GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמנון כהן: אני חושב שיש לנו בעיה במדינת ישראל, אנחנו צריכים לטפל ביתר שאת בנושא הגיור ולפתח מחשבה חדשה.
אמנון כהן: אני חושב שבכל מה שקורה לבירוקרטיות ולאהבה ולאחווה ולחיבוק, לתת להם יחס כמו שצריך.
אמנון כהן: כי מדובר באנשים מאוד אינטליגנטים, אנשים מאוד משכילים, היחס מאוד קובע כאן.
אמנון כהן: אבל כמובן בנושא ההלכה על הגיור, אין לנו מה להתפשר וזה לא אני קובע ולא רשת בנים שיש להם את הדברים שהם קובעים בהלכה כי הוא זה.
אמנון כהן: אבל היחס והאדיבות והחיבה והחיבוק, את זה אני חושב, מדינת ישראל צריכה לתת.
אמנון כהן: לא משנה מי מטפל או מי מתעסק, מבחינתי אם יש בהחלטת ממשלה של וועדת נאמן, אולפני גיור, אין לי בעיה שיינתן ומעבר לנושא דתי, או היסטוריה או דברים של עם ישראל.
אמנון כהן: אני פשוט ישבתי עם הרבנים שמתעסקים בזה, לי אין בעיה, אם בסופו של דבר הם עוברים תחת בתי דין הרבניים, בסופו של דבר הם נותנים את האישור, אין לי בעיה שיהיו עוד 10 אולפנים.
אמנון כהן: לא מפריע, כאשר זה מתנקז בסופו של דבר במקום מסוים, שם צריך לראות אם אין המתנה.
אמנון כהן: שלא יהיה מצב שהעולים למדו חצי שנה, שמונה חודשים או שנה.
קולט אביטל: עכבות בדרך.
אמנון כהן: אז חשוב מי ילמד.
אמנון כהן: אם אני רוצה לדעת מה התוצאה הסופית שיעבור את המבחנים בסוף - אז חשוב לדעת מי המורה.
אמנון כהן: אם אני שם מורה שלא מתאים - ואז יהיה מתוסכל עוד יותר, הוא למד שנה, בסוף לא עובר את המבחן.
אמנון כהן: כי הוא לא קיבל את החומר הרלוונטי.
אמנון כהן: לכן אני חושב פה, אני לא יודע אם אנחנו צריכים להתערב בזה.
אמנון כהן: אם יש גוף שהוא בוחר את הנבחן אח"כ, צריך לדעת מי המכשיר את הבן-אדם.
אמנון כהן: גם באוניברסיטאות יש כללים מסוימים, כל אחד בוחר לו פקולטה מסוימת, נושא מסוים.
אמנון כהן: ועכשיו בוחרים את המרצים.
אמנון כהן: לא יכול מרצה למשפטים ילמד מינהל עסקים או הפוך או משהו כזה.
אמנון כהן: ודבר חשוב מאוד.
אמנון כהן: אני לא הבנתי בסוף מה הגישה שלך, אני בגדול יודע מה הגישה.
אמנון כהן: אבל אני חושב שמה עשתה מדינת ישאל ונתנה את כל מה שקשור לנושא הגיור, אם אנחנו רוצים כאן קומבינה יהודית להתקיים ולא להתמסמס עוד 20 שנה, שבסוף אם זה מדינה יהודית לא יהודית - אז אני חושב שהם מטפלים בזה די נכון.
אמנון כהן: אפילו שזה עבר היום מבחינה ארגונית למשרד המשפטים או למשרד הפנים חלק מהדברים - לי זה לא משנה, העיקר שהצביון היהודי במדינת ישראל יישמר, זה מה שחשוב לי.
עודד וינר: יחד עם זאת, אני סמוך ובטוח ואני חושב שהוועדה נוכחה כבר.
עודד וינר: הרב עמר אכן פתוח לדיונים והיוזמה, אני חושב, הברוכה של היו"ר, אם מותר להגיד, לנהל דיאלוג ישיר ומו"מ על נושאים שונים עם הרבנים הראשיים, כבר מתחיל להניב פירות.
עודד וינר: אני בטוח שאם תהיינה הערות קונקרטיות, יהיה מקום בהחלט לקחת אותן בחשבון.
עודד וינר: עם כל זה שיש פה תקנות ברורות למדי.
עודד וינר: אני רוצה להעיר גם הערה אחת שהיתה מובלעת בדבריו של הרב אלי בן-דהן.
עודד וינר: הרב עמר פתוח והוא יכול לשמוע.
עודד וינר: אבל מעבר לפתיחות, יש הלכה ויש בירוקרטיה.
עודד וינר: בהלכה הוא ילך ללא פשרות - בבירוקרטיה הוא יעשה את כל שביכולתו לפשט אותה.
עודד וינר: חלק מהנושא הבירוקרטי זה כמות ההרכבים העומדת לרשות הגיורים.
עודד וינר: והרב אלי מציין את זה כבר בכמה ישיבות.
עודד וינר: ואני סמוך ובטוח אם היו מאפשרים בעניין הזה דבר שיחסית לכל ההוצאות האחרות הוא זול לאין ערוך, שניים-שלושה הרכבים נוספים - המערכת היתה פשוטה ויעילה לאין ערוך.
עודד וינר: ועובדת בקצב גם משביע רצון נוכח רצון המתגיירים להתגייר.
מיכאל מלכיאור: נניח שיבוא מועמד לגיור בפני בית הדין, על פי ההחלטה של מועצת הרבנות הראשית והכללים שקיבלנו.
מיכאל מלכיאור: אשתו של המועמד הזה, לא הולכת לטבול כל חודש במקווה, האם האדם הזה יכול להתגייר או לא להתגייר, לפי הכרעת אתמול בערב במועצת הרבנות הראשית?
30807: השכנים.
30807: כתוב, אתם רוצים המלצות מהמשפחה המאמצת, מהשכנים, כתוב פה, כתבתם בנהלים.
30807: שיביאו לכם המלצות.
30807: אתם רוצים המלצות שיש להם אורח חיים של שמירת מצוות ושהילדים לומדים בבתי"ס ממלכתיים דתיים או חרדים.
יגאל יאסינוב: קודם כל, אם את זוכרת למדתי פעם בישיבה, אז אני קצת עדיין זוכר.
יגאל יאסינוב: ואז בעצם גדולי תורה אח"כ אמרו שזה כך מסיבה אחת, כי מי שיבוא עם מחשבה להתגייר זה אחד מ- 600 אלף הנשמות היהודיות שיצאו אז ממצרים, וזו צריכה להיות הגישה.
יגאל יאסינוב: ביהדות גם כן, כללי הגיור לגברים הם מוגבלים מאוד.
יגאל יאסינוב: ישנם שלושה כללים: ברית מילה, מקווה והאם.
יגאל יאסינוב: המתגייר מוכן לקבל על עצמו מצוות ותורה, וזה בעצם הכל.
יגאל יאסינוב: עם אישה יותר קל, כי אישה פטורה מהמצוות.
יגאל יאסינוב: זו בעצם הגישה של היהדות לגיור.
יגאל יאסינוב: מה שאני רואה הפעם, זה ניסיון למחטף בדלת האחורית, וכדי להביא דבר שאח"כ הוא יהיה ברמה של החלטה הלכתית בגיור.
יגאל יאסינוב: כי אתם לא נוגעים רק בבירוקרטיה של גיור, אלא אתם נכנסים למהות הגיור.
יגאל יאסינוב: וזה דרך אגב מה שאמרת, שכנים, כי אף פעם לא היתה גישה ביהדות שאתה צריך להביא את השכנים, שיכול להיות שרבת איתם בכלל ואז הם יבואו ושיגידו שאתה גנב, שאתה פושע, שאתה עשית ככה וככה.
יגאל יאסינוב: ואז לא יודע, אם השכן ההוא זורק אבן בשבת.
יגאל יאסינוב: אתה גם כן לא יכול להביא את השכנה, כי אישה, כפי שאתם זוכרים, אישה ועדות לא ממש הולכים ביחד בדבר הזה.
יגאל יאסינוב: יש עוד כמה דברים, אני לא רוצה לדבר הרבה על גישה של יהדות שאסור להחריד ואסור להביא תנאים חדשים שהם פוגעים בזכות בן-אדם בכלל לעשות גיור.
יגאל יאסינוב: וזה בעצם מה שקובע.
יגאל יאסינוב: אנחנו דנים פה היום על דבר שיהיה ברור ואני אומר את זה לפרוטוקול, אנחנו מדברים על ניסיון לשנות סטטוס קוו.
יגאל יאסינוב: שנית, אנחנו מדברים על מחטף - זה המחטף.
יגאל יאסינוב: בעיניי חייבים מיד לבטל, אני לא רוצה להגיד, זה כללים, החלטות, ניהולים, זה דבר פסול איכשהו שהוא נבנה.
יגאל יאסינוב: אני חושב שאנחנו צריכים כוועדה להחליט שאנחנו דורשים לבטל את זה.
יגאל יאסינוב: לא יודע אם אנחנו צריכים לבקש להתחיל מחדש את הדיון.
יגאל יאסינוב: אני חושב שהוועדה יש לה זכות לפחות להכריז הכרזה.
יגאל יאסינוב: אנחנו הרבה פעמים מכריזים כל מיני הכרזות, בועדה הזאת במיוחד.
יגאל יאסינוב: מחליטים החלטות שאין להם קשר עם המציאות.
יגאל יאסינוב: הפעם אנחנו צריכים לתת הכרזה.
יגאל יאסינוב: אנחנו צריכים פעם אחת להגיד, שאסור להחיל על זרם אחד בלבד ביהדות, את כל החוק.
יגאל יאסינוב: אחרת אנחנו שוב נהיה פה במצב שאנחנו נמצאים מול אנשים לגנוב את היהדות מהיהודים.
יגאל יאסינוב: וזה לא נכון, כי אתם לא יכולים להתנהג כמו חבורה של עלי-בבא.
בניימין איש שלום: קודם כל, אני שמחתי מאוד לשמוע מנציג היועץ המשפטי לממשלה שהכללים האלה אינם חלים על המכון ללימודי היהדות.
בניימין איש שלום: אני מניח שיש בכך גם אמירה עקרונית לגבי אופיו של המכון שאיננו מוגדר כמכון גיור על כל המשתמע מכך, וכל ההשלכות הקשורות בעניין הזה, "ודי לחכימא ברמיזא".
בניימין איש שלום: נקודה עקרונית נוספת היא, שאנחנו פועלים לאור מכתביהם של שני הרבנים הראשיים לשעבר, הרב לאו והרב בקשי-דורון אל היועץ המשפטי לממשלה בספטמבר 2000 שבהם נאמר בפירוש, במסגרת זו מקום הלימודים של המבקש להתגייר אינו מהווה גורם על-פיו בתי הדין שוקלים את החלטתם בענייני גיור.
בניימין איש שלום: ואף אין חובת לימוד באולפן.
בניימין איש שלום: בית הדין אינו פוסל אף אחד מלבוא בשעריו.
בניימין איש שלום: הכלל ההלכתי שמנחה את בתי הדין להתייחס לכל פונה מבלי לשקול את מקום הלימודים, ינחה את בתי הדין גם בעתיד.
בניימין איש שלום: על זה חתומים שני הרבניים הראשיים.
בניימין איש שלום: המכון ללימודי יהדות, נוהג על פי הכלל הזה.
בניימין איש שלום: אנחנו נתקלים בקושי מפני שאנחנו באמת כבר דנו בזה בישיבות.
בני איש שלום: נתייחס למשמעות של המסמך החדש, של התקנות החדשות.
בני איש שלום: ודרך אגב, אני רוצה להביע דאגה מהמכתב של ד"ר פרץ בהקשר הזה מפני שהוא גורם תקלה חמורה אם משרד החינוך יסיר את אחריותו לאור התקנות החדשות מכל נושא הגיור.
בני איש שלום: אנחנו נמצאים בבעיה רצינית.
בני איש שלום: מפני שכל אולפני הגיור של משרד החינוך יחדלו להתקיים כי הם לא יתוקצבו.
בני איש שלום: זו בעיה חמורה, שצריך לתת עליה את הדעת.
בני איש שלום: קרוב ל-2000 בוגרים שלנו עדיין לא יכולים להופיע בפני בית הדין לגיור.
בני איש שלום: אנחנו מלמדים מכלול דברים הכוללים את כל תכנית הלימודים לגיור, שאושרה בזמנו על ידי מינהל הגיור והנהלת בתי הדין הרבניים בהיקף של כ- 440 שעות, כל התכנים הכלולים במכוני הגיור, כלולים אצלנו עם תוספות.
בני איש שלום: בית הדין.
קולט אביטל: בצורה מהותית - אז אנא בטובך ציין את המספרים.
קולט אביטל: נדמה לי שזה 2000 אנשים.
בני איש שלום: לבית הדין.
בני איש שלום: כשאני מדבר על תהליכים שונים, אני מתכוון ששליחי בית הדין פגשו אותם פעם או פעמיים, שנפתח תיק, שעדיין לא נפתח תיק, שנמצאים בתהליכים.
בני איש שלום: והם בגלל סיבות שונות מקדמיות, למרות מה שכתוב במכתב הרבנים הראשיים שכל אדם יוכל להגיע אל בית הדין ולא משנה איפה הוא למד ולא משנה גם מה הוא יודע - בית הדין יפסוק.
בני איש שלום: למרות זאת, שליחי בית הדין מהווים בעצם מעין פילטר, מסנן, שמחליט מקדמית האם הם עומדים בתנאים מקדמיים כדי להביא אותם לבית הדין או לא.
בני איש שלום: 1138.
בני איש שלום: למדו גם 40 אחוז יהודים במכון.
בני איש שלום: אני מדבר על 6000-7000 לא יהודים.
בני איש שלום: מתוכם 1138 גוירו.
בני איש שלום: חוץ מהתהליך הקשה הזה שכבר דיברנו עליו בישיבות קודמות, כפי שאמרתי.
בני איש שלום: אנחנו נתקלים בבעיה שמתקיימת אחרי הגיור וגם היא משפיעה על ירידת המוטיבציה של קרובי משפחה או חברים ששומעים על הקושי הזה.
בני איש שלום: אלו מקרים של אנשים שכבר גוירו ולא ניתנת להם תעודת המרה במשך תקופה ארוכה.
בני איש שלום: ממש בימים אלה, אני עוסק במקרה של משפחה שפנתה אלי מהצפון של אישה עם שלוש בנותיה שגוירו לפני כשנה, לא ניתנה להם תעודת המרה ורק לאחרונה נאמר להם על ידי שליח בית הדין, שהן צריכות לחכות עוד חצי שנה.
בני איש שלום: אורחותיה והנהגותיה של אותה משפחה.
בני איש שלום: אגב, מדובר במשפחה שומרת מצוות, מדובר במשפחה שילדיה לומדים בחינוך דתי.
קולט אביטל: את התעודה יותר מהר.
מרי ביטון: בקיצור לא היה לי דיון באותו יום, שלחו אותי הביתה.
מרי ביטון: קיבלתי את הדיון רק בדצמבר 92.
מרי ביטון: שאלו אותי כמה שאלות, ממש פשוטות, עניתי נכון.
מרי ביטון: נשאלתי לגבי שבת, לגבי המשפחה.
מרי ביטון: התחילו לשאול את בעלי כל מיני שאלות, מי זו אימא שלך, מי זה אבא שלך, איך גדלת, איפה למדת.
מרי ביטון: בעלי יהודי.
מרי ביטון: ואז התשובה שלהם היתה, שאותי הם מקבלים, אבל אותו הם לא מקבלים, הם לא מאמינים שיקיים תורה ומצוות ולכן לא קיבלו.
מרי ביטון: ביקשתי בקשה לעוד דיון, אמרו לא, רק ערעור בבית הדין הגדול בירושלים.
מרי ביטון: כשהתחלתי את הגיור הייתי רווקה, לא היה לא חבר ולא היה לי כלום.
מרי ביטון: אחרי זה רק פגשתי את בעלי.
מרי ביטון: בדצמבר 93 נערך הדיון בבית הדין הרבני הגדול וכבר ילדתי את בתי הבכורה.
מרי ביטון: הם אמרו שמחזירים את התיק לת"א, אחרי ששמעו מה שאמרתי ומה שסיפרתי.
מרי ביטון: אמרו שהרבנות בת"א חייבת לקבל את התיק חזרה ולשמוע את דבריי.
מרי ביטון: אני הלכתי לבית הדין עם המכתב המקורי שקיבלתי, ושם אמרו לי: מצטערים גברת המכתב לא חזר אלינו, אנחנו צריכים את המכתב המקורי של בית הדין.
מרי ביטון: הלכתי לרב בחולון ואמר לי, אני יכול לעזור לך , אני אטפל בתיק.
מרי ביטון: אני שמעתי את הסיפור שלך וזה קשה, בואי אני אעזור לך.
מרי ביטון: יש כמה דברים שאני רוצה שתעשי בשבילי.
מרי ביטון: יש תנועת ערכים, תלכי לסוף שבוע זה יעזור לבעלך לקבל על עצמו לקיים את המצוות.
מרי ביטון: עשינו את הסוף-שבוע, הלכנו לבית-כנסת בשכונה בחולון ואני המשכתי ללמוד, לא בגיור, אלא שיעורים רגילים בבית-כנסת ולמדתי.
מרי ביטון: חזרתי לבית, הוא אמר לי, טוב, איפה הילדה שלך לומדת?
מרי ביטון: אמרתי, בגן, בשכונה.
מרי ביטון: הוא אמר לי, לא, תוציאי אותה, תשימי אותה בגן דתי, תביאי לי אישורים אחרי שלושה חודשים ואני אוציא דו"ח חתום על זה שהיא היתה בגן דתי.
מרי ביטון: אמרתי, אני לא מוכנה לשקר, לא מוכנה להתמודד מול להתחפש ולשקר.
מרי ביטון: כי תבואי אלי היום הביתה תראי, אני שומרת שבת, אני שומרת מצוות, הילדים שלי לומדים הלכה, ואני עוזרת לבת שלי בלימודי תורה.
מרי ביטון: בביה"ס היא מצטיינת.
מרי ביטון: אפילו השכנים והחברים שלה לא יודעים שאני לא יהודיה.
מרי ביטון: אף אחד לא יודע.
מרי ביטון: כי בעיני, אני יהודיה.
מרי ביטון: חסר לי הנייר.
מרי ביטון: אני זוכרת את הימים של הגיור שהתחלתי, הייתי הולכת עם החברות שלי לסדר את הדירה שלא יראו שהחבר גר שם, שיראו שהכל כשר.
מרי ביטון: והחברות מערבבות כלים, אני לא מוכנה לזה.
מרי ביטון: זה תהליך מאוד קשה ואז שמעתי על התהליך הרפורמי וכאילו נכנס אויר לנשמה.
מרי ביטון: ופגשתי אנשים בתנועה הרפורמית והתחלתי ללמוד גיור שוב, ואני הולכת לשיעורים מדי שבוע וזה מחדש לי את מה שלמדתי ואני נהנית ואני מקווה שבסופו של דבר שאני כן אקבל את הדבר הזה שהוא נכון להיום, אני מבינה, לא שווה במדינת ישראל כגיור.
מרינה סולודקין: אני מאוד לא אוהבת לראות את העימות והתנגשות של התפיסות האלה.
מרינה סולודקין: אנחנו כאן יושבים מדינאים של מדינת ישראל עם תפיסה לאומית.
מרינה סולודקין: וכשאנחנו רואים שלא נותנים להיכנס לעם היהודי, לאנשים, אני עוד פעם אומרת לכם, שלא לערבב אנשים שבחרו את מדינת ישראל, שבחרו בני-זוג.
מרינה סולודקין: וזה ניסיון לבנות את העם, לא מפריעים לנו לבנות את העם.
מרינה סולודקין: לפי מה שאני שומעת, הרבנות הראשית רוצה לסדר את כל העניינים, זה טוב.
מרינה סולודקין: אבל יש סכנה שכמו כנסיה קתולית עושה ריכוז של כל הסמכויות.
מרינה סולודקין: ואנחנו יודעים, שמי שרוצה לעשות ריכוז של כל הסמכויות, בנושא דת, יש סכנה.
מרינה סולודקין: שיהיה רפורמציה ויהיו זרמים ותנועות אחרות.
יואל דוד: במהלך כל שנת 2003, לא קיבלנו אף החזר או הוצאה ממדינת ישראל על הוצאות המכון.
יואל דוד: אני חושב שזה לא מכובד שהמדינה מתקצבת את המכון ולא מעבירה כסף.
אליהו בן-דהן: אני אתן לך את כל הנתונים של הסקר.
אליהו בן-דהן: באמת זה נכון, עשינו סקר בלמעלה מ- 500 איש והובררו נתונים מאוד גרועים שאומרים, למעלה מ- 80% מהעולים לא מתעניינים בגיור.
אליהו בן-דהן: אתם מדברים על המחמירים.
אליהו בן-דהן: בואו ניקח למשל את חיילי צה"ל, יש 8000 חיילים לא יהודים.
אליהו בן-דהן: בשנת 2003 התגיירו 80 חיילים.
אליהו בן-דהן: זאת אומרת, אחוז אחד אין להם בעיה, אין להם בעיה של בן-זוג, אין להם בעיה של ילדים בבי"ס דתי ולא בעיה של סביבה, ולא דורשים להביא מהם אישורים מבית הכנסת.
אליהו בן-דהן: השולחן ותפסיקי להפריח סיסמאות.
אליהו בן-דהן: לחיילים האלה אין להם ילדים בבי"ס דתי שהם צריכים לשלוח, אין להם בן-זוג, לא דורשים מהם משפחה מאמצת, לא דורשים מהם אישורים מבית כנסת ולא מהשכנים ולא מאף אחד אחר, ואף על פי כן הם לא באים להתגייר.
אליהו בן-דהן: הם בסביבה הכי טובה, הכי נעימה, הכי תומכת, לוקחים אותם ל- 3 חודשים ללמוד במקום והם לא רוצים להתגייר.
אליהו בן-דהן: אז רבותיי, תדעו זאת האמת.
אליהו בן-דהן: אדון קריב, עם כל הכבוד, במדינת ישראל הבג"ץ קבע שמי שמתגייר במדינת ישראל בגיור רפורמי יירשם כיהודי, נקודה.
אליהו בן-דהן: כך הבג"ץ קבע.
אליהו בן-דהן: למה אנשים לא רוצים להתגייר בגיור הרפורמי?
אליהו בן-דהן: הם נחמדים, הם נעימים, הם חמודים, הם כל-כך מתוקים.
אליהו בן-דהן: למה לא רצים אליכם?
אליהו בן-דהן: סליחה, אתה אולי לא יודע ואני אלמד אותך, שבמדינת ישראל בכל שנה יש למעלה מ- 2000 זוגות שלא מתחתנים, שניהם יהודיים, לא פסולי חיתון, סתם לא רוצים.
אליהו בן-דהן: חבר הכנסת יאסינוב, אתה אולי לא מספיק מכיר אותי.
אליהו בן-דהן: אני לא אומר שני דברים.
אליהו בן-דהן: אני אצלי הכל מעל השולחן, ברור וחלק.
אליהו בן-דהן: יש בית דין בקייב, יש בית דין במוסקבה, וכל מי שרוצה יכול להתגייר.
אליהו בן-דהן: יותר מזה אני רוצה להגיד לחבר הכנסת כהן.
אליהו בן-דהן: אם היה מצב שבו היו באים ומדינת ישראל היתה אומרת לנו, חבר'ה, אנחנו רוצים.
אליהו בן-דהן: הסוכנות סגרה אותה - לא אני.
אליהו בן-דהן: אני הופעתי שם בקייב כמה פעמים בסמינרים שלהם.
אליהו בן-דהן: כולם דיברו על הנהלים המחמירים.
אליהו בן-דהן: פרופ' בני איש שלום מדבר על 2000 מתגיירים, אלפיים נרשמו.
אליהו בן-דהן: לא פתחו תיק, אף אחד לא הכיר אותם, לא שמע עליהם.
אליהו בן-דהן: יש פה איזה מושג דימוני, שליח בית דין הוא המסננת, הוא מונע 2000 איש.
אליהו בן-דהן: רבותיי, יש פה הרי לא ראיתם, לא קראתם טוב את התקנון, סעיף ד4 יש פה הקלה שהיא לא היתה קיימת עד היום.
כתוב במפורש: בעניין המכונים ליהדות.
כתוב במפורש: דיברו פה שבתי-הדין לא יתערבו.
כתוב במפורש: קודם כל צריך לזכור את האמת - המכונים ליהדות לא רצו שבתי-הדין יקבעו את תכנית הלימודים; לא רצו שבתי-הדין יראיינו את המועמדים הנכסים ללימודים.
כתוב במפורש: ובצדק, אני מסכים בצדק.
כתוב במפורש: אז מלכתחילה הכללים הללו לא חלו עליהם.
כתוב במפורש: בעקבות ההערה של היועץ המשפטי לממשלה, הבהרנו את זה בצורה הכי ברורה.
כתוב במפורש: הכללים הללו מעולם לא אמורים היו לחול על המכונים, כי גם הם עצמם לא היו מעוניינים בשיתוף הפעולה הזה שאנחנו נכנס אליהם ונבדוק אותם לגופם של דברים.
אליהו בן-דהן: איתנו כמו שאתם פועלים מול אולפני גיור של משרד החינוך.
אליהו בן-דהן: לא תראיינו כל תלמיד כמו שאנחנו מראיינים במשרד החינוך; לא תקבעו מי יהיה המורה; ובצדק, אני אין לי טענה אליהם.
אליהו בן-דהן: לא תקבעו את תכנית הלימודים; לא תקבעו מי יהיה מנהל אולפן.
אליהו בן-דהן: וזכותם המלאה לעשות את זה.
אליהו בן-דהן: לכן מלכתחילה הכללים הללו לא היו אמורים לחול עליהם.
אליהו בן-דהן: היועץ המשפטי רצה שנבהיר את זה בצורה ברורה.
אליהו בן-דהן: הבהרנו את זה בצורה הכי ברורה לחלוטין.
אליהו בן-דהן: הם לא חלים עליהם.
אליהו בן-דהן: הם לא אולפן גיור ברמה שאנחנו מדברים עליה, אנחנו לא מעורבים שם בתוכנית.
אליהו בן-דהן: לא רוצים את הפיקוח ולכן אין לי בעיה עם זה.
אליהו בן-דהן: בית הדין הרבני ולא על ידי בית הדין המיוחד לגיור.
אליהו בן-דהן: בטח ב- 1990 לא היו בתי דין לגיור.
אליהו בן-דהן: 14 שנה, באמת, ידעת לפנות לכל העולם כולו, וזכותך המלאה, מעולם לא קיבלתי פניה.
אליהו בן-דהן: אני מבטיח לך שלו הייתי מקבל פניה, הנושא שלך היה נבדק והיה גם מטופל.
אליהו בן-דהן: עוד לא ראיתי אדם אחד, אני אומר את זה גם לגבי פרופ' בני שלום, 2000 איש, מעולם לא קיבלתי פניה אלי, בכל מקרה, מה הבעיה, איפה נתקע, מי שליח בית דין שתקע, למה נתקע.
אליהו בן-דהן: והיינו פותרים את הבעיה.
אליהו בן-דהן: אז להפריח סיסמאות זה דבר קל ונחמד ונעים.
אליהו בן-דהן: אבל אם תפנו לשרברבים ולא תפנו למי שממונה על כך - זה התשובות שתקבלו.
קולט אביטל: בסך הכל מדובר באנשים שהחליטו להצטרף אלינו ולקשור את גורלם אלינו.
קולט אביטל: מדובר באנשים שבחרו להיות ישראלים ורובם שהגיעו הנה, רצו להיות יהודים.
קולט אביטל: אני חושבת שאתה כמוני, במקום לבוא ולהגיד, לא נכון, הם לא רוצים.
קולט אביטל: אתה כמוני, צריך להיות מעוניין לדעת למה.
קולט אביטל: מה קרה בדרך ש- 40 אחוז רצו ופתאום הם כבר לא כל-כך רוצים.
קולט אביטל: אבל בוא נגיד כדי למנוע את זה, אני חושבת שזה דורש בדק בית אצל כולנו.
קולט אביטל: מה אנחנו עושים שמרתיע אנשים.
קולט אביטל: דבר שני, אני אף פעם לא חשבתי שאנחנו צריכים להיות דת מיסיונרית.
קולט אביטל: אף פעם לא היינו דת מיסיונרית.
קולט אביטל: אבל בין לא להיות דת מיסיונרית לבין לפתוח את שערינו לאלה שהחליטו, מבחינה לאומית להצטרף אלינו כאומה.
קולט אביטל: צריך פשוט לחשוב איך מקבלים אותם.
קולט אביטל: דבר שלישי, או-קיי, בוא נגיד שאני מקבלת את הנחת היסוד שלך.
קולט אביטל: בוא נגיד ש- 80 אחוז לא רוצים.
קולט אביטל: אבל נשארו 20 אחוז שכן רוצים וצריך להיות לנו אינטרס שהם יהיו יהודים.
קולט אביטל: וגם על פי שיטתך שהם יתגיירו לפי ההלכה המחמירה - ולא לפי התנועה הרפורמית.
קולט אביטל: זה צריך להיות אינטרס שלך.
קולט אביטל: אז אנחנו פה, מה אנחנו עושים - אנחנו פשוט מוציאים את נשמתם.
קולט אביטל: עוד פעם ותלך ואני כן אפתח לך תיק ואני לא אפתח לך תיק.
קולט אביטל: וכל המשחקים האלה בדרך.
קולט אביטל: בוא ננסה לא להוציא את נשמתם.
קולט אביטל: בוא ננסה לבוא לקראתם.
קולט אביטל: אני לא ביקשתי לעולם שאתם לא תחמירו בתכנים ושלא תחמירו ברמה הנדרשת, כדי שאדם יעבור את הסף.
קולט אביטל: אף אחד מאיתנו לא דורש את זה פה.
קולט אביטל: כל מה שאנחנו דורשים זה לאפשר להם להגיע לשלב הזה.
קולט אביטל: לפתוח להם את התיקים.
קולט אביטל: הגב' לא היתה עוברת את הבחינות כי היא לא ידעה, לא היתה לי שום טענה, אבל תפתחו את הדלת שהיא תעבור את הבחינה.
קולט אביטל: תפתחו לה תיק.
קולט אביטל: עכשיו אם אתה בא ואומר לי שכל מה שכולנו אומרים לך מופרך - אדרבה, אני מאוד אשמח.
קולט אביטל: אני אישית עושה את זה כרגע כפרוייקט אישי שלי.
קולט אביטל: לקחת את כל ה- 2000 תיקים וכל התיקים שבאים ואומרים לי שלא מוכנים.
אליהו בן-דהן: מתגיירים.
אליהו בן-דהן: 80 אחוז בישיבה הראשונה.
אליהו בן-דהן: אז אנחנו לא רוצים לגייר אותם?
אליהו בן-דהן: 80 אחוז מבוגרי משרד החינוך מתגיירים בפעם הראשונה.
אליהו בן-דהן: הם לא באים, מי שבא לא מגיירים אותו?
קולט אביטל: כולנו חרדים לאותו העניין.
קולט אביטל: וסליחה שאני משתמשת במילה "חרדים" אבל כולנו רוצים את אותו הדבר.
קולט אביטל: לכן אנחנו מבקשים לקבל לוועדה הזאת On the record , את כל התקנון החדש וההוראות החדשות.
קולט אביטל: של האנשים שפתחו תיקים ומכבידים עליהם, אני אדאג אישית שזה יגיע אליך ואני אבקש התייחסות אישית לנושא.
קולט אביטל: לא כפרוטקציה אלא כדי שנדע שאנחנו באיזשהו מקום מתחילים לחלוץ את הפקקים.
קולט אביטל: דבר שלישי, לאחר שנלמד שוב את הנושא ואת ההוראות, אנחנו נבקש להיפגש עם כבוד הרבנים, כדי לבדוק מה אנחנו עושים הלכה למעשה על מנת לקדם את הנושא.
קולט אביטל: אנחנו לא אומרים לך שאנחנו לא רוצים גיורים, אלא שאנחנו רוצים לפתור כמה שיותר בעיות.
קולט אביטל: הגיור אלא לשינוי בהנחיות שהנפיקו או מנפיק משרד הפנים.
קולט אביטל: יש פה לפי מה שאנחנו מבינים, עד לדצמבר 2002 אנשים שאינם אזרחים, שאינם יהודים, שהגיעו לארץ והתגיירו בארץ.
קולט אביטל: עברו את כל מסכת הקשיים, התגיירו בארץ, יכלו אחרי שהתגיירו להפוך לאזרחי מדינת ישראל, לפי חוק השבות.
קולט אביטל: אנחנו מבינים שבדצמבר 2002, השתנתה מדיניות במשרד הפנים.
קולט אביטל: ואנחנו מבינים שהיתה איזה שהיא חוות-דעת של היועץ משפטי לממשלה.
קולט אביטל: שפירשה את חוק השבות בפירוש מאוד צר.
קולט אביטל: ואמרה לפי אותה הפרשנות של אליקים רובינשטיין, זכויות שבות יוענקו ליהודי אשר מוגדר ככזה טרם עלייתו.
קולט אביטל: ואז אם הוא טרם כזה - אז אני לא מבינה מה הסיפור כי הוא ממילא לא צריך להתגייר.
קולט אביטל: אבל אם הוא בא לארץ והוא מחליט או בגלל שהוא התחתן עם מישהו או בגלל שהוא רוצה להיות אזרח מדינת ישראל, או בגלל שהוא לא נחשב למספיק יהודי לפי ההלכה.
קולט אביטל: אדם איננו יהודי כאשר הוא מגיע לארץ, ובכל זאת הוא מגיע או בתוקף חוק השבות, או בתוקף חוק הכניסה.
קולט אביטל: אז אדם כזה גם הוא מתגייר היום - לא יכול יותר להפוך לאזרח מדינת ישראל.
קולט אביטל: אז פה אני פשוט מבקשת לדעת, מה השינוי.
קולט אביטל: ואם אני אמרתי דברים שאינם מדויקים, אני אבקש להעמיד אותי על טעותי.
קולט אביטל: כי זה מה שאני הבנתי מהשינוי שאתם שיניתם מאז דצמבר 2002.
קולט אביטל: אני מבקשת לדעת מה השינוי.
קולט אביטל: אגב, השינוי הזה למשל וזה מה שקומם אותנו בזמנו, לא חל על בני מנשה שמגיעים הנה כתיירים.
קולט אביטל: מגיירים אותם והופכים לאזרחי מדינת ישראל.
קולט אביטל: אז למה לקבוצה אחת כן, לקבוצות אחרות לא.
קולט אביטל: למה בני מנשה יכולים ועולים מבריה"מ או אפילו פלשמורה.
קולט אביטל: אז אנחנו רוצים להבין עכשיו מה בדיוק קורה.
מלכה קוגן-סאן: הדיון שלנו כפי שאמרה יו"ר, הוא מנותק מהדיון הקודם.
מלכה קוגן-סאן: אנחנו מדברים על אנשים שהגיעו לארץ כשאינם יהודים, בין באשרת תייר, בין באשרת עובד, בין שנישאו לאזרח ישראלי והם בהליך מדורג לפי חוק הכניסה לקראת קבלת אזרחות.
מלכה קוגן-סאן: אם הם נשואים לאזרחים.
מלכה קוגן-סאן: אני מחברת את זה רק לנקודה אחת שהעלתה חה"כ מרינה סולודקין בדיון הקודם.
מלכה קוגן-סאן: שמה שיש לדאוג וזה הוביל לשינוי הפרשנות, זה לא שינוי - זה חזרה לפרשנות שנהגה עד כמעט סוף שנות ה80- שאנחנו לא יודעים איפה היא השתנתה.
מלכה קוגן-סאן: אני אפרט.
מלכה קוגן-סאן: הדאגה שהגיור לא יהפוך למכשיר של הגירה - זה מה שהנחה פה.
קולט אביטל: שמתחתן בארץ הזו, יכול להיות אזרח המדינה גם בלי להיות יהודי.
מלכה קוגן-סאן: ישראלית בהליך מדורג מכח סעיף 7 לחוק האזרחות.
מלכה קוגן-סאן: הוא נכנס להליך הזה שנמשך ארבע שנים, הוא תושב ארעי ונעשית לו הקלות בהתאזרחות או לא נדרש לשלוש שנות תושבות קבע כמו כל מתאזרח אחר.
מלכה קוגן-סאן: עם תום ארבע שנות תושבות ארעית - הוא מתאזרח.
מלכה קוגן-סאן: ככה שלבני-זוג אין בעיה לקבל את האזרחות.
מלכה קוגן סאן: שינוי פרשנות.
מלכה קוגן סאן: היתה פרשנות אחרת שנהגה למשל לגבי חוק השבות, התברר שהיא מוטעית ושונתה.
מלכה קוגן סאן: זה היה לעניין בני-הזוג.
מלכה קוגן סאן: גם בעניין ההוא של בני-הזוג וגם בעניין הזה של הגיור, עד לקראת סוף שנות ה70- היו מכתבים ברורים של מנהלת מינהל לאוכלוסין דאז, של הייעוץ המשפטי במשרד הפנים דאז, שחוק השבות נועד להשבת הגלויות לישראל.
מלכה קוגן סאן: דהיינו, מי שהיה גולה - הוא יכול להיות עולה.
מלכה קוגן סאן: זאת תכלית חוק השבות וזאת גם לשונו.
מלכה קוגן סאן: ולכן פוטנציאל העלייה צריך לבוא לפני הכניסה לישראל.
מלכה קוגן סאן: ככה סברו גם בלשכה המשפטית וגם מנהלת מינהל לאוכלוסין דאז.
מלכה קוגן סאן: הן לגבי בני-זוג והן לגבי גיורים.
מלכה קוגן סאן: מתי חל השינוי - אנחנו לא יודעים.
מלכה קוגן סאן: הוצאו איזה שהן הנחיות ממינהל האוכלוסין ואנחנו לא יודעים איך, על ידי דרג שלא היה בידיעת מנהלת מינהל לאוכלוסין דאז.
מלכה קוגן סאן: זה גם לא משנה, כי אנחנו מדברים מה שקורה היום.
מלכה קוגן-סאן: פרשנות, נמצא שהיא מוטעית, הן לגבי בני-זוג והן לגבי גיורים.
מלכה קוגן-סאן: שאנשים באו כשאינם זכאי שבות והתחתנו - קיבלו מעמד של עולה כבני-זוג.
מלכה קוגן-סאן: וגם אנשים שהתגיירו והם קיבלו מעמד של עולה.
מלכה קוגן-סאן: לעניין בני-הזוג - התברר שהדבר הזה הוא מוטעה והיועץ משפטי לממשלה אמר שראוי לשנות.
מלכה קוגן-סאן: הוא מוטעה מפני שאדם שבא לישראל כתייר או כעובד זר, ונישא כאן לישראלי הוא לא גולה.
מלכה קוגן-סאן: ולכן הוא לא יהיה עולה והוא יקבל אזרחות בדרך שאני תיארתי.
מלכה קוגן-סאן: הוא יקבל אזרחות מכוח חוק האזרחות, וזה מה שנעשה.
מלכה קוגן-סאן: הדבר הזה אושר בבג"ץ וזה מה שנהוג לגבי בני-זוג.
מלכה קוגן-סאן: לגבי גיור - באותה אנלוגיה, באותו רציונל, שחוק השבות נועד להשיב את הגלויות ולא להעניק מעמד בישראל.
מלכה קוגן-סאן: להענקת מעמד בישראל נדונה על ידי חוק הכניסה לישראל ועל ידי חוק האזרחות.
מלכה קוגן-סאן: באותה מדינה מה שהוחלט על ידי היועץ משפטי לממשלה שצריך לחזור לפרשנות המקורית שנהגה ולא לטעות שנהגה משנת ה80- שאנחנו לא יודעים בדיוק מאיזה תאריך ועד דצמבר 2002.
מלכה קוגן-סאן: מי שמתגייר בישראל - גם הוא יקבל אזרחות מכוח חוק האזרחות.
מלכה קוגן-סאן: אני רוצה לדייק - לא מדובר בהחמרה.
מלכה קוגן-סאן: מדובר בדיוק כמו בפרשת בני-הזוג על ידי החלטה של היועץ משפטי לממשלה שהונהגה בשלב מסוים, פרשנות מוטעית לחוק השבות ויש לתקן אותה.
קולט אביטל: אותו, הוא עבר את הכל והוא כבר יהודי.
קולט אביטל: מה חל עליו?
מלכה קוגן סאן: אני חושבת שאין הליך מהיר מזה.
מלכה קוגן סאן: בשום סיטואציה אחרת לא קיים הליך התאזרחות כזה.
מלכה קוגן סאן: זה משהו שנבנה בצורה יוצאת דופן עבור המתגיירים.
מלכה קוגן סאן: כשאינינו זכאי שבות, והוא כאן מתגייר, הוא בא לכאן כתייר, כעובד זר או כבלתי חוק, לא משנה.
מלכה קוגן סאן: לא בא כזכאי שבות.
מלכה קוגן סאן: והוא נשאר כאן בישראל להתגייר.
מלכה קוגן סאן: טעות היתה שהחילו עליו את חוק השבות, מפני שהוא לא היה גולה ולכן איננו עולה.
מלכה קוגן סאן: אלא מה כן יחול עליו - מאפשרים לו להתאזרח על פי חוק האזרחות בהליך מהיר שאין בשום סיטואציה אחרת.
מלכה קוגן סאן: מדובר על גיור ממלכתי.
מלכה קוגן סאן: זאת ההחלטה.
מרינה סולודקין: חוק השבות וחוק כניסה, נכנסו.