GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרינה סולודקין: איננו מצביעים בעד התקציב.
מרינה סולודקין: לא הצבעתי בגלל שלקחו ממשרד הקליטה 100 מליון שקל, וזה היה מספיק.
מרינה סולודקין: אני חושבת שזה מאד נכון.
מרינה סולודקין: אתה מגדיר את שינוי ההגדרות כפשע, ולי זה מאד עוזר כדי לעשות מלחמה במקומות הנכונים.
בנימין שפירא: רציתי להגיע לתיאור הפשע הזה דרך התיאור של למה זה פשע.
מרינה סולודקין: אין לנו זמן, ונזמין אותך לישיבת המשך.
בנימין שפירא: לדעתי, אם מדברים על פרוייקט בש"ן, צריכים להתחיל מהתחלה.
בנימין שפירא: היה מכון "מית"ר" שהפך ל"מס"ר" ול"בש"ן", ועכשיו אינני יודע למה הופכים זאת.
מרינה סולודקין: לכלום.
בנימין שפירא: הגיעו לא רק 16 אלף מדענים לישראל, אלא הגיעו גם כ-50 אלף מהנדסים.
בנימין שפירא: יש מאות ואלפי רעיונות, פרוייקטים ופטנטים, כלומר יש אנשים עם רעיונות.
בנימין שפירא: משרד הקליטה, המרכז לקליטה במדע, לפני הרבה שנים הקים את מכון מית"ר, שמטרתו היתה: כדי שלממציא, ואחר כך זה היה גם לישראלים, בעל רעיון, בעל פטנט, תהיה כתובת לאן הוא יכול לפנות, כדי שיבדקו בדיקה ראשונית: חדשנות, אם זה לא המצאת גלגל ואם זה רעיון טוב, ויעזרו למדען גם במידת הצורך לרשום פטנט, גם בקשר עם התעשיה וגם במימוש לצמיחת המשק.
בנימין שפירא: מכון מית"ר הפך ל"מסר" ול"מסר" התווסף בש"ן.
בנימין שפירא: ממשרד הקליטה זה יצא בגלל תקצוב תקציבים.
בנימין שפירא: אם אתם רוצים לדבר על תקציבים, יש לדבר על תקציבים על הקמת מכון, ארגון או גוף לא במסגרת בש"ן, כי בש"ן מטפל בפרוייקטים, אלא במסגרת מית"ר הראשוני ההסטורי שמטפל בבני-אדם.
בנימין שפירא: כל הישיבה הזו התחילה במצגת של חברה, בפרוייקטים, ושוב אתם מדברים רק על הפרוייקטים ולא על בני-אדם.
בנימין שפירא: יש גוף אחד במדינת ישראל שמטפל במדענים עולים באופן פרטני, בבני-אדם, וזהו המרכז לקליטה במדע.
מרינה סולודקין: אתה צודק במאה אחוז.
מרינה סולודקין: אני מעבירה את רשות הדיבור למר גלעדי.
אליעזר גלעדי: אינני בדיוק בטוח שאני מבין לשם מה התבקשתי לבוא לפה, אבל אנסה כמיטב יכולתי לומר כמה דברים.
אליעזר גלעדי: את ביקשת לדבר על תכנית קמ"ע ועל תכנית גלעדי.
אליעזר גלעדי: ברשותכם, אתחיל מהסוף ואקצר מאד.
אליעזר גלעדי: לדעתי, צריך להיות דבר אחד ברור לחלוטין: תכנית קמ"ע היא הצלחה יוצאת מן הכלל, במובן שהאנשים שבה השתלבו במערכת האקדמית בצורה יוצאת מן הכלל.
אליעזר גלעדי: אם מישהו יגיד שיש משה ינקל שלא השתלב - גם בכל המסלולים הרגילים יש אנשים שלא השתלבו.
אליעזר גלעדי: ככלל, האנשים השתלבו בצורה יוצאת מן הכלל.
אליעזר גלעדי: הם השתלבו בעיקר במערכת המחקר, והם תרמו ותורמים בצורה משמעותית מאד.
מרינה סולודקין: כמה מהם יושבים כאן.
אליעזר גלעדי: אני חושב שאפשר למדוד זאת.
אליעזר גלעדי: אני חושב שהרעיון המקורי של תכנת קמ"ע, שהיה לבחור אנשים מצויינים שיוכלו לתרום ולקדם את המחקר, התקיים והצליח.
אליעזר גלעדי: הם השתלבו באופן חלקי גם בהוראה, בעיקר בהוראה לתואר שני ותואר שלישי אבל גם בתואר ראשון.
אליעזר גלעדי: חלקם עברו למסלולים יותר רגילים.
אליעזר גלעדי: מבחינה זו, ההצלחה יוצאת מן הכלל.
