GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבי בורגר: למשל, כל סגל טירונות וכל סגל הכשרה של בה"ד (בסיס הדרכה) עובר השתלמות בנושא המפגש הבין-תרבותי על-ידי מנחים שחיל החינוך מספק שהם אנשים שמבינים בתחום הזה.
אבי בורגר: או שהם בעצמם חוו את העניין והם אנשי מדעי ההתנהגות או שהם מתמחים בנושא הזה במחקר, והם מלווים את הסגל.
אבי בורגר: בשנה האחרונה הגדלנו לעשות וחיזקנו את הקורסים הראשונים בבט"רים (בסיסי טירונות) ובבסיסים שבהם חיילי החי"ר עוברים טירונות.
אבי בורגר: זה לא מפגש חד-פעמי אלא המנחה מלווה את הסגל לאורך 4 מפגשים, לאורך כל הטירונות.
אבי בורגר: הכוונה היא שאפשר יהיה לתת גם חומר בסיסי וגם לעשות follow-up לאורך המסלול, לעשות מפגש אמיתי עם האנשים ולברר את ההתנהלות האמיתית בשטח.
אבי בורגר: אז גם צצות ועולות בעיות אמת שהמנחה צריך להיות זמין ולעזור לפתור אותן.
אבי בורגר: את מרבית הפעילויות שאנחנו מקיימים בצבא אנחנו מקיימים מתקציב חיצוני, לא מהתקציב של צה"ל אלא מתקציב המשרד לקליטת העלייה.
אבי בורגר: בכל שנה אנחנו מציגים את התוכנית שבאמצעותה אנחנו מתכוננים לטפל בנושא קליטת עלייה בצה"ל בשנת העבודה הקרובה למשנה למנכ"ל המשרד לקליטת העלייה, מר חנוך צמיר, והוא מאשר את התקציב.
אבי בורגר: רוב התקציב שאתו אנחנו פועלים במסגרת הזאת בא משם.
אבי בורגר: חיל החינוך בנושא הזה נותן כ-25% מהתקציב בלבד.
אבי בורגר: המשרד לקליטת העלייה מעמיד רפרנט שיושב איתנו כאן, מר יוסף רוזן, שהוא הנציג שלנו במשרד לקליטת העלייה וכשאנחנו רוצים עזרה אנחנו פונים ישירות אליו.
אבי בורגר: זה לגבי הליווי של המפקדים.
אבי בורגר: גם בהכשרות של המפקדים אנחנו נכנסים.
אבי בורגר: עדיין לא השתלבנו בכל ההכשרות אבל אנחנו מנסים להרחיב את היריעה ולהשתלב בכל המקומות שבהם המפקדים עוברים הכשרות כדי לחשוף אותם לעובדה שמדובר פה במפגש רב-תרבותי שלמעשה הם אמורים לנהל אותו.
אבי בורגר: הם לא אמורים להגיב אליו אלא אמורים לנהל אותו.
קולט אביטל: אני לא רוצה להיכנס יותר מדי לתכנים של קורסים.
קולט אביטל: אני רוצה לדעת אם במסגרת הקורסים האלה, כשאתם מדברים על מפגש בין-תרבותי אתם מטפלים גם בנושא הסטיגמות, פנייה לא נכונה לאנשים, שימוש בביטויים לא הולמים?
קולט אביטל: לא רק הצד הנפלא שיש במפגש בין-תרבויות, וזה יפה כשלעצמו, זה מרחיב את האופקים אלא גם הצד הבעייתי יותר, שאנשים בסך הכול פגיעים.
קולט אביטל: כשאתה עולה חדש וקוראים לך בשם "יא אתיופי, יא רומני, יא כורדי, יא כושי", דברים מהסוג הזה - - -
יגאל יאסינוב: "גבינה לבנה".
קולט אביטל: לי קראו בזמנו "גרביים", אבל היתה תקופה שקראו לנו "סבונים".
קולט אביטל: כשאני הייתי בטירונות קראו לנו "סבונים".
קולט אביטל: זה אחד הדברים האכזריים ביותר שאני עברתי.
קולט אביטל: כך זה היה, ואני בטוחה שאז אנשים לא ידעו איך הם משתמשים בביטוי.
קולט אביטל: אני שואלת האם זה קיים בתוך הקורסים.
מרינה סולודקין: אולי תוכלי להסביר למה היתה הכוונה במילה "סבונים".
קולט אביטל: הכוונה היתה לשואה, בוודאי.
קולט אביטל: את מתארת לך מה זה שקראו לי "סבונית" במשך שנתיים בצבא?
מרינה סולודקין: זה ממש איום ונורא.
מרינה סולודקין: אני גם דור שני לניצולי שואה.
קולט אביטל: אני עצמי ניצולת שואה, חוויתי את זה.
קולט אביטל: אנחנו נתקדם.
קולט אביטל: אנחנו מנסים להבין, ואין פה האשמות.
קולט אביטל: יש פה שאלות.
אבי בורגר: קודם כול, אם הבנתם שאני מתאר את החדווה במפגש הרב-תרבותי אז אני צריך לקחת רברס.
אבי בורגר: אנחנו מטפלים בדיוק בדברים שתיארת, בדיוק במקום שבו יש פער וחוסר הבנה, כשהכוונות הטובות עם הביצוע הרע גורמים לקצרים בתקשורת.
אבי בורגר: יש לנו דוגמאות שאספנו לאורך השנים והמנחים מקבלים את הדוגמאות הללו ומפרשים אותן.
אבי בורגר: זאת אומרת, מלמדים את המפקדים לנסות לפרש לא מהמקום שאותו הם מכירים.
אבי בורגר: דבר ראשון לעצור ולהגיד: רגע אחד, זה לא נכנס לי לדפוסים האוטומטיים אלא כאן יש משהו שאני כנראה לא מבין ואני צריך לפרש אותו אחרת.
אבי בורגר: זה המטרה של הסדנה הזאת.
מאיה עמדי: חשוב שתבינו שזה באמת סדנה.
מאיה עמדי: זה לא שהצבא מגיע עם איזה מערך שיעור ומעביר אותו.
מאיה עמדי: הרעיון הוא באמת להגיע למפקדים ולנהל איתם דיאלוג.
מאיה עמדי: המקרה הזה הוא מקרה אחד שיכול לעלות גם בסדנה אחרת.
מאיה עמדי: יכול להיות שבהכנת הסגל הבא החיילים היו מספרים את זה.
מאיה עמדי: חשוב שתבינו שזה דבר דינמי מאוד.
מאיה עמדי: התהליך שסגן-אלוף אבי בורגר מדבר עליו, ראינו שרוב הבעיות הקשות הן דווקא בשלב הטירונות, כשהחייל מגיע מאוד חסר אונים והסגל רוצה לעצב אותו.
מאיה עמדי: לכן שם אנחנו חשים את זה חזק ביותר.
מאיה עמדי: התהליך הוא באמת סדנאי.
מאיה עמדי: לפעמים לוקח המון זמן עד שמפקדים מתחילים להבין שיש כאן בעיה של פער תרבותי או של שוני תרבותי.
מאיה עמדי: פעמים רבות זה גם הבנות פרטיות שלנו בעקבות מפגש אישי של כל אחד עם עולה או עם אחר.
מאיה עמדי: זאת אומרת, לא תמיד זה סט של שיעורים ברורים מאוד, חשוב שתבינו את זה.
מאיה עמדי: אי אפשר לבוא עכשיו ולהגיד: בואו נראה בכל הכנת סגל אילו שיעורים הסגל עבר, כי זה לא כך.
מאיה עמדי: זה משהו הרבה יותר רך.
אבי בורגר: זה לגבי המפגש של המפקד עם החייל בתחילת דרכו.
אבי בורגר: זה לגבי ההתחלה.
אבי בורגר: יותר מאוחר נתייחס לנושא הפיקוד.
אבי בורגר: ההתבטאות שקראתם עליה היא כמובן לא נעימה ולא ראויה להישמע.
אבי בורגר: כמו שזה נשמע: "רק רוסי אחד בכל ג'יפ" – זה לא צריך להישמע כך.
אבי בורגר: אבל אנחנו מכירים את הכותרות ואני חושב שבכתבה עצמה הדברים מתוארים ואפשר ללמוד אותם קצת יותר.
אבי בורגר: אם נבדוק את הסיפור, אין לי ספק שנגלה גם את הסיבה מדוע הם הסתגרו.
אבי בורגר: אין לי בכלל ספק שהדברים הדדיים.
אבי בורגר: יחד עם זה, צריך להבין, אם אנחנו מודאגים מעבודת המפקדים בצבא, אני חושב שהסיפור הזה מראה שהמודעות קיימת.
אבי בורגר: זה שהביצוע כאן היה לא כל-כך מוצלח זה עניין שאנחנו צריכים להפיק ממנו לקחים כדי ללמד את המפקדים להבא לעשות את זה נכון אבל הוא בהחלט עשה את זה מתוך כוונה לעזור בהשתלבות.
אבי בורגר: לפעמים הדרך לגיהנום רצופה כוונות טובות.
אבי בורגר: הכוונה שלו היתה לעזור בהשתלבות, זאת היתה המודעות שלו כי הגדוד הזה מקיים פעילויות לקליטת עלייה כל הזמן, בצורה שוטפת.
קולט אביטל: האם מפקד הגדוד ישב מול הקבוצה הזאת שכאילו כל הזמן מחוברת יחד ולא מתפרקת ואמר: "חברים יקרים, אני רוצה מאוד שאתם תשתלבו ותתחברו גם ליתר האנשים.
קולט אביטל: איך אנחנו עושים את זה?
קולט אביטל: תבינו, לכן כדאי לכם שכל אחד בנפרד ישתלב בפעילות אחרת"?
קולט אביטל: האם היה איזה ניסיון לתקשר איתם בתוך הגדוד?
אבי בורגר: את שואלת אם המ"מ עשה את זה, לא המג"ד.
אבי בורגר: לא דיברתי עם המ"מ ואני לא יודע.
אבי בורגר: הנושא הזה נמצא כרגע בבדיקה.
אבי בורגר: הם באמצע פעילות אז הם לא בדקו את זה באותו רגע.
אבי בורגר: הבדיקה עוד לא הסתיימה.
אבי בורגר: עולים שם כל מיני נושאים.
אבי בורגר: אגב, אם החייל שנפגע ונעלב היה פונה למ"פ שלו או למג"ד שלו יכול להיות שכל העניין היה מטופל באופן הרבה יותר אפקטיבי ונסגר ולא היה הרעש הזה, ואולי לא היינו מקיימים את הדיון.
אבי בורגר: אז יכול להיות שיצא מזה משהו טוב אבל ברור שהעניין לא מוצה בתוך דרגי הפיקוד בגדוד.
אבי בורגר: החייל הלך מהמ"מ ישר אל העיתונאי.
אבי בורגר: הוא גם קצת כואב את העניין.
אבי בורגר: הוא אומר: אם זה סיפור כל-כך קשה ופוגע, לא יכול להיות שזה התעורר רק בגלל אירוע אחד שמ"מ אמר דבר מה.
אבי בורגר: כנראה שהם הסתובבו עם הרבה דברים בבטן.
אבי בורגר: אז איפה זה היה בכל התקופה שהם היו ביחד?
אבי בורגר: כיצד זה לא יצא בכלל החוצה?
אבי בורגר: למה זה קפץ דווקא ברגע הזה?
אבי בורגר: הוא מרגיש שהוא עושה המון כדי לעזור לעולים להשתלב.
אבי בורגר: חטיבת הצנחנים לקחה את זה כפרויקט.
אבי בורגר: לפני שנתיים היו בחטיבת הצנחנים פחות עולים ואז המח"ט החליט שהוא לוקח את העניין הזה כפרויקט אישי וקלט ועזר והיום הרבה יותר עולים משולבים בחטיבה.
אפרים לפיד: תדגיש לפורום, לא כולם יודעים, שכל החיילים האלה הם חיילים שהתנדבו לצנחנים.
אפרים לפיד: זה חשוב מאוד.
אבי בורגר: זה חשוב מאוד.
אבי בורגר: היום יחס המיון של חטיבת הצנחנים הוא 1:4.
קולט אביטל: מר לפיד, אני רואה שמידת הקרבה שלך למה שהולך שם ממשיכה להיות גדולה.
אפרים לפיד: ממשיכה.
אפרים לפיד: אני תיכף אגיד גם מה הסוכנות עושה בעניין הזה.
אפרים לפיד: אני מסתכל על זה לא רק מהעבר אלא גם מההווה.
אפרים לפיד: אנחנו בקשר הדוק מאוד עם צה"ל בכל מיני דברים ואחר-כך אנחנו נרחיב על זה.
אבי בורגר: חשוב לציין שחטיבת הצנחנים היא חטיבה התנדבותית, היחס שם הוא 1:4, זאת אומרת אין להם בעיה לאתר כוח-אדם, יש פנייה ורק רבע מהפונים מתקבלים.
אבי בורגר: המח"ט החליט שהוא עושה העדפה מתקנת, אם יש חיילים ברמה שווה ניתנת העדפה לחיילים עולים.
אבי בורגר: הוא עושה את זה בצורה קבועה, לא כאירוע חד-פעמי.
אבי בורגר: ואכן בחטיבת הצנחנים בשנים האחרונות יש יותר עולים.
אבי בורגר: אני חושב שקל לי יותר להתייחס לדוגמה הזאת דווקא.
אבי בורגר: הדוגמה טובה כי היא יצרה את הדיון אבל המקרה אירע בחטיבה שדווקא מגלה מודעות רבה מאוד לקליטת העלייה ושמשתמשת גם בשירותים שאנחנו מעניקים לה.
קולט אביטל: אני לא יודעת אם אלה חדשות טובות או רעות.
קולט אביטל: אם בחטיבה כזאת זה קורה, אז מה קורה בחטיבות שפחות מטפחות עולים?
אבי בורגר: אין חטיבות שפחות מטפחות עולים.
אבי בורגר: אפרופו הכינויים, פעם קראו לגבעתי "החטיבה האדומה" כי יצא לה שם של חטיבה משופעת בעולים.
אבי בורגר: היום אני יכול להגיד שכל חטיבות החי"ר הן בחלוקה שווה.
אבי בורגר: יש היום מספר שווה של חיילים צברים וחיילים עולים, תמהיל שווה בכל חטיבות החי"ר.
אבי בורגר: אין חטיבה מעדיפה.
אבי בורגר: הצנחנים הצטרפו לעניין, וזה דווקא בפרויקט של המח"ט הנוכחי, של אלוף משנה אביב כוכבי.
אבי בורגר: זה לגבי המקרה, אלא אם כן אתם רוצים לשאול עוד שאלות.
אבי בורגר: החבר'ה שם נמצאים באיזה פעילות ולכן אתמול רק מאוחר מאוד בלילה יכולתי לדבר עם המג"ד.
אבי בורגר: הוא אמר לי שהוא לא גמר לבדוק את העניין ועוד לא גמר לברר את כל הפרטים.
מרינה סולודקין: אני חושבת שזה מספיק.
מרינה סולודקין: אם זה מעיד על מה שקורה בצבא אז אני מקבלת את זה.
מרינה סולודקין: זה לא נורא.
מרינה סולודקין: "רוסי אחד בג'יפ" – אני מבינה שלא רוצים שקבוצה תסתגר לגמרי.
מרינה סולודקין: יש לנו הרי בעיה בכל דבר עם הסתגרות של קבוצות שונות.
מרינה סולודקין: זה דבר אחר.
קולט אביטל: אני מצטערת שאנחנו מנהלים את זה בתור דיון יותר חופשי ופחות פורמלי.
קולט אביטל: אני חוששת שאחד הדברים שקורים בצבא, כאשר רואים איזה מוקד שלא משתלטים עליו – וזה לא נאמר רק לגבי עולים – אז אומרים: אנחנו נשבור אותם.
קולט אביטל: יש קבוצה שמסתגרת בתוך עצמה – יאללה נשבור אותם.
קולט אביטל: לצערי יש מין מגמה כזאת בצבא.
קולט אביטל: זה קיים גם בין ישראלים ותיקים לבין עצמם.
יגאל יאסינוב: זה עניין של משמעת.
יגאל יאסינוב: אם יש קבוצה מגובשת אז היא פחות מוכנה לתת למפקד לשלוט בה.
קולט אביטל: אבל צריך גם להבין מדוע אנשים מסתגרים: כי הם לא מרגישים נוח עם אנשים אחרים, כי הם מרגישים עדיין תחושה של קרבה (affinity) רבה יותר אחד לשני והשיח שלהם עם החברה בסביבה הוא כנראה לא שיח מוצלח.
קולט אביטל: הם לא נקלטו אל תוך החברה הרחבה יותר.
קולט אביטל: צריך לתת על זה את הדעת כי זה יותר קליטה חברתית מאשר דבר אחר.
מרינה סולודקין: זה לא מתחיל בצבא.
קולט אביטל: נכון, זה ברור לגמרי.
קולט אביטל: זה גם בבתי-ספר.
מרינה סולודקין: אני חושבת על ההורים שלהם.
יגאל יאסינוב: צריך להבין עוד דבר אחד, שאולי רק נראה מהצד שהקבוצה המונוליטית הסתגרה אבל יכול להיות שאין זה כך.
קולט אביטל: יש מבחנים, מבחן המציאות.
יגאל יאסינוב: אני זוכר שבטירונות שעברתי נאסר עלינו לשיר.
יגאל יאסינוב: עד היום אני לא יודע למה אסרו עלינו לשיר בכלל, לא בעברית ולא ברוסית, ובכל השעות.
קולט אביטל: אני יכולה להגיד לך שפעם קיבלתי ריתוק של שבוע ימים למחנה בשל כך שנשענתי על עץ ושרתי בזמן שמירה.
יגאל יאסינוב: זה משהו אחר כי זה בזמן שמירה.
יגאל יאסינוב: זה אחת החוויות שנחרתו חזק בזכרוני.
יגאל יאסינוב: אני מבקש לשאול שאלה ספציפית, האם אותם מפקדים שעליהם אנחנו מדברים במקרה הזה עברו סדנאות או השתלמויות איך ליצור קשר עם העולים, איך לעבוד איתם?
קולט אביטל: זה ציבור שהוא כבר אחרי סדנה, פוסט-סדנה?
מאיה עמדי: המסר שהצבא מעביר הוא מסר של השתלבות חברתית.
מאיה עמדי: אני לא בדקתי ספציפית את המפקד באותה מחלקה אבל המסר שעובר הוא לאפשר להיות חבר של מי שאתה רוצה, לא לפרק את החברות אבל ליצור הרבה הזדמנויות למפגש.
מאיה עמדי: אני לא רוצה להיות הסנגורית של המפקד באותה יחידה כי לא בדקתי עד הסוף אבל חלק ממה שהצבא מתווה זה באמת ההשתלבות החברתית הזאת, ליצור מפגש בין כולם.
מאיה עמדי: המפקד בשל היחידה בוודאי עבר השתלמות כזאת, או בהכנת סגל או בשלב הכשרת היסוד שלו או בקורס קצינים.
מאיה עמדי: אנחנו מגיעים אל רוב המפקדים וזה חלק מהבדיקה שסגן-אלוף אבי בורגר אמר שנעשית.
קולט אביטל: לא כל מי שעובר קורס גם מיישם.
אבי בורגר: עדיין לא הצלחנו להגיע לכולם.
מאיה עמדי: חשוב שתבינו שזה חלק מהמסר.
מאיה עמדי: נכון שבמקרה הזה האמירה שלו לא היתה נכונה וזה דורש הרבה יותר רגישות אבל חלק מהמסר שאנחנו מתווים בצבא הוא ליצור את האיזון הזה.
מאיה עמדי: זאת אומרת, לא לבוא ולהגיד לו שיהיה חבר עם מי שאני אומר לו, זאת אומרת למחוק לגמרי את הזהות שלו, אבל מצד שני, במהלך פעילות במשך היום ליצור מצב של מפגש בין כולם כי הצבא צריך להילחם בהתבדלות הזאת.
מאיה עמדי: זה קשה.
מאיה עמדי: קשה למפקד שש לו מגוון רחב מאוד של קבוצות בתוך המחלקה הקטנה שלו והוא צריך בסך הכול לייצר מחלקה לוחמת אחת.
יצחק שטרית: אני רוצה להתייחס במיוחד למה שסגן-אלוף אבי בורגר אמר.
יצחק שטרית: אנחנו בתוכנית נעל"ה עובדים בשיתוף פעולה עם חיל החינוך.
יצחק שטרית: זה המקום גם להודות להם, גם למפקד החיל וגם לסגן שלו.
קולט אביטל: מה הוא אמר לך?
יצחק שטרית: היו לו בעיות אחרות בשל המיקום שלו או של הקבוצה והיחסים בינם לבין הקבוצה הישראלית.
יצחק שטרית: שוחחתי על זה עם המ"פ, שמעתי גם את הצד השני – לכל מטבע הרי יש שני צדדים.
יצחק שטרית: אנחנו אמורים לקבוע פגישה, שאני אבוא ואשוחח עם היחידה, בנוסף לכל ההכשרות שהסגל עובר, על דמותו של החייל העולה.
אפרים לפיד: אני חושב שאנחנו חשים, גם המשרד לקליטת העלייה, גם נעל"ה וגם הסוכנות שהצבא פתוח למעורבות שהוא לא פתוח אליה בתחומים אחרים.
אפרים לפיד: העובדה שנראית כאן נורא טבעית, שאיש נעל"ה מדבר עם המ"פ, לא היה עולה על הדעת שאם בחברת קוקה-קולה היתה איזה בעיה עם השקמית באיזה מקום הצבא היה מתייחס בכזאת קלילות לכך שמחברת קוקה-קולה מתקשרים למג"ד לבדוק מה קורה שם.
אפרים לפיד: זאת תפיסת עולם, אנחנו גם ראינו את זה.
אפרים לפיד: אני חושב שצריך לשבח את זה מאוד.
אפרים לפיד: סגן-אלוף אבי בורגר תיאר את זה פה מאוד בטבעיות אבל אני חושב שאנחנו צריכים להעריך את הגישה הזאת של הצבא אל העולים, שהוא פתוח יותר מאשר בדברים אחרים.
אפרים לפיד: זה נקודה חשובה מאוד.
מרינה סולודקין: זה נכון.
מרינה סולודקין: מגיעות אלינו פניות ואנחנו יודעים שרק בצבא, מכל המנגנון הממשלתי, עונים, עובדים יפה בעקביות ומנסים לשפר.
מרינה סולודקין: אפשר להשוות בין הצבא למשטרה אבל בתחום הזה אין כל השוואה.
אבי בורגר: אני מתאר את מה שאנחנו עושים.
אבי בורגר: אולי זה נשמע כאילו אנחנו כבר מסכמים את הדברים.
אבי בורגר: אנחנו יודעים שרב הצורך מהמענה, אנחנו מודעים לזה.
אבי בורגר: רב הצורך מהמענה בעניין הוראת העברית, רב הצורך מהמענה בעניין הכשרות.
אבי בורגר: כל הזמן אנחנו מנסים לשפר את הדברים כדי שזה יגיע לאוכלוסיה גדולה יותר, שזה ייגע ביותר צרכים ויענה על יותר חוסרים.
קולט אביטל: בנקודה הזאת אנחנו נעבור לנושא הבא.
קולט אביטל: אנחנו נבקש מכם להעביר אלינו את תוצאות התחקיר בנושא הזה, כשהבדיקה תסתיים.
רומן ברונפמן: הנושא הראשון זה איכות הבניה שיותר מזכירה את הדיור הזמני מאשר דיור קבע, הבניה המתועשת ובשמה האחר בניה קלה, כנראה נועדה לגל עליה גדול כאשר לא היו פתרונות דיור ובמקביל הוקמו אתרי קרוואנים גדולים שיועדו מראש לתקופה קצובה והיום אין אתרי קרוואנים בארץ, בניה קלה הפכה למגורי קבע והיום כעשור אחרי הבניה מתגלות בעיות שהם מעבר לבעיות בלאי, הבניה במקומות רבים מאוד מתמוטטת ומתפוררת ובסופו של דבר מסכנת חיי אדם.
רומן ברונפמן: אני כבר לא מדבר על איכות החיים בתוך הבתים האלה.
רומן ברונפמן: זו הבעיה הראשונה.
רומן ברונפמן: הדיירים של שכונת שפירא התארגנו והם מנהלים מאבק ציבורי והזמנה לישיבת ועדת הקליטה והעליה זה אחד השלבים של המאבק הזה.
קולט אביטל: לפני הישיבה בדקנו בכמה יחידות מדובר וקיבלנו ממנהל ההנדסה באופקים קביעה שמדובר ב1,334- יחידות כאלה שנבנו בשטה של בניה מתקדמת, יחידות הדיור מפוזרות בשתי שכונות של העיר, שכונת מישור הגפן ושכונת שפירא.
קולט אביטל: אנשים מחכים שמונה שנים, יש לכם תיקים, יש לכם תלונות, זה נמצא אצלכם בתוכנית העבודה.
קולט אביטל: אחרי שכבר שיפצתם ובמקומות שאתם שיפצתם, האם טיפלתם גם ביסודות כדי שבעוד חמש שנים או שלוש שלנים לא תשקיעו עוד פעם 40 מליון.
קולט אביטל: כי אם עושים טלאי על טלאי מדינת ישראל רק מפסידה כסף.
קולט אביטל: אני חושבת שאנחנו לא רוצים להסתפק רק בענין הזה של השכונה הזאת אנחנו מעריכים את העובדה שאתם קיבלתם אחריות על הנושא ושאתם מקצים לזה את המשאבים כדי לתקן ולשפץ, אבל אנחנו מבקשים לקבל מכם את הרשימה של מה שנעשה עד עכשיו ואנחנו רוצים לקבל בועדה הזאת איזה שהוא דו"ח מקצועי כדי להבין מה היא התופעה, מה הם הליקויים, איך זה קרה ומדוע זה קרה.
קולט אביטל: אנחנו נמשיך בנושא השני, נושא החיילים הבודדים ואחר-כך נעבור לנושא הפיקודי.
קולט אביטל: אלא אם כן אתה רוצה להפוך את הסדר.
אבי בורגר: הנושא הפיקודי מתחבר לזה.
אבי בורגר: אנחנו נתאר את המצב ונתאר גם מה אנחנו רוצים לעשות.
קולט אביטל: אנחנו מבקשים לדעת מה עושה צה"ל כדי לעודד יציאת חיילים עולים לקורסי פיקוד.
קולט אביטל: האם הוא לוקח בחשבון קשיי שפה?
קולט אביטל: אולי כאשר הם הופכים למפקדים הם מרגישים לא נוח בגלל חוסר ידיעת השפה וחוששים לתת פקודות בשפה שאינה מושלמת.
קולט אביטל: מה אתם מתכוונים לעשות בכל אותם הדברים?
אבי בורגר: בהנחה שאנחנו יודעים לאתר נכון את האנשים שמתאימים לפיקוד – ילידי הארץ, עולים, באשר הם – ההתמודדות שלנו נתקלת לאחר מכן במספר קשיים.
אבי בורגר: קושי מרכזי אחד הוא הפּניוּת של החייל העולה להתקדם לפיקוד.
אבי בורגר: החיילים העולים מתקשים להיכנס לתפקידים משמעותיים יותר שהם תובעניים מאוד כי רבים מהם צריכים להיות שותפים בכלכלת הבית.
אבי בורגר: בעיות כלכליות הן חלק נכבד מאוד בגורמים המפריעים להם להתקדם בצבא.
אבי בורגר: גם נושא הת"ש (תנאי שירות) לא תמיד נותן מענה שלם.
אבי בורגר: לפעמים יש סיוע כספי ויחד עם זה יש גם הכרה בצורך של החייל לצאת באמצע השבוע או בסופי השבוע לעבוד.
אבי בורגר: הנושא השני הוא ידיעת השפה.
אבי בורגר: הנושא הזה מתחלק לשניים.
אבי בורגר: הבעיה הראשונה היא קושי אובייקטיבי ביכולת לתקשר.
אבי בורגר: זאת אומרת, לוחם מצוין עשוי לא להתקדם הלאה בגלל שהוא לא מסוגל לתקשר טוב.
אבי בורגר: הבעיה השנייה היא הביטחון העצמי.
אבי בורגר: בנושאים האלה הטיפול הצה"לי הוא כדלקמן: קודם כול יש את מערך הת"ש שמנסה לפנות את החייל ככל הניתן מטרדות היום-יום ולאפשר לו להתפנות לשירות הצבאי ככל הניתן, במגבלות הכללים והחוקים הקיימים לגבי הסיוע.
אבי בורגר: זה התמודדות כללית.
אבי בורגר: יש גם התמודדות ספציפית לגבי עולים חדשים.
אבי בורגר: ההגדרה "עולה חדש" זה עד 3 שנים בארץ, ובצבא אנחנו עוברים גם לעולים שהם כבר 5 שנים בארץ.
אבי בורגר: בצבא יש מבחן לקביעת רמת העברית שנקרא "סימול עברית".
אבי בורגר: ברגע שחייל לא עובר את הציון 5 בסימול העברית אנחנו מפנים אותו למחוו"ה אלון.
אבי בורגר: בבסיס מחוו"ה אלון שליד כרמיאל עושים טירונות משולבת עברית.
אבי בורגר: התכלית של הטירונות כפולה: גם ללמד עברית וגם לעזור לחייל להסתגל למערכת הצבאית בארץ בצורה נינוחה יותר.
אבי בורגר: הם עוברים שם טירונות אבל בסופו של דבר המטרה האמיתית היא לעזור לחיילים להסתגל.
אבי בורגר: למשל חיילים שהולכים אחר-כך ליחידות שדה עושים את הטירונות מחדש כי הטירונות הזאת לא מכשירה אותם ליחידות שדה, והם עושים את זה באהבה, כלומר הם מוכנים לעניין הזה כי הם מבינים שב-3 החודשים הללו עזרו להם להסתגל למערכת הצבאית.
אבי בורגר: זה התמודדות אחת שאנחנו עושים בשיפור העברית.
אבי בורגר: אני חושב שב-3 חודשים אפשר לעזור לחיילים ואנחנו מקבלים תוצאות שהחיילים מתקדמים בסימול העברית שלהם.
אבי בורגר: פעילות נוספת שאנחנו עושים, שאני רואה בה קשר ישיר להשתלבות ביחידות שדה אבל גם קשר עקיף לעזרה להגיע לפיקוד, לחיילים שרמת העברית שלהם גבוהה יותר ושמיועדים ליחידות שדה אנחנו עושים במחוו"ה אלון הכנה ליחידות שדה, קורס של 3 שבועות בסך הכול.
אבי בורגר: הקורס מתקיים באחריות מחוו"ה אלון אבל המפקדים הם מפקדים מהשדה ולא המפקדים של חיל החינוך.
אבי בורגר: מפקדת זרוע היבשה מעמידה לרשותנו מפקדים, מהמ"פ ועד הקצינים והמש"קים והם שמעבירים את הקורס הזה לחיילים.
אבי בורגר: בקורס הזה מסתובבים הרבה בארץ, פוגשים יחידות, פוגשים אתרים משמעותיים, לומדים מורשת קרב וסיפורי גבורה, מכירים את החילות שהם מועמדים אליהם.
אבי בורגר: בסופו של דבר הקורס הזה אמור לחזק את הביטחון, אמור להגביר את המוטיבציה ואמור גם קצת לכוון אותם ולהכין אותם לקראת הבאות בצבא.
אבי בורגר: אלה הקורסים בתחילת השירות.
אבי בורגר: במהלך השירות יש את האולפניות שבהם לומדים קורסי עברית.
אבי בורגר: גם האולפניות מחולקות לשניים: קורס אחד מיועד לכלל החיילים העולים שצריכים עזרה בעברית.
אבי בורגר: הקורס השני מכוון במיוחד לאוכלוסיה שסומנה לפיקוד וצריכה חיזוק בעברית.
מרינה סולודקין: אולי אפשר לעבור לכמה דקות לנושא החיילים הבודדים.
מרינה סולודקין: בשעה 12:00 יש לי ועדה אחרת וחשוב לי מאוד לשמוע על החיילים הבודדים.
אבי בורגר: אם תרשי לי, אסיים את המשפט ואז נעבור לנושא החיילים הבודדים.
אבי בורגר: זרוע היבשה קיימה בקיץ האחרון לראשונה קורס שנקרא "הכנה לפיקוד זוטר ביחידות שדה".
אבי בורגר: אם נתקלתם בזה בתקשורת לפני כמה חודשים, הכותרת בעיתון היתה "צה"ל פותח קורס בסלנג".
אבי בורגר: זאת היתה כותרת של העורך אך תוכן הידיעה היה נכון.
אבי בורגר: הסלנג היה שעה אחת מתוך ה-150 שעות, כשעשינו הפוגה קצרה לחיילים שיוכלו קצת להשתעשע.
אבי בורגר: זה קורס שנועד לעבוד על תחושת המסוגלוּת של החייל.
אבי בורגר: לא להשלים לו פערים בעברית או בחיילוּת או בשום דבר אחר אלא לעבוד על תחושת המסוגלוּת, שיוכל לעמוד לפני קהל ולדבר.
אבי בורגר: לבוא ולהגיד לו: אדוני, אתה חייל טוב, יש לך נתונים טובים לפיקוד, הוכחת את עצמך.
אבי בורגר: העברית שלך זה בעיה שתיקח זמן ואנחנו לא מתכוונים לפתור אותה ברגע זה.
אבי בורגר: ויחד עם זה, אתה יכול להיות מפקד.
אבי בורגר: זה ניסוי שאנחנו מאוד בונים עליו ומקווים שבאמת נצליח להגדיל את כמות המפקדים בפיקוד הזוטר שממנו נמשיך להתמודד הלאה.
אבי בורגר: אני רואה בזה איזה פריצת דרך.
אבי בורגר: הקורס הזה הוא לא חד-פעמי.
אבי בורגר: בעוד 2-3 שבועות ייפתח הקורס הקרוב.
אבי בורגר: אגב, כמה חיילים מהגדוד המדובר בכתבה מגיעים להכנה הזאת.
אבי בורגר: מגיעים לשם חיילים מכל יחידות השדה.
אבי בורגר: זה מה שאנחנו עוזרים למפקדים.
אבי בורגר: מעבר לזה יש עזרה בנתונים.
אבי בורגר: זאת אומרת, חייל עולה עם סימול עברית 7 יכול להיכנס באופן אוטומטי לקורס קצינים, כאשר חייל ותיק יכול להיכנס לקורס רק מסימול עברית 8 ואילך, ובמקומות מסוימים, כמו בחיל האוויר וגם במז"י (מפקדת זרוע יבשה) לפי החלטת מפקד חייל עולה יכול להיכנס לקורס גם עם סימול עברית 6.
אבי בורגר: זאת אומרת, דוחפים את זה.
אבי בורגר: זה כל הזמן בדחיפה.
אבי בורגר: להגיד שאנחנו מרוצים כרגע מיחס החיילים לעומת המפקדים בקרב העולים?
אבי בורגר: לא.
אבי בורגר: אנחנו עובדים על זה.
אבי בורגר: המצב עדיין טעון שיפור.
אבי בורגר: אבל המודעוּת קיימת, נעשים מאמצים.
אבי בורגר: אני יכול להגיד לכם שעד רמת מפקדי הצבא הבכירים, רמת רמטכ"ל ומפקדי הזרועות, יש כל הזמן התעסקות בעניין הזה.
אבי בורגר: מפקד זרוע היבשה מציב למפקדי החילות שלו יעדים, כמה עולים הוא רוצה, ויש דיון מיוחד בנושא הזה של קליטת עלייה בזרוע היבשה.
אבי בורגר: הוא מציב להם מכסות כמה חיילים עולים הוא רוצה שיהיו להם בקורסים.
אבי בורגר: לפני כמה חודשים עשו תחקיר למה לא עמדו במשימות האלה, כל חיל עשה תחקיר והציג את זה לאלוף כדי לנסות לשפר את ההישגים לקראת שנת העבודה הנוכחית.
קולט אביטל: נעבור לנושא החיילים הבודדים.
מרינה סולודקין: מה יקרה איתם אחרי כל הקיצוצים בכל המערכות, גם במשרד לקליטת העלייה וגם במשרד הביטחון?
קולט אביטל: הסוכנות היהודית תעזור.
אפרים לפיד: קודם כול, התשובה היא כן, בהחלט כן.
קולט אביטל: הרי זה מה שקורה כמעט אוטומטית.
קולט אביטל: אנחנו פשוט נעלמים כמדינה והסוכנות היהודית מקבלת את מקומנו.
קולט אביטל: אני אומרת את זה עם חיוך ואני אפילו אסירת תודה אבל זה לא תקין.
יוסף רוזן: אל"ף, יש שיתוף פעולה.
יוסף רוזן: בי"ת, אין קיצוצים בנושא הזה.
יוסף רוזן: יש אפילו יותר כסף ממה שאנחנו חשבנו לנושא הזה.
קולט אביטל: אני יכולה לצטט אותך?
אבי בורגר: אנחנו מקבלים סיוע כל הזמן.
אבי בורגר: אנחנו גם נמצאים בקשר ובתיאום כל הזמן.
קולט אביטל: ככלל, יש קיצוץ או אין קיצוץ בתקציבים לחיילים בודדים?
אבי בורגר: בשנת העבודה הקרובה אין קיצוץ לחיילים הבודדים.
אבי בורגר: כל החיילים הבודדים ממשיכים לקבל את מה שהם קיבלו עד כה.
אלי זרחין: אני חושב שיש קיצוץ.
אבי בורגר: אין שום שינוי.
אבי בורגר: זה נכון להיום, כי הצבא עוד לא גמר לארגן את התקציב.
אבי בורגר: אין לנו עדיין תקציב.
אבי בורגר: נכון להיום לא זומנתי לשום דיון, לא עלה הנושא הזה בשום מקום.
קולט אביטל: אתה יוצא מנקודת הנחה שאם לא אמרו לך שקיצצו בתחום הזה אתה ממשיך במסגרת התקציב שהיתה נתונה בשנה הקודמת.
אפרים לפיד: היתה אמירה פוזיטיבית של סגן ראש אכ"א, שבעניין חיילים בודדים לא יהיה קיצוץ.
אפרים לפיד: אני רוצה לחזק אותו.
אבי בורגר: היינו באותו דיון ושמענו ביחד את הדברים.
אבי בורגר: אגב, האמירה הזאת נכונה לכל החיילים בצבא שצריכים עזרה, לא רק לעולים חדשים.
אבי בורגר: אין שום נגיעה בתקציבי התמיכה בחיילים, הנושא הזה לא עולה בכלל לדיון.
אבי בורגר: מדברים על קיצוצים של מערכים ועל קיצוצים של חילות אבל בתקציבי התמיכה בחיילים לא נוגעים כרגע.
אבי בורגר: אני אומר כרגע כי אני נזהר, אני לא יודע מה יהיה בעוד חצי שנה או בעוד שנה כי התהליך דינמי.
אבי בורגר: נכון לעכשיו וכל עוד הצבא מגייס את כולם, הוא ישאיר את הנושא הזה באותה רמה.
אבי בורגר: הוא לא יכול להוריד את הרמה הזאת, פשוט לא יכול.
אבי בורגר: יש הכרה שזה המינימום ההכרחי לחייל כדי לקיים תפקוד שוטף.
אבי בורגר: זה לגבי החיילים הבודדים.
אבי בורגר: אתם רוצים שאני אתייחס גם לנושא הדיור?
אבי בורגר: מי שמופקד על העניין הזה בצבא זה מחלקת פרט.
אבי בורגר: בצבא יש היום 170 דירות שאפשר לשכן בהן חיילים, דירות הפזורות בכל מיני ישובים בארץ.
יוסף רוזן: שהן באגודה למען החייל.
אבי בורגר: כולן דרך האגודה למען החייל.
יגאל יאסינוב: זה מספר הדירות שיש בצבא המיועדות לנושא הזה?
אבי בורגר: לחיילים בודדים.
קולט אביטל: אותן 170 דירות, לכמה חיילים הן נותנות פתרון?
אבי בורגר: זה לא הפתרון היחיד שיש לחיילים בודדים.
אבי בורגר: יש בתי חייל וכן הלאה.
קולט אביטל: כמה חיילים בודדים יש בצה"ל?
מירה קידר: יש 2,500 חיילים בודדים עולים.
אבי בורגר: על-פי הנתונים של מחלקת פרט יש בצה"ל 3,700 חיילים עולים בודדים טהורים.
אבי בורגר: כלומר לא כאלה שנפרדו מהמשפחה שנמצאת בארץ והם לא מקיימים איתה קשר אלא חיילים שהם לגמרי ללא משפחה בארץ.
אבי בורגר: זה הנתון.
אבי בורגר: חייל שאנחנו יודעים שזקוק לדיור, מערכת ת"ש מטפלת בו.
אבי בורגר: אין דבר כזה שבסוף אין לו מענה.
אבי בורגר: אבל אני לא יכול להתחייב שאין מצבים שחייל לא דאג להביא את הדברים כמו שצריך או לא ידע איך לעשות את זה – אני לא מאשים אבל אני אומר שיכול להיות שבגלל בעיות של אי-הבנה או אי-ידיעה מה מגיע או לא מגיע קורה שחייל מוצא לעצמו איזה פתרון מאולתר מאוד לא נעים, איזה כוך או משהו כזה ולא מנצל את היכולת של הצבא לעזור לו.
אבי בורגר: לגבי הפנייה של ארגוני המתנדבים: העמדה של מחלקת פרט, שהם ישמחו לקבל כל עזרה וכל דירה שתעמוד לרשותם.
אבי בורגר: התנאי היחיד הוא שהדירה הזאת תעבור דרך האגודה למען החייל.
אבי בורגר: מחלקת הפרט לא יכולה לפעול ישירות מול ארגוני המתנדבים.