GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ראובן מרחב: אם ניקח את המאקרו נטפל בו כמו שצריך ויפרנסו את עצמם ולא יחיו מהבטחת הכנסה שהיום 75% או 73% מעל 45 חיים מהבטחת הכנסה.
ראובן מרחב: האנשים האלה באו מאתיופיה, לכל אחד היה הכבוד, היתה לו אדמה שלו, הנחלה שלו, המשפחה שלו.
ראובן מרחב: ופה הוא גם נזרק לשום דבר.
ראובן מרחב: צריך קודם כל שיהיה להם בסיס להשיב לעצמם את הכבוד שיש להם.
ראובן מרחב: הם אנשים יוצאים מן הכלל.
ראובן מרחב: אני רוצה לתת להם את הכלים האלה ולעזור להם והם יכולים לעזור לנו לעזור לעצמם.
ראובן מרחב: זו בעצם התפיסה בשלושה משפטים.
רומן ברונפמן: שנים, שאני בכלל שומע ארגון שמדבר על שנת 2005 כאילו זה מחר.
רומן ברונפמן: זה ארגון לדעתי יחיד בארץ שמדבר על 2007-8, כאילו זה מחר.
רומן ברונפמן: וזה באמת מה שחסר לנו בכל מערכות התכנון.
רומן ברונפמן: התכנון האסטרטגי, טווח ארוך לא קיים.
רומן ברונפמן: ואם יש פה ארגון שמתיימר ואני אומר ומאחל לו, אבל מתיימר גם לתכנן את צעדיו עד תשע שנים קדימה ועפ"י זה גם לקרוא לזה, כל הכבוד.
רומן ברונפמן: אני חייב להגיד שלי באופן אישי היה ניסיון של הקמת ארגון שעסק בעיקר בעבודת מטה וקיום מערכות.
רומן ברונפמן: אני עשיתי את זה גם בתחום קליטת העלייה אבל בחיפה.
רומן ברונפמן: לקחתי בעצם אותו מודל לפני 10 שנים והקמתי עמותה לקליטת עלייה שדחפה קדימה את קליטה העלייה בעיר בצורה יוצאת מן הכלל.
רומן ברונפמן: לנו יש גם נושא של התעסוקה האתיופיים.
רומן ברונפמן: אני מציע גם שתבקרו ברשות, תלמדו את המבנה של הרשות וגם מה שאנחנו עושים בקרב גם נוער וגם המבוגרים האתיופים.
רומן ברונפמן: זה מותרות, בחיפה האתיופים מותרות, כי אנחנו קולטים אם אני לא טועה בסה"כ, כ2300- איש בחיפה.
רומן ברונפמן: והתנאים שהם מקבלים הלוואי על כל הקהילה.
רומן ברונפמן: אבל בכל זאת תלמדו את הנושא שם, גם תעסוקה, גם שילוב וגם חיזוק הקהילה.
רומן ברונפמן: גם זה מה שמלמד אותנו שבעצם השילוב, זה מילת מפתח כמו שאת אמרת, תלוי בפרופורציות בין הקהילה הקולטת לבין הקהילה הנקלטת.
רומן ברונפמן: דבר שני, אני לא מסכים עם קולט בנושא בניית הקהילה.
רומן ברונפמן: אני חושב שגם בניית הקהילה, זה חיזוק הקהילה, העצמת הקהילה.
רומן ברונפמן: אני גם הייתי ברשות
רומן ברונפמן: כם מפריד את זה מתחום התעסוקה, נכון שזה קשור, אבל זה נושא בפני עצמו.
רומן ברונפמן: אתם רציתם שיהיה משולש לנושא החינוך, והכנסתם את החיזוק הקהילה לתוך התעסוקה.
רומן ברונפמן: היו"ר קולט אביטל זה נושא בפני עצמו.
רומן ברונפמן: היו"ר קולט אביטל אם אתה לא עושה את זה, אתה גם לא יכול לטפל בנוער.
רומן ברונפמן: שהיא תטפל יחד אתך בקהילה הזאת.
רומן ברונפמן: אז לכן אני מאוד מברך על התכנית.
רומן ברונפמן: אני מקווה שהממשלה תעמוד בחזון.
רומן ברונפמן: זה נושא חשוב.
רומן ברונפמן: אני חושב שאחרי שאתם התארגנתם, קרנות כמו קרן חדשה ומוריה יהיו מאוד חשובות לפרוייקט.
רומן ברונפמן: היו"ר קולט אביטל הבעיה היא לא רק לעשות שם, הבעיה היא איך קולטים בארץ, בזה אנחנו דנים עכשיו.
רומן ברונפמן: אני רוצה לדעת אם נקוטצ' שותפים גם מבחינה כספית.
מולעלם טמייט: היו"ר קולט אביטל לא זאת שאלתי.
מולעלם טמייט: חשוב לי לדעת ואם אין לך תשובה היום חשוב לי שבכל זאת נקבל איזה
כפולה א: חשוב לי מאוד לדעת אם ברמת המשאבים.
כפולה א: אני מבקשת ממך להפנות את השאלה הזאת, אם יהיו מוכנים להעמיד לרשות הפרוייקט הזה משאבים כולל מהקונגרס האמריקני.
ראובן מרחב: פעולות באמריקה רק עם הגוף האמריקאי.
ראובן מרחב: לכן הנקודה שאת מעלה היא מאוד חשובה.
ראובן מרחב: ואנחנו נביא בפתחם של החברים האמריקאים במועצה.
ראובן מרחב: נקוטצ' הם אחד מ17- הארגונים שיושבים בנציגות.
רומן ברונפמן: בניתם שולחן שסביבו אנשים יושבים, מדברים לאט ולאט פותחים ומרחיקים את הקלפים מהחזה.
רומן ברונפמן: זה היה משפט מפתח מבחינתי, גם שתוכל יותר להרחיק את הקלפים מהחזה של הג'וינט, של הסוכנות, של משרד הקליטה, של ארגונים חברתיים ואזרחיים של העדה האתיופית.
רומן ברונפמן: ככה תוכל לתאם את הפעולה ולהפיק את התועלת.
רומן ברונפמן: זה מבחינתי הלב של הפרוייקט.
רומן ברונפמן: ועדות ההיגוי זה בהתנדבות.
ראובן מרחב: הקהילה ומטה מצומצם, שבעצם שוב מתרגם רצון של העדה, זה לא מודל שקיים בהרבה מקומות.
ראובן מרחב: אנחנו מתבססים הרבה על ניסיון וכולנו יושבים מסביב השולחן.
ראובן מרחב: אנחנו נשלב את ועדות ההיגוי, זה דבר שנמצא בבדיקה.
ראובן מרחב: אנחנו הקמנו צוות מאוד קטן שיבדוק אפשרות שכל ועדות ההיגוי ישתלבו ויקימו צוותים משולבים, כי בסה"כ זה אותם אנשים.
דב אוחיון: עתירות עולים.
דב אוחיון: לקיים מוקד קליטה שלמעשה יש לו שלוש מטרות עיקריות.
דב אוחיון: א: להוות כתובת לעולים שגרים בתוך השכונות האלה או בתוך היישובים.
דב אוחיון: אנחנו עובדים היום עם מערך קצת יותר ברמת היישוב.
דב אוחיון: ב: לנסות לפעול ע"י המפקדים שביצענו שם את הצרכים האמיתיים של עולים מתוך הקהילה.
דב אוחיון: ג: לנסות לעשות את המיפוי כמה שיותר רחב של התשומות התקציביות שנכנסות לנושא של קליטת עולי אתיופיה.
דב אוחיון: אנחנו כל הזמן מדברים על נושא של איגוד משאבים ולנסות שלא יהיו כפילויות בתוכניות.
דב אוחיון: לנו חשוב מאוד שהרשות תהיה אחראית על הנושא הזה.
דב אוחיון: כלומר, עצם זה שתקציב ההפעלה של המוקד הוא של משרד הקליטה, זה חלק אחד, אבל החיבור לרשות כלומר, החיוב של הרשות להיות אחראית על גורל תושביה הוא בעינינו קרדינלי וחשוב.
דב אוחיון: הצוות שמפעיל את המוקד, יש מה שנקרא מנהל המוקד, יש מזכירת מוקד, יש רכז תעסוקה במוקד ויש פעילים של המוקד.
דב אוחיון: הם כולם ב99%- מבני הקהילה האתיופית.
דב אוחיון: חלק יושבים בתוך השכונות האלה.
דב אוחיון: שמגיעות למוקדים.
דב אוחיון: כל עולה שנכנס אנחנו רושמים בדיוק על מה הוא פונה ומה הוא מבקש ומנסים להיות מין מתווכים בסיוע לאותם העולים.
דב אוחיון: אנחנו סיכמנו את שנת 2003 פניות כתובות של המוקדים, כ9500-.
חנוך צמיר: ואשדוד.
חנוך צמיר: היו"ר קולט אביטל והם בת.פ.
חנוך צמיר: או בתשלום ישיר של משרד הקליטה.
דב אוחיון: הוא שלנו, אבל כל המותרות שניתנו לעמותה, כלומר, המשרדים, ארנונה, חשמל, מים, פקס טלפון וריהוט, ההוצאות שוטפות שלהם ע"ח הרשות.
דב אוחיון: אנחנו הקמנו ועדת היגוי שמשותפת גם לקהילה וגם לרשות.
דב אוחיון: בראש ועדת ההיגוי הזאת עומד ראש העיר.
דב אוחיון: לנו חשוב שלפרוייקט הלאומי ברמה של הועדה הזאת, אכן יעמוד ראש העיר.
דב אוחיון: ומאוד מקובל עלי מה שנגיסטה אמרה וראובן אמר, שאנחנו צריכים לשאוף לועדה יישובית שכוללת את כל התחום של טיפול בעולי אתיופיה באותו יישוב.
דב אוחיון: כאשר מתוך זה יצאו תת ועדות.
דב אוחיון: מתוך 9500 פניות שהיו, בניתוח של הפניות האלה, קרוב ל50%- היו בנושא תעסוקה.
דב אוחיון: כלומר, בפירוש נושא תעסוקה הוא נושא חשוב לקהילה עצמה.
דב אוחיון: ניסינו לבחון מה הפניות האחרות הן בפירוש בנושא של חינוך, בנושא של רווחה, בנושא של בעיות משפטיות.
דב אוחיון: וכמובן בחלק מהמקומות גם בנושאי דיור.
דב אוחיון: אבל המסה הגדולה היתה בנושא תעסוקה.
דב אוחיון: כשניסינו לבחון למה זה אז ראינו שזה משום שיש לנו רכז תעסוקה במקום.
דב אוחיון: היו"ר קולט אביטל תן לנו תשובה, כמה מתוך ה50%- שפנו וביקשו עבודה, כמה אחוזים מביניהם.
דב אוחיון: מקצועיים בתחומים שונים.
היא א: גם במפקדים שעשינו בתחום של התעסוקה, התברר לנו שבגילאי 26-44, אחוז המועסקים הוא גבוה מאוד.
היא א: הוא כמעט מתקרב לאחוז המועסקים בחברה היהודית הכללית.
היא א: הבעיה הגדולה, כלומר ההפרשים הגדולים ביותר, הם בתחום של נשים.
היא א: הנושא של המיפוי של התכניות שפועלות בתוך השכונות האלה - אני חייב להגיד שמתקציב המוקד פרופר שמשרד הקליטה מעביר מעבר לנושא של אחזקת כח-אדם, אנחנו מפעילים בעצמנו כ7- עד 10 תוכניות בכל מקום.
היא א: כאשר אנחנו נכנסים לנישות מאוד ספציפיות שלא מכוסות ע"י אחרים.
היא א: אנחנו מתחברים לכל הגופים האחרים שפועלים.
היא א: שזה ג'וינט, פק"ת, קרן ידידות וכו'.
היא א: אני דוגמא אחת פשוטה שתבינו את מורכבות הבעיה.
היא א: מתוך שכונה אחת מצאנו קרוב ל56- תוכניות שפועלות בו זמנית.
היא א: אנחנו ספרנו 56 תוכניות שפעלו ב2003- בכל התחומים.
היא א: גיל הרך, חינוך, נוער בסיכון, תעסוקה, בנית קהילה, תוכניות לשדרוג.
היא א: אני חושב שהעניין הוא בהחלט שאם אנחנו מצליחים.
היא א: א: לעשות מיפוי נכון, לעשות חלוקה נכונה, לעשות מה שנקרא חלוקה תקציבית בין כל מי שעוסק בעניין הזה.
היא א: שלא נדרוך אחד על השני.
היא א: ב: אני חושב שמה שנגיסטה וראובן אמרו, השילוב של בני הקהילה הוא בעיני גם הכי חשוב.
היא א: כלומר אני חושב שהגישה הזאת שאומרת שמה שלא יהיה 50% מבני הקהילה הם הועדות האלה.
היא א: הדבר בעיני הכי חשוב זה לשלב ולערב ולתת להם את ההכרעה, לא לבוא עם תכניות אלא לשאול רבותיי, מה אתם צריכים.
היא א: בנושא של הפיזור הגיאוגרפי - אני חושב שיש לנו פה בעיה.
30095: כהזדמנות היסטורית שישנה עכשיו.
30095: אנחנו רואים גם שבפעם הראשונה את הגורמים, משרדי הממשלה, ארגונים וולונטריים, נציגי העדה, שיושבים סביב השולחן דנים, מתכננים והולכים לבצע.
30095: גם זו היסטוריה.
30095: אני חושב שלממשלה יש הזדמנות עכשיו, כי העדה מסוגלת לקחת חלק בזה, לעזור ולקדם את הקהילה.
30095: מה שאנחנו מבקשים מועדת העליה והקליטה, מח"כ, שתלחצו ותעזרו לנו שהממשלה תעמוד בהחלטותיה.
30095: לממן את ה50%- של הפרוייקט הלאומי.
אביב דוד: אני חייב לציין לגבי הנציגות ודרכי הפעולה של הארגון.
אביב דוד: מדובר כאן על נציגות של כ17- ארגונים שפעילים ושותפים לעניין הזה.
אביב דוד: אבל כאן חשוב שכולנו נדע שהנציגות הזו היא לא נציגות שמייצגת בצורה נאותה את הקהילה.
אביב דוד: הראיה לכך שבהרבה מן היישובים, שיש התנגדות מאוד מאוד קשה לדרכי הפעולה.
אביב דוד: וכשאתם רוצים להיכנס ולהכניס את התכניות הללו יש התנגדות לא קלה ולא פשוטה בניסיון ליישם את התכניות.
אביב דוד: שהנציגות כפי שאמרתי קודם, איננה מייצגת.
אביב דוד: עד היום אנחנו עומדים ומסתכלים מהצד בכל העניין הזה, אנחנו לא נקטנו יוזמות ולא פעלנו.
אביב דוד: אנחנו רק הסתכלנו מהצד כצופים איך העניינים מתגלגלים ואיך העניינים זורמים.
רומן ברונפמן: הקהילה.
רומן ברונפמן: ואני לא שמעתי שיש פה איזה שהיא סלקציה או משהו כזה חלילה וחס.
רומן ברונפמן: אז למה אתה אומר שאנחנו נעמוד בצד, זה לא חבל.
אביב דוד: וראוי שיהיה.
אביב דוד: אני רק אומר לצורך העניין כאן איך שהדברים פעלו - לקחו מס' עמותות שלצערי רובן ככולן, יש איזה קרבה כזו או אחרת בדרכים כאלה ואחרות, והם אלה שבחרו בעצמם ובינם לבין עצמם.
אביב דוד: וזה יצר התנגדות בקרב הקהילה.
קולט אביטל: נוכחים תמיד אשמים.
קולט אביטל: אז חבל מאוד לא להצטרף.
קולט אביטל: אני לא רוצה להיכנס לפוליטיקה בין הארגונים.
אביב דוד: ולוקח הרבה פעמים את אנשי שלמה.
ראובן מרחב: עשיתם.
ראובן מרחב: שיקול שלכם, אני לא מתערב בזה.
ראובן מרחב: כשאני באתי לפרוייקט, מצאתי מצב של נציגות שקיבלו אותה, וידאתי שהזמינה אתכם, ואתם לא הרמתם את הכפפה.
ראובן מרחב: הדבר השני הוא שאחרי זה אתם התחלתם במסע של הכפשות.
ראובן מרחב: אמרתם שחילקנו כספים וירדתם לי מהגב רק אחרי שכתבתי מכתב לעו"ד שלכם, ואמרתי, אם לא תפסיקו, אני לא אהסס לנקוט באמצעים.
ראובן מרחב: אני יכול לשלוח לך את ההעתקים של המכתב, אני גם אשלח אותם לחה"כ ברונפמן.
טספאי אדרג'ו: גם אישית עם האנשים הללו ולא הגיעו.
טספאי אדרג'ו: החבר הוא חדש כנראה הוא לא שמע את כל ההיסטוריה.
דני פינס: בנושא גיל הרך הוא רמי סולימני שהציג את נושא פה.
דני פינס: אני נסעתי לחו"ל יחד עם נגיסט להציג את זה לפני הפדרציות ביחד עם נציג הסוכנות.
דני פינס: זה באמת ניסיון ייחודי שצריכים למצוא את כל הדרך לגבות ולתמוך בזה.
קולט אביטל: קודם כל, אנחנו רוצים לברך לא רק על קיום הישיבה אלא על קיום הפרוייקט.
קולט אביטל: אני חושבת שאין לנו שום דרך להתמודד עם בעיות של קליטה, אם אנחנו לא משלבים כלים ואם אנחנו לא מדברים על תכנון.
קולט אביטל: ומי שלא מבין שהנושא של הקליטה, זה לא רק איך קולטים את העולים, אלא איך מסתכלים על כל החברה הישראלית, אז הוא לא מבין את הבעיות שלפנינו.
קולט אביטל: העובדה שיש לפחות ניסיון ומאמץ לשלב את כל הארגונים שעוסקים בנושא הזה.
קולט אביטל: א: החשיבה.
קולט אביטל: ב: בתכנון.
קולט אביטל: ג: אני מקווה גם בביצוע.
קולט אביטל: הוא בעל חשיבות ממדרגה ראשונה.
קולט אביטל: ואני שמחה שהמשרדים הממשלתיים הרלוונטיים משולבים בזה.
קולט אביטל: דבר שני, אנחנו נרצה להמשיך לעקוב ולקבל איזה שהם נתונים קודם כל, אם אפשר ממך על המוקדים, איזה שהיא סקירה כדי שנוכל להתרשם.
קולט אביטל: שנית, נרצה לבקש מכם לקבל גם רשימה קצת יותר ספציפית מבחינה תכנונית על איזה ערים אתם רוצים ללכת בשלב ראשון, בשלב שני וכו'.
קולט אביטל: דבר שלישי, אנחנו נפנה ואנחנו גם נפעיל כמה שאנחנו רק נוכל לחצים על משרדי הממשלה שצריכים לבוא לקראת הפרוייקט הזה כדי לאפשר לו ליישם אותו.
קולט אביטל: לתת את התקציבים שמיועדים לשנה הזאת.
קולט אביטל: אם אני לא טועה מדובר במשהו כמו 5 מיליון דולר שצריכים לבוא דרך משרד הקליטה.
קולט אביטל: אנחנו נפנה לשרת הקליטה.
קולט אביטל: כדי שאנחנו גם נדע אם הדבר הוא מעשי, באיזה לוחות זמנים.
קולט אביטל: כי בלי זה, זה לא ילך ובלי זה גם לא תקבלו את Meshing franc מחו"ל.
קולט אביטל: דבר אחרון, מבלי להיכנס לשום פוליטיקות, אני רוצה לפנות לכל הארגונים האתיופיים שלא מיוצגים בתוך הגוף הזה, אני מקווה שרומן יצטרף בקריאה, אף אחד לא יכול לחייב אתכם, הכל פה וולונטרי.
קולט אביטל: אבל באמת לטובת העניין, אני רוצה לקרוא לכם להצטרף למאמץ.
קולט אביטל: יש הנהלה חדשה, יש הנהגה חדשה, שימו בצד את מה שהיה בעבר.
קולט אביטל: מי אמר מה על מי.
קולט אביטל: עכשיו צריך להיות פרוייקט משותף לכולם.
קולט אביטל: וחבל שאתם לא תהיו שם, חבל שלא תתרמו גם אתם מהידע שלכם.
קולט אביטל: סה"כ אני בטוחה שאתם ארגון, אז אתם גם דואגים לחברי הארגון.
קולט אביטל: מתוך אותה דאגה לקליטת העלייה, אני רוצה לפנות אליכם ולכל מי שלא הגיע, פשוט להצטרף, בלי זה אנחנו נמשיך להתקוטט אחד עם השני, כולל בערים וחבל.
קולט אביטל: אני מתנצלת על כך שחברי כנסת אחרים לא יכלו להגיע לכאן.
קולט אביטל: אנשים הולכים ובאים, באים לישיבות ויוצאים מישיבות.
קולט אביטל: חבר הכנסת יורי שטרן הוא יושב-ראש ועדה.
קולט אביטל: אני מודה לו שהוא הגיע.
קולט אביטל: הוא גם חבר שלי וביחד אנחנו מנהלים את לובי התרבות בכנסת.
קולט אביטל: אנחנו רוצים לברך את האמן, מר ולדימיר נייחין.
קולט אביטל: אנחנו רוצים להגיד לך, ולדימיר, שהוועדה הזאת רואה לעצמה חובה קודם כול לתת במה לאמנים עולים.
קולט אביטל: אנחנו בוודאי לא נותנים במה לכל אמן או לכל אמן עולה.
קולט אביטל: אנחנו משתדלים מאוד להביא לכנסת מה שהכי טוב, מה שהכי יפה, מה שהכי אסתטי ומה שהכי מייצג אמנות.
קולט אביטל: במובן הזה היה לנו באמת אושר רב שאנחנו הצלחנו למצוא ולהביא לכאן את המיזוג הזה בין אמנות לאיכות.
קולט אביטל: אני לא רוצה להציג את עצמי כמבקרת אמנות אבל בכל זאת ראיתי כמה דברים בחיי, וגם אם לא היית עולה חדש התערוכה הזאת והאמנות שלך בהחלט ראויה להיכנס למוזיאונים.
קולט אביטל: אנחנו רצינו לברך אותך ולפתוח בזה את התערוכה בנוכחות בני משפחה.
קולט אביטל: אנחנו רוצים להגיד לך תודה על שעזרת לנו לעשות דבר כל-כך יפה כאן.
קולט אביטל: אנחנו יודעים שבימים אלה לא פשוט לך, כמו שלא פשוט לנו כאן בוועדה, כי אנחנו יודעים שעולים סובלים היום מהרבה צרות, ובין היתר גם מאבדים מקומות עבודה.
קולט אביטל: זה בדיוק מה שקרה לך.
קולט אביטל: למרות שאנחנו ניסינו לדבר עם האוניברסיטה העברית וכתבנו מכתבים, כנראה שהצמצומים מחייבים אותם והם לא יכלו להיענות לבקשתנו.
קולט אביטל: אבל אנחנו רואים לעצמנו בכל זאת חובה להמשיך ולנסות לעזור ולחפש עד כמה שניתן דרך לשבץ אותך בעבודה.
קולט אביטל: בלי עבודה אין קליטה ובלי עבודה אין לחם ואין אמנות.
קולט אביטל: אני רוצה באמת לברך אותך ולהזמין את כולם לקחת משהו לשתות.
קולט אביטל: חבר הכנסת יורי שטרן, אם אתה רוצה להצטרך ולהגיד כמה מילים, אפילו ברוסית, מותר לך.
יורי שטרן: אני ארחם עליך ולכן אדבר עברית.
יורי שטרן: מי הם בני המשפחה?
ולדימיר נייחין: זאת אשתי וזה אחי.
קולט אביטל: האח הוא האדם הראשון שהביא לו מצלמה.
יורי שטרן: מאיפה אתם?
ולדימיר נייחין: מחרקוב באוקראינה.
יורי שטרן: קודם כול אני באמת מתרשם מאוד מהתמונות.
יורי שטרן: עוד לא עברתי עליהן בעיון אבל אין ספק שמדובר בצלם ייחודי.
יורי שטרן: לפעמים מדהים כמה שזה באמת צילום אמנותי.
יורי שטרן: אני חושב ששימוש באכסניה הזאת של הכנסת לקידום האמנות הוא דבר חשוב מאוד.
יורי שטרן: לפני חודש פניתי אל יושב-ראש הכנסת ולדובר הכנסת בהצעה לשדרג את כל התערוכות שאנחנו מציגים בוועדות כדי שיהיה דברור, שהכנסת תזמין מבקרי אמנות ותיתן לזה קצת יותר משמעות, כי הגלריות יקרות ולמוזיאונים אין כסף.
קולט אביטל: אני רוצה להסגיר לך סוד.
קולט אביטל: בכנסת יש הרבה עבודות אמנות חשובות שמפוזרות פה ושם ולא משומרות היטב.
קולט אביטל: לפני שנתיים הבאתי לכאן אוצֵר שהציע לסדר את זה כמו שצריך, להראות את הערך של היצירות וגם לשמר אותן כמו שצריך.
קולט אביטל: בינתיים עוד לא קרה כלום.
יורי שטרן: אני חושב שהמוסד הזה יכול לתרום להישרדות האמנות הישראלית בתקופה הקשה הזאת, הוא יכול לתרום תרומה ייחודית.
יורי שטרן: התערוכה הזאת היא בהחלט מסוג התערוכות שראויות לכל מוסד תרבות.
יורי שטרן: לכן אם אפשר להזמין לכאן מבקרי אמנות שיכתבו בגלריות או בכתבי עת או במקומות אחרים, זה יעזור לצלם.
יורי שטרן: לגבי מקום עבודה, אנחנו באמת נשתדל למצוא מקומות אחרים.
יורי שטרן: אולי אפשר למצוא לך מקום עבודה גם בכתבי-עת ובמגזינים שעוסקים באמנות.
יורי שטרן: אני מאחל לך הצלחה.
יורי שטרן: אולי מבין האנשים שיבקרו בכנסת בשבועות הקרובים יהיו מי שיתרשמו.
יורי שטרן: מה שחסר כאן לדעתי הוא איזה חומר הסברה על מר ולדימיר נייחין שאפשר יהיה לחלק למוזמנים לוועדה, קורות חיים מקוצרים, כך שמי שירצה אחר-כך ליצור קשר יוכל לעשות כן.
קולט אביטל: תודה שבאת.
קולט אביטל: בשם יתר חברי הכנסת אני מתנצלת שהם לא הגיעו.
קולט אביטל: הם יגיעו מאוחר יותר.
קולט אביטל: הסתבר לי שכל מי שהיה צריך לבוא נמצא עכשיו בוועדת הכנסת, שם מתנהל דיון סוער על הסרת החסינות, לכן כולם נמצאים שם בדרמה.
קולט אביטל: זאת היתה אמורה להיות ישיבה סגורה.
קולט אביטל: אנחנו הזמנו את אנשי לשכת ראש הממשלה ואכן מונה איש שהיה צריך לבוא לכאן.
קולט אביטל: אתמול בערב נתבשרנו שהם החליטו לא לבוא משום שהם חששו שהחומר יודלף לאמצעי התקשורת.
קולט אביטל: הם לא הודיעו לי על כך אלא הודיעו ליושב-ראש הכנסת.
קולט אביטל: אחרי ששבוע שלם הישיבה הזאת תוכננה, וגם ידענו מי עומד לבוא מטעמם, אני חושבת שזה מעשה שלא ייעשה, מכמה טעמים.
קולט אביטל: קודם כול מכיוון שאם אנחנו התחייבנו לישיבה סגורה אכן היינו מקבלים על עצמנו את ההתחייבות וגם מבצעים אותה.
קולט אביטל: דבר שני, מכיוון שקשה להתקדם בנושא הזה מבלי לקבל מידע כלשהו.
קולט אביטל: דבר שלישי, מכיוון שלא יתכן שכאשר ישיבה מתוכננת שבוע שלם, ושבוע שלם אנחנו יודעים מי עומד להגיע, ברגע האחרון עושים לנו תרגיל מהסוג הזה.
קולט אביטל: נאמר לנו שמאז שהודלף פה חומר לפני 3 שנים התקבלה החלטה בדרג ראש המוסד שלא באים לכאן יותר.
קולט אביטל: אני חושבת שזה לא תקין כלפי הכנסת.
קולט אביטל: אבל אני רוצה להזכיר לחברי הוועדה שמאז שאני נכנסתי לתפקיד קיימנו לפחות שתי ישיבות שנציגי אותו המשרד כן התייצבו בהן, כך שזאת התנהגות גם תמוהה וגם מזיקה.
קולט אביטל: אני רוצה להגיד לפרוטוקול שאני מצרה על כך.
קולט אביטל: יחד עם זה, אנחנו נקיים את הישיבה.
קולט אביטל: כיוון שכרגע אין כבר חשש לחיסיון אפשרנו גם לתקשורת להיכנס.
אפרים סנה: או, או.
קולט אביטל: אי לכך אנחנו עושים את הדיון בפורום מצומצם יותר.
קולט אביטל: אנחנו מבקשים ממר כסיף, שהוא הרוח החיה מאחורי הנושא ושאני נמצאת איתו בקשר כבר חצי שנה, אם לא יותר, לספר לנו ולדווח לנו איפה עומד הנושא הזה.
יהודה כסיף: אני ביקשתי ליזום את הישיבה הזאת מפני שבשלוש השנים האחרונות קוימו לפחות 2-3 ישיבות בחדר הזה, בראשות יושבי-הראש חברת הכנסת נעמי בלומנטל וחבר הכנסת צבי הנדל ובנוכחות חברי ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
יהודה כסיף: אני מבין שלא רק שניכם חברי הוועדה, נכון?
קולט אביטל: נכון, אבל מתקיימות במקביל כמה ישיבות ויכול להיות שחלק מחברי הכנסת עוד יגיעו.
יהודה כסיף: בישיבות האלה, שחלק מהן היו ישיבות חסויות בהשתתפות נציגי המוסד ונציגים של גופים שונים ובחלק אחר מהן השתתפו המשפחות, נדון הנושא כמה פעמים.
יהודה כסיף: השורה התחתונה היתה שחשאיות וסודיות שליוו את הטיפול בנושא הזה בעצם חיפו על חוסר מעש.
קולט אביטל: אלה היו החלטות הוועדה?
יהודה כסיף: כך נכתב בפרוטוקול אותן ישיבות של ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות, לפחות בראשות חברת הכנסת נעמי בלומנטל.
יהודה כסיף: נשאלתי האם לזמן לישיבה הזאת את המשפחות וביקשתי שלא לזמן אותן היום משום שרמת התסכול שלהן היא גבוהה מאוד והיא כרמת הציפיות: מגיעים לכנסת, מגיעים לישיבה, רוצים לשמוע משהו, איזה עדכון ובעצם הם לא שומעים דבר ופונים דווקא אליהם, או אלי כנציג שלהם, לשמוע עדכון.
יהודה כסיף: המצב בעצם צריך להיות הפוך לחלוטין, שאנחנו נבוא לכאן ונשמע מהכנסת ומהגופים המוסדיים של מדינת ישראל מה קרה לאותם אנשים, איפה עומד הטיפול, ואנחנו לא שומעים את זה.
יהודה כסיף: אנחנו לא מרפים את ידינו.
יהודה כסיף: בתקופה האחרונה אני ניצלתי – ואני מתנצל מראש שאני משתמש בלשון "אני" אבל מאחר ואני עושה את העבודה מאחורי הדברים האלה אז אין לי ברירה – כל אירוע שהוא על מנת לפנות ולנסות לרענן את הטיפול בנושא.
יהודה כסיף: אם היה ביקור של ראש הממשלה בהודו, אם היה רעש אדמה באיראן שבעקבותיו היתה נהירה של עיתונאים, אם היה תכנון לביקור של שר החקלאות בפקיסטאן, אם התפרסם שהרב מצגר או הרב עמר עומדים להיפגש עם אנשים – ביקשתי שהנושא יעלה.
יהודה כסיף: להערכתי הנושא לא עלה בשום גוף.
יהודה כסיף: יתכן שבביקור בהודו בכל זאת נהגו אחרת.
יהודה כסיף: בעצם אנחנו עומדים היום באותה נקודת התחלה שבה היינו קודם לכן.
יהודה כסיף: פירושו של דבר, 11 אנשים נעלמו, 8 בשנת 1994 ו-3 בשנת 1997.
יהודה כסיף: משפחותיהם נמצאות ברובן בארץ, חלק מהמשפחות שוהות בלוס אנג'לס בארצות-הברית, ואין שום שמץ מידע.
יהודה כסיף: לא רק שאין שום שמץ מידע מה קורה איתם אלא גם כל התוכניות הגדולות של הפעלת קמפיין תקשורתי כזה או אחר לא מומשו, פשוט לא מומשו.
יהודה כסיף: בשלב מסוים נאמר שיהדות ארצות-הברית תתרום סכומי כסף מסוימים, תעביר כסף לסוכנות.
יהודה כסיף: אנחנו הקמנו כאן עמותה שהיתה מוכנה לקלוט את הכסף.
יהודה כסיף: הכסף הועבר כנראה על-ידי יהדות ארצות-הברית לסוכנות אך נעלם שם ולא עבר לידי העמותה.
יהודה כסיף: אי לכך העמותה לא יכלה לתפקד וכמובן הפסיקה את פעילותה.
יהודה כסיף: פירושו של דבר שבעצם אנחנו עומדים היום באותה נקודה שהיינו בה קודם לכן.
יהודה כסיף: אין שום שמץ של מידע, אין שום פיסת אינפורמציה שתיתן איזה תקווה למשפחות.
יהודה כסיף: הנושא הזה מחמיר והולך בפרט לאור המבצעים האחרונים של חילופי שבויים, החזרת גופות וניסיונות להביא איזה מידע על נעדרי סולטן יעקב.
יהודה כסיף: אין שום קשר, מדינת ישראל אפילו לא טרחה לפרסם ולהגיד שמעבר לקבוצה של החיילים החטופים ומעבר לקבוצה של נעדרי סולטן יעקב יש קבוצה של יהודים שנרשמו לעלות במוסדות במדינה, בסוכנות היהודית, ונעלמו בדרכם.
יהודה כסיף: אנחנו מבקשים לקבל שמץ של מידע.
יהודה כסיף: תגידו לנו שהם בכלא, תגידו לנו שהם אסורים, תגידו שהם נדונו למאסר עולם אבל תגידו שהם חיים וקיימים.
יהודה כסיף: אנחנו שומעים מאיראן שמועות על פשרות, על רפורמות למיניהן.
יהודה כסיף: אנחנו לא שומעים שמכאן נעשה משהו בכיוון.
יהודה כסיף: בישיבה הקודמת הצעתי פעם נוספת לפנות לבאהים מאחר והבאהים הם אוכלוסייה נרדפת באותה צורה כמו היהודים.
יהודה כסיף: לא נעשה דבר.
יהודה כסיף: פרט לפניות שלי לבאהים, שום דבר לא נעשה.
יהודה כסיף: בדקתי את זה עם הבאהים, בדקתי את זה עם גורמים באהים בירושלים וגורמים באהים בחיפה.
יהודה כסיף: לא נעשה שום דבר.
יהודה כסיף: הפניות שלי לבאהים הן מאוד מכובדות אבל הם לא חייבים לי שום תשובה והם מאוד זהירים במידע שהם מוסרים לי.
אפרים סנה: הם בעצם קורבן של רדיפות קשות ביותר.
יהודה כסיף: נכון, אבל מאחר והם שוהים שם, ויש להם קשרים, וגם הם אסורים בבתי-הכלא באיראן, יכול להיות שאפשר לקבל מידע.
יהודה כסיף: אנחנו מחפשים כרגע לקבל אפילו שמץ מידע.
יהודה כסיף: עד כאן מה שיש לי לומר לכם.
יהודה כסיף: הייתי מבקש פעם נוספת להעלות את הנושא לסדר היום של הכנסת.
יהודה כסיף: ביקשתי בעבר מיושב-ראש הוועדה, חבר הכנסת צבי הנדל, להקים ועדת חקירה פרלמנטרית שתטפל בנושא ואני מעלה כעת את הבקשה פעם נוספת.
יהודה כסיף: איך יתכן שאנשים שנרשמו לעלות לארץ לא הגיעו לכאן וזה לא מעניין אף אחד?
יהודה כסיף: פשוט זה לא מעניין אף אחד.
אפרים סנה: הם נעלמו בשלב שהם היו רשומים לעלייה?
קולט אביטל: הם נעלמו בזמן הבריחה.
אפרים סנה: אולי תוכל להרחיב את הדיבור על אופן העלמם.
יהודה כסיף: קיימות שתי קבוצות.
יהודה כסיף: קבוצה אחת של 8 אנשים נעלמה ב-1994.
יהודה כסיף: היא מורכבת בחלקה מצעירים בני 15-16 שמשפחותיהם סירבו לאפשר להם להתגייס לצבא למלחמת עיראק-איראן דאז.
יהודה כסיף: שניים מהם הוברחו אך המבריחים הפכו אותם לחטופים.
יהודה כסיף: המשפחות יצאו לווינה ואז המבריחים הודיעו למשפחות שהם נחטפו ולא הוברחו, שאם רוצים לראות אותם יתנו 25,000 דולר על אחד ו-50,000 דולר על השני.
יהודה כסיף: המשפחות והקהילה התארגנו ונתנו את הכסף.
יהודה כסיף: הסיכום עם המבריחים היה שהם ימשיכו את תהליך ההברחה וישחררו אותם בפקיסטאן.
יהודה כסיף: המבריחים חזרו בהם מהסיכום, לקחו את הכסף ושחררו אותם באיראן.
יהודה כסיף: הילדים חזרו לטהרן ובאו לבית דודתם.
יהודה כסיף: הדודה ניסתה להבריח אותם פעם נוספת ואז הם נעלמו.
יהודה כסיף: שלושת האנשים שנעלמו ב-1997 – שני אחים ואדם נוסף שהיה אז נהג מונית ומשום מה היתה לו תעודת יושר במשטרת טהרן – משפחותיהם יצאו, הגברים הפקידו את הדרכונים במשטרה ואז הגברים נעלמו בדרכם לארץ.
יהודה כסיף: הם נעלמו כבר אחרי שהמשפחות רשמו אותם לעלייה בסוכנות היהודית, שזאת לא מדינת ישראל למיטב הבנתנו.
יהודה כסיף: מאז לא נודעו עקבותיהם.
יהודה כסיף: מעבר לזה, היו כל פעם שמועות כאלה ואחרות אבל בעצם ידוע לנו, מאותם אנשים שלא משתתפים היום בישיבה, שהיו תיקים על שמם בבתי-הכלא בזהידאן, על חלקם או על כולם.
יהודה כסיף: לא ברור אם התיקים כללו אינפורמציה האם הם נרצחו והם גוויות או שהם אסורים.
קולט אביטל: אם היו תיקים עם שמות בבתי-הכלא סימן שהם נלכדו חיים והוכנסו לבתי-כלא.
יהודה כסיף: אני מצטט כרגע דברים שנאמרו על-ידי אותם גורמים.
יהודה כסיף: נאמר לי שהתיקים הללו אינם ראיה כי לא ברור לנו האם התיק כולל בתוכו מידע על אסורים או על נרצחים.
יהודה כסיף: אין מידע, כך נאמר לי.
קולט אביטל: אבל זה לפחות נותן קצה חוט, שממשלת איראן יודעת או ידעה איפה הם.
יהודה כסיף: אחת הטענות של אותם גופים שלא יושבים פה היא שבאיראן יש כמה ממשלות בו-זמנית, ממשלה רשמית ועוד כל מיני גופים אחרים שמטפלים וחוטפים אנשים, ולא תמיד הם מספקים מידע זה לזה.
יהודה כסיף: מידע נוסף שהיה קיים הוא שראו לפחות שניים מהם בבית-כלא "אֶוִוין" בטהרן, אותו כלא שלאחרונה התפרסם שרון ארד היה שם.
יהודה כסיף: זה מישהו שהיה בכלא וראה אותם ודיווח הלאה.
יהודה כסיף: האמת היא שלא יודעים.
יהודה כסיף: אלה דברים שאני לא יכול לבוא ולשים אותם על השולחן.
יהודה כסיף: מה שאני רוצה הוא שמישהו במדינת ישראל – ראש הממשלה, נשיא המדינה – יבוא ויגיד: אלה אנשים שניסו לעלות לארץ ואנחנו אחראים לגורלם.
יהודה כסיף: עלינו לדרוש מכל גוף בעולם שחרת על דגלו זכויות אדם לבוא ולהגיד: אנחנו רוצים לדעת מה קורה איתם.
יהודה כסיף: חבר הכנסת סנה, אתה תראה שבפוסטר הזה בשלוש מהתמונות מופיעות צלליות שחורות.
יהודה כסיף: חלק מהתמונות אני אספתי וחלק מהן קיבלתי מהמוסד.
יהודה כסיף: אחרי שפרסמתי את הנושא בתוכנית "חשיפה" באה דודה של שניים מהם והביאה את התמונות שלהם.
יהודה כסיף: היא גרה כאן בירושלים.
יהודה כסיף: זאת אומרת, משנת 1994 אנשים היו בטיפול של המוסד אבל המצב מגוחך עד כדי כך שלא הצליחו להביא תמונות שלהם, שאפשר היה למצוא אותן כאן בירושלים.
יהודה כסיף: עד כאן הסיפור של האנשים האלה.
יהודה כסיף: מעבר לכך, יש אדם ששמו איש חג חסיד שגם הוא כנראה נעלם והוא לא כלול ברשימת 11 האנשים האלה.
יהודה כסיף: אני מציין את שמו מפני שהשמועה אומרת שהוא נאסר בעקבות בעיה כלכלית כלשהי.
יהודה כסיף: אני חושב שזה לא צריך לעניין אותי או אתכם.