אליעזר גלעדי: התחלנו עם תכנית גלעדי עם 500 איש, והתכנית המקורית של היוזמים היתה להגיע לתכנית קמ"ע של 400 איש ואנו נמצאים ב-485 שזו הצלחה יוצאת מן הכלל, ועדיין נכנסים לזה בקצב איטי.
אליעזר גלעדי: תכנית גלעדי היא תכנית קטנה מאד.
מרינה סולודקין: איפה ה-15?
מרינה סולודקין: אנו דיברנו על 500.
דובר: לא.
דובר: זה 500 תקציבית.
דובר: יש יותר.
מרינה סולודקין: אני כל הזמן סופרת, כדי שלא ייגנבו.
אליעזר גלעדי: יש כרגע 75 מועמדים בתכנית קמ"ע, ואני מניח שזה יהיה יותר אם יתנו להם להכנס.
אליעזר גלעדי: צריך לומר שיש לזה גם חסרונות מסויימים.
אליעזר גלעדי: לדעתי, החסרונות הם שיש מאבק שנתי על התקציב, ועמרי אינגבר התייחס לזה.
אליעזר גלעדי: מוציאים בזה לאנשים את הנשמה.
אליעזר גלעדי: צריך להסתכל על הצד של האנשים המעורבים.
אליעזר גלעדי: אנשים שיושבים, וזמן החידוש שלהם מתקרב ובא, תמיד לא יודעים ומקווים שהכל יהיה בסדר.
אליעזר גלעדי: אבל, כל שנה יש לנו לחץ וכל שנה יש ישיבה וויכוחים ובסוף זה הסתדר.
אליעזר גלעדי: כלומר, התוצאה היא אותו דבר, אבל בדרך מוציאים את הנשמה לכמה שיותר אנשים.
מרינה סולודקין: גם לחברי-כנסת.
אליעזר גלעדי: יתירה מזאת, אין הבטחה לזמן ארוך.
אליעזר גלעדי: אנשי קמ"ע עדיין עובדים על תכנית של שלוש שנים עם אפשרות לחידוש של שלוש שנים נוספות.
אליעזר גלעדי: אני מנסה להרגיעם ולומר שהדבר יימשך ויימשך, אבל לי יש משכורת קבועה וקל לי לדבר.
אליעזר גלעדי: מבחינתם זה כך: יש לך לשלוש שנים, ואינך יודע אם זה יתחדש או לא.
אליעזר גלעדי: אתה רק מקווה שבעל-הבית לא ישתגע.
אליעזר גלעדי: צריך לומר דבר אחד: אינני חושב שכל אנשי קמ"ע מרוצים.
אליעזר גלעדי: זה טבעי מאד, כי תכנית קמ"ע היתה מלכתחילה מיועדת כתכנית סוג' ב'.
אליעזר גלעדי: למה היא היתה מיועדת כתכנית סוג ב'?
אליעזר גלעדי: בגימטריה בעברית ההבדל בין "רצוי" ל"מצוי" הוא "כסף".
אליעזר גלעדי: כלומר, היינו צריכים למצוא איזו שהיא פשרה גם בתכנית גלעדי וגם בתכנית קמ"ע.
אליעזר גלעדי: אבל, זה לא כל כך גרוע כמו שזה נראה מבחוץ, מפני שתכנית קמ"ע הוגדרה כתכנית של מסלול מחקרי.
אליעזר גלעדי: כתכנית כזאת, המעמד שווה למסלולים מחקריים קיימים באוניברסיטה עם אותה משכורת ואותם תנאים.
אליעזר גלעדי: כלומר, זו לא תכנית במסלול ההוראה או תכנית במסלול המחקר.
אליעזר גלעדי: במסלול המחקר הזה האנשים לא מקבלים גרוש אחד פחות משמקבל כל אחד שהוא ישראלי ויושב 20 שנה קודם.
אליעזר גלעדי: במובן הזה, יש איזו שהיא מידה של צדק.
אליעזר גלעדי: זה לא אומר שלא רוצים יותר.
אליעזר גלעדי: לדעתי, הבעיה הכי גדולה, שצריך להתייחס אליה וצריך לעשות מאמץ להתייחס אליה - וזה הוזכר - ניסיתי להתייחס אליה לאורך כמה תכניות האלה: בעיית הפנסיה.
אליעזר גלעדי: אפילו האיש הספציפי שעובד איתי עובד 20 שנה בתכנית ויש לו פנסיה צוברת.
אליעזר גלעדי: 20 שנה פנסיה זה לא פרנסה.
אליעזר גלעדי: הוא לא מתחיל מהמשכורת שלי, אלא ממשכורת חוקר עם פחות ותק וכו'.
אליעזר גלעדי: לגבי בעיית הפנסיה, חייבים לנסות לעשות משהו כדי לשפר זאת.
אליעזר גלעדי: בשעתו, הצעתי דברים, ואף אחד לא התקבל וכמעט גירשו אותי מהחדר.
אליעזר גלעדי: ברצוני רק לומר עוד כמה משפטים, כדי להגיד שזה לא קרה בקלות.
אליעזר גלעדי: זו תכנית קמ"ע ולא תכנית גלעדי.
אליעזר גלעדי: מי התנגד לתכנית גלעדי כשהתחלנו?
אליעזר גלעדי: - פחות או יותר כולם.
אליעזר גלעדי: בישיבה קריטית שהיתה בנובמבר 1994, כמדומני, קם מנכ"ל משרד האוצר ואמר שהוא מתנגד לזה כי זו תכנית חדשה.
אליעזר גלעדי: הוא צדק, כי הוא ידע שזו תכנית חדשה ותכנית חדשה תיקח עוד כסף.
אליעזר גלעדי: כממונה על הקופה, הוא התנגד.
אליעזר גלעדי: התנגדה המערכת והתנגד הממסד, מפני שזו היתה תכנית חוץ-ממסדית.
אליעזר גלעדי: קמו שלושה אנשים מהמחלקה לכימיה באוניברסיטת תל-אביב, והתחילו לטרטר את כל המערכת לעשות תכנית אחרת.
אליעזר גלעדי: לא מי שממונה על כך עשה זאת, אלא מישהו ש'נדחף' מהצד, ואנשים לא אוהבים זאת.
אליעזר גלעדי: הבעיה - כשכבר עברנו את כל זה וכבר התקבלה תכנית קמ"ע בממשלה והממשלה היתה מוכנה לקבל, התעוררה השאלה בתוך האוניברסיטאות: על חשבון מי?
אליעזר גלעדי: האוניברסיטאות פחדו, והן טענו שהן מפחדות שבאיזה שהוא שלב הממשלה תפסיק לשלם וכל העומס הזה ייפול עליהן.
אליעזר גלעדי: היתה טענה נוספת שאמרה: אם הם כל כך טובים כמו שאתה אומר, למה לא לשוק החופשי?
אליעזר גלעדי: תשובתנו לעניין הזה היתה כפולה, ואמרנו: אני עדיין חושב שהם אנשים מעולים.
אליעזר גלעדי: הם לא יכלו ללכת לשוק החופשי.
אליעזר גלעדי: אי-אפשר לזרוק אלפים רבים של אנשים בבת אחת לשוק החופשי, כי השוק החופשי אצלנו הוא יחסית קטן.
אליעזר גלעדי: כשדולפים לאט-לאט 10 אנשים או 20 אנשים לשנה, אפשר להכניסם ואפשר לצפות שהשוק החופשי יסתדר עם זה.
אליעזר גלעדי: כשיש מצב כזה בשוק, השוק החופשי לא מסוגל לעשות זאת.
אליעזר גלעדי: אמרנו דבר נוסף, וכדאי לזכור זאת: מדינת ישראל, לאורך השנים ולפני העליה הגדולה מברית-המועצות, סבלה מבריחת מוחות.
אליעזר גלעדי: מאחר והדרך לאמריקה היתה פתוחה דרך קנדה ואירופה, אחוז לא קטן של ישראלים טובים עברו לשם.
אליעזר גלעדי: הם הסתדרו בטורונטו ובניו-יורק לא רק כנה
אליעזר גלעדי: גי מוניות אלא גם במיטב האוניברסיטאות בארצות-הברית; יש מאות ישראלים לשעבר עם לב חם, אבל במובן של: לבי במזרח ואנכי בסוף מערב.
אליעזר גלעדי: פעם ראשונה היה מקרה שהיתה בריחת מוחות לטובת מדינת ישראל.
אליעזר גלעדי: לדעתי, לא לנצל זאת זה היה מעשה אוילי לחלוטין.
אליעזר גלעדי: אלה היו הסיבות שבגללן עשינו את התהליך הזה.
מרינה סולודקין: ביחד.
מרינה סולודקין: חלק מהתהליך היה פוליטי לגמרי גם לגבי גלעדי וגם לגבי קמ"ע.
מרינה סולודקין: בלי תמיכה פוליטית זה לא היה יכול להצליח - נכון?
אליעזר גלעדי: זה היה פוליטי, אבל הקפדנו שזה יהיה נכון פוליטית.
אליעזר גלעדי: עשינו מאמץ עצום והעלמנו את דיעותינו הפוליטיות.
אליעזר גלעדי: באחת הישיבות שאלו אותי מהי דעתי הפוליטית, ואמרתי: "אתה יודע מה?
אליעזר גלעדי: אני מוכן להגיד ולשוחח איתך על פוליטיקה חוץ מהיום.
אליעזר גלעדי: אינני רוצה ששמי, בהקשר של תכנית קמ"ע, יהיה קשור לפוליטיקה".
אליעזר גלעדי: ואכן, קיבלנו - מסיבות פוליטיות דרך אגב, ואין ויכוח על זה - את תמיכת שני הצדדים.
אליעזר גלעדי: ב-1996, שזה היה זמן הקריטי לקבלת תכנית קמ"ע, קיבלנו את תמיכתו המלאה של ראש הממשלה דאז שמעון פרס, וקיבלנו בהמשך את תמיכת ראש הממשלה הנבחר נתניהו.
אליעזר גלעדי: בלי פוליטיקה אי-אפשר להתקיים, ולא באתי לכנסת כדי לומר שפוליטיקה זה לא דבר טוב.
אליעזר גלעדי: אבל, צריך לזכור שעשינו מאמץ עצום שזה לא יהיה על בסיס של מחלוקת פוליטית.
אליעזר גלעדי: התכנית הזאת מוצלחת, ואפשר להתגאות בה.
אליעזר גלעדי: אני גאה בה, ומשרד הקליטה צריך להיות גאה בה.
אליעזר גלעדי: אני מוכרח לומר מלה טובה על עמרי אינגבר, כי עמרי אינגבר עבד איתנו לאורך הדרך, והיה תענוג לעבוד איתו שש שנים.
אליעזר גלעדי: ממש נהיינו חברים.
אליעזר גלעדי: לדעתי, התכנית הזאת עדיין רגישה.
אליעזר גלעדי: אסור לנענע את הספינה, ואסור לנסות לשנות ולהעביר ולהעביר ממשרד למשרד, חס וחלילה.
אליעזר גלעדי: כל דבר שנעשה ייפלו דברים בדרך.
אליעזר גלעדי: אני מציע, שננסה לנצל את ההצלחה הזאת ולהמשיך לעשותה כמיטב יכולתנו, וגם כשאנו מבקשים שיפורים צריך לבקשם בעדינות שלב שלב כדי שהמערכת תוכל לבלוע.
אליעזר גלעדי: בעיניי, יכול להיות שהמדענים הרוסים חושבים אחרת כרוסים לשעבר, סילחו לי, אבל אי-הפנסיה היא הדבר הכי קריטי.
אליעזר גלעדי: תודה רבה.
מרינה סולודקין: בעוד רבע שעה עלינו לסיים.
מרינה סולודקין: אתן את רשות הדיבור למנכ"ל משרד איכות הסביבה, מר שטרן, לפרופסור שמר - נציג ור"ה ולמר בלינסקי.
צבי קרוגליאק: אני נציג לשכת המהנדסים.
צבי קרוגליאק: אני קצת מעורה ומכיר את תכנית שפירא ואת תכנית גלעדי.
צבי קרוגליאק: איכשהו, לא כביקורת אבל כביקורת בונה, צריך לבדוק.
צבי קרוגליאק: יש כל מיני כללים.
צבי קרוגליאק: למשל, בתכנית שפירא נותנים תמיכה של 3,500-4,000 שקל, והאוניברסיטה מוסיפה עוד 100%, ואי אפשר להוסיף שקל יותר וכל מיני דברים כאלה.
צבי קרוגליאק: יש כל מיני דברים כאלה לא צודקים שיש בתוך המערכות האלה.
דובר: זה לא מדוייק.
דובר: אפשר להוסיף כמה שאתה רוצה.
צבי קרוגליאק: אבל, בתור מערכת, המערכת מגבילה את עצמה.
דובר: זה לא נכון.
דובר: זה המינימום, אבל זה לא המכסימום.
דובר: נשמח מאד, אם יוסיפו כסף.
מרינה סולודקין: אמרתי לך שתהיה ישיבת המשך.
אלי שטרן: לא אדבר אפילו שלוש דקות.
אלי שטרן: אינני מנכ"ל המשרד, אלא המדען הראשי של המשרד לאיכות הסביבה.
מרינה סולודקין: אני מתנצלת.
אלי שטרן: בתור כזה, אני מעורב באופן אישי ומממן ומוביל מחקרים שונים, ובין היתר מה שנקרא: מחקרי עולים חדשים.
אלי שטרן: יש לנו 24 מחקרים של עולים חדשים, שחלקם הסתיימו וחלקם פעילים.
אלי שטרן: לפחות 14 מתוכם הם מחקרים עדיין פעילים.
אלי שטרן: מדובר על עולים חדשים, בין אם העולה החדש הוא החוקר הותיק לפי תנאי משרד הקליטה, בין אם העולה החדש הוא חבר בצוות המחקר ובין אם העולה החדש הוא החוקר הבלעדי או שזו קבוצת עולים חדשים.
אלי שטרן: חלק גדול מאד מהעניין הזה מתאפשר הודות לסיוע עמרי אינגבר, דהיינו משרד הקליטה, