יורי שטרן: מרקס אמר פעם שהכסף הוא האקווילנט הטוטאלי, כך שהוא מקשר את כל הבעיות.
יורי שטרן: יש מספר דברים שאנו חייבים לטפל בהם בתחום הזה.
יורי שטרן: ראשית, הוצגו פה פרוייקטים, ואני חוזר להמלצה הזאת: לדעתי, הוועדה צריכה להמליץ לכל משרדי הממשלה, שיש בהם מערכת של המדען הראשי, לקחת את הדוגמא שהיתה במשרד התשתיות ועכשיו היא משרד התחבורה - וזה עוד לא כאן כי אין שם כעת מדען ראשי, אבל אוטוטו זה יבוא - ולהקים מועצות מקרב המדענים העולים בעלי שם בתחומים הרלוונטיים לטיפול של אותו משרד, לתת להם סמכויות במסגרת המדען הראשי.
יורי שטרן: דרכם יקודמו פרוייקטים, שכדי להובילם על האדם להיות בעל רקע והבנה והאזנה שלא תמיד נמצאים בממסדים המדעניים כמו גם במקומות אחרים.
יורי שטרן: זו דרך שהוכיחה את עצמה, וזו יכולה להיות המלצה היום.
מרינה סולודקין: מה עם השר פריצקי?
יורי שטרן: כתבנו לו מכתב, והוא אמר שהוא יבדוק זאת מחדש.
יורי שטרן: יושב פה אחד מהסיעה שלו, ואולי הוא יעזור לנו.
יגאל יאסינוב: אענה לכם משהו אחר כך, אם תתנו לי זכות לדבר.
יורי שטרן: שנית, אני מבקש מהוועדה לפנות למשרד הקליטה ולדרוש להחזיר את קבוצות הגיל שהוצאו מטיפול המרכז לקליטה במדע.
יורי שטרן: הוחלט לא לתת סיוע למדענים שפונים בגיל 60 פלוס, ולפעמים אלה אנשים בשיא יכולתם.
יורי שטרן: בגלל שזה משרד הביטחון, אינני יכול לספר על זה.
יורי שטרן: זו הכתבה הראשונה שבכלל יצאה, ושש שנים המערכת הזאת פועלת.
יורי שטרן: מטבע הדברים, איננו מפרסמים מה שקורה בתוכה.
יורי שטרן: אנשים שעושים שם את העבודה הטובה ביותר הם בני 70-80, ובשום מערכת לא היו בכלל מקבלים אותם אצל המזכירה.
יורי שטרן: לדעתי, כאשר משרד הקליטה מוריד את גיל הטיפול שלו ל-60, זו החלטה מאוד לא נכונה.
יורי שטרן: אני מבין שזה בא ממצוקה כספית, אבל חייבים לתקן זאת.
יורי שטרן: אני גם לא בטוח שנכון מלמטה להקדיש רק מגיל 35, כי זה ממש מוריד את הצעירים ואנו מאבדים פה מוחות.
יורי שטרן: הכסף פה הוא כסף קטן מאד, ואולי אפשר לפרושׂ את התשלומים ולהתקין מחצי משרה או למצוא הסדרים.
יורי שטרן: אני מבקש את הפנייה הזאת.
מרינה סולודקין: נכניס זאת במסקנות ונפנה בעניין.
מרינה סולודקין: אני גם חושבת שבנושאים שאנו מדברים היום עליהם אנו גם נפנה לראש הממשלה, מפני שאי-אפשר בלי איזה גוף שמתאם את כל הפעולות.
מרינה סולודקין: כל הזמן אונ תלויים בשר זה או אחר שאין ביכולתו או ברצונו להמשיך את העבודה שאנו עושים כל כך הרבה שנים.
יורי שטרן: אני מסכים איתך.
יורי שטרן: שלישית, דוקטור דינביץ' יצא, ואלה היו באמת רעיון ופנייה שלו: יש קבוצת מדענים בעלי שם עולמי שהם פנסיונרים.
יורי שטרן: עד לאחרונה הם עבדו וחלק עוד ממשיך לעבוד, והם קיבלו משכורת נורמלית, אבל כשהם הופכים להיות גמלאים הם מקבלים אבטחת הכנסה כי הגיעו כבר לגיל מבוגר כזה ואין להם פנסיה.
יורי שטרן: מדען, שהוא באמת נכס לאומי, שאולי קנה דירה כשהוא עבד וכו', היום הוא יורד אל מתחת לקו העוני.
יורי שטרן: אין פה בעיה, ומדובר בכמה עשרות בודדות של אנשים.
יורי שטרן: אם מוסיפים להם אלף שקל, סטיפנדיה, לחודש, הם יכולים עדיין להיות יועצים במשרדי ממשלה ובאוניברסיטאות.
יורי שטרן: התקציב של זה מינימלי, וזו פשוט החלטה.
יורי שטרן: זה יכול להיות מקרן נשיא המדינה, מקרן האקדמיה למדעים או דרך האוניברסיטאות או דרך משרד המדע.
יורי שטרן: זה מאוד מוגבל בהיקפים, אבל זה מאוד חשוב.
יורי שטרן: אם האנשים האלה לא מסוגלים לשרוד, איך אנו נראים באותה רוסיה או אוקראינה שם מכירים את הפרופסורים האלה כראשי אסכולות שלמות?
יורי שטרן: זה דבר שכספית הוא קטן, אך הוא חשוב מאד.
יורי שטרן: רביעית, דיברו על קיצוץ בחממות.
יורי שטרן: אני מבקש מאחד המשרדים, משרד הקליטה או משרד התעשיה והמסחר, שהיועץ המשפטי יבדוק את תלונות המדענים שעסקו בחממות.
יורי שטרן: גנבו מהם רעיונות, שדדו אותם, זרקו אותם החוצה, והפכו חממות למערכת ניצול ציני ע"י בעלי כסף שלפעמים אין להם שום מושג במה שהפרוייקטים האלה עוסקים.
יורי שטרן: הוציאו מהם את כל מה שהם ידעו, והגבילו אותם בחוזים כך שהיום אינם יכולים ללכת לשום מקום לעבוד בו.
יורי שטרן: אני מבקש שמשרד ממשלתי, אחד המשרדים, יקח זאת על עצמו.
מרינה סולודקין: קודם כל אנו צריכים לכתוב מכתב ביחד ליועץ המשפטי לממשלה.
מרינה סולודקין: אי-אפשר לפנות למערכת.
מרינה סולודקין: היא לא יכולה לבדוק את עצמה.
יורי שטרן: הוא יטיל זאת על אחד המשרדים.
יורי שטרן: יכול להיות שכך זה צריך להיות.
יורי שטרן: חמישית, המצב במדעי הטבע, במדעים המדוייקים, הוא איכשהו בסדר, אבל במדעי החברה, במדעים ההומניטריים, המצב קטסטרופלי.
יורי שטרן: אם במדעי הטבע אתה בא עם רקורד של הרצאות ופרסומים בעיתונות הבין-לאומית, קשה לא לקבל אותך.
יורי שטרן: במדעי החברה או במדעי הרוח ההחלטה הרבה יותר שרירותית.
יורי שטרן: התוצאה היא, שמדענים מעטים מאד מברית-המועצות התקבלו לאוניברסיטאות ולמוסדות המחקר.
מרינה סולודקין: וגם לשמור אותם.
מרינה סולודקין: אני זוכרת את המקרה של מרק טוץ, דמוגרף עם שם ידוע בעולם, ומה היינו צריכים לעשות כדי לשמור אותו באוניברסיטה העברית.
יורי שטרן: דמוגרפיה זו מתמטיקה, ואיכשהו אפשר להוכיח זאת.
יורי שטרן: אני חושב שבלימודי סלביים באוניברסיטאות, בהסטוריה של יהדות רוסיה, אין אף אדם שהוא קבוע באוניברסיטאות שהוא יוצא ברית-המועצות.
מיכאל נודלמן: יש את פרופסור מוצקין.
יורי שטרן: אתה מדבר על גל העליה הקודם, ואני מדבר על אלה שהגיעו לאחרונה.
יורי שטרן: המצב הוא לא יאומן.
יורי שטרן: בין אלה שעוסקים ביהדות דוברת ספרד יש ארגנטינאים, אורגוואים וכו', וכל אלה שעוסקים באמריקה הם אמריקאים, ורק ברוסים עוסקים פולנים.
מרינה סולודקין: זו מלחמת עבודה וזו מלחמה קרה.
מרינה סולודקין: אלה לא רק פולנים, אלא גם אמריקאים.
יורי שטרן: צריכה להיות בקשה בעניין הזה.
יורי שטרן: אני מבקש ממשרד הקליטה לתת סטטיסטיקה לגבי השמת מדענים מתחומי מדעי החברה ומדעי הרוח: כמה נקלטו באוניברסיטאות וכמה במקומות אלה או אחרים?
יורי שטרן: נחשוב מה אפשר לעשות, כי אני חושב שזה באמת דורש פתרון מיוחד.
יורי שטרן: שישית, לגבי קמ"ע, כל שנה אנו מצרים על התקציב.
יורי שטרן: לא מדובר רק על התקציב.
יורי שטרן: מעמד מדענים שמועסקים באוניברסיטאות במסגרת קמ"ע הוא עדיין מעמד של מדען סוג ב' מבחינת סמכויותיו והסטטוס שלו באוניברסיטה.
יורי שטרן: אלה דברים שאינם מחייבים כסף.
יורי שטרן: זו החלטה של המערכת הסגורה שנקראת: עולם האקדמיה הישראלי.
יורי שטרן: פה, שוב, עלינו לפנות לוועד ראשי האוניברסיטאות כדי לתקן זאת.
יורי שטרן: מקבלים כסף ציבורי כדי לתת לאנשים להיות שווים ולא כדי להופכם לסוג ב' במוסדות האלה.
מרינה סולודקין: יש לובי בנושא.
מרינה סולודקין: נגיע ללובי הזה ונציג את העניין.
יורי שטרן: ביקשתי גם מעמותה שדוגלת במעורבות החברות של האקדמיה, ואמרתי: "תתחילו מטיפול אצלכם בבית", ומאז הם נעלמו.
יורי שטרן: שביעית, מדובר בפרוייקטים שלא תמיד נכנסים.
יורי שטרן: מר דינביץ' וחבר-הכנסת מיכאל נודלמן סיפרו, שבא אדם עם פתרון למשהו שעסק בו צוות מדענים שהחזיק במונופול בתחום מסויים.
יורי שטרן: צוות זה לא רוצה לקלוט אדם שבא ופותר את כל העבודה שלהם ואומר להם שהם טעו.
יורי שטרן: לשם כך, צריך להיות מכשיר מלאכותי.
יורי שטרן: בעבר יצרו זאת כמרכז לקליטה במדע, וחסר שם כסף לפרוייקטים כי הם נותנים רק משכורת.
יורי שטרן: אני מציע שמשרד הקליטה או משרד המדע או שניהם ביחד יקימו קרן כך שאפשר לבקש גם מהתורמים הפרטיים להשקיע בזה.
עמרי אינגבר: צריך להחליט אם זה מים או לא.
עמרי אינגבר: אתם כל הזמן מעלים טענות כאן על משרדי הממשלה, ואינכם נותנים להם לענות.
עמרי אינגבר: לדוגמא, בנושא גשם הוכח מדעית שאין תרומה לפיזור יודיד האשלגן לתוספת גשמים, אבל כן יש תרומה לזיהום הקרקע.
עמרי אינגבר: זו הוכחה מדעית שפורסמה בכל העיתונות המדעית.
עמרי אינגבר: מה לעשות?
יורי שטרן: לכן, מר דינביץ' נוסע מדי שנה לממשלת ארגנטינה.
יורי שטרן: סיימתי את דבריי, ואני רק מגיב לדברי עמרי אינגבר.
יורי שטרן: אתה יודע, ואנו יושבים יחד בפרוייקטים ביטחוניים.
עמרי אינגבר: מן הגינות, לא ציינת כלל את משרד הקליטה.
עמרי אינגבר: לא ציינת שהקרן של משרד הביטחון היא בת ששה מליון שקל, כאשר שלושה מליון שקל הם ממשרד הקליטה.
עמרי אינגבר: לא ציינת שמ-1998 או 1999 אנו עם המשרד לאיכות הסביבה, וכן עם משרד השיכון ומשרד התשתיות.
יורי שטרן: מה אתה מתפרץ?
יורי שטרן: אדוני, סליחה, אך דינביץ' אמר שזה ביחד עם משרד הקליטה.
עמרי אינגבר: מה זה "ביחד"?
עמרי אינגבר: זה הכסף של משרד הקליטה שמשקיע.
יורי שטרן: זה יחד עם משרד הביטחון.
יורי שטרן: המכשיר הזה מראה שפרוייקטים שבדרך רגילה לא מתגברים עליה, כאשר יש כסף שמכניס ומשלב אותם בעשייה הטכנולוגית והמדעית זה מצליח.
יורי שטרן: זה צויין.
יורי שטרן: למה אתה אומר שזה לא צויין?
יורי שטרן: אני מתנצל, אך עלי ללכת.
עמרי אינגבר: כך התקבל כאן הרושם ששום דבר לא נעשה.
מרינה סולודקין: חבר-הכנסת שטרן, ניקח את המסקנות למסמך שאנו עושים כאן.
מרינה סולודקין: אני רואה כמה כתובות.
מרינה סולודקין: אני חושבת שעלינו לומר דברים טובים מאד על משרד הקליטה, שהם במאבק מתמיד איתנו למען המדענים העולים.
מרינה סולודקין: גם עכשיו, בזמן הקיצוצים, לשרת הקליטה יש מדיניות לא לפגוע במדענים עולים שזה מאד חשוב.
מרינה סולודקין: לדעתי, איננו צריכים לפנות רק למשרדים.
מרינה סולודקין: הגיע שלב חדש, שבו כולנו מבינים שמדענים יכולים לתרום הרבה יותר ממה שהם תורמים עכשיו.
מרינה סולודקין: הנסיון המוצלח של שיתוף פעולה בין משרד הביטחון ומשרד הקליטה נותן דוגמא ומודל לחיקוי במשרדים האחרים.
מרינה סולודקין: קח את מקרה פריצקי, איש מאד משכיל וחכם, שבבת אחת הוא מפרק את כל הדברים שנעשו.
מרינה סולודקין: אנו זקוקים לרצון פוליטי מלמעלה, ואנו מבינים שבזמן הזה זה גם משרד ראש הממשלה.
מרינה סולודקין: עלינו להגיע לאנשים שם, כדי לתאם את כל הפעילות, אם אנו רוצים להתקדם ולא רק להגן על מה שעשינו יחד עם כל ממשלות ישראל בשנים הקודמות.
יגאל יאסינוב: ברצוני להודיע לפרוטוקול שהתנגדתי לערבוב שני נושאים בוועדה אחת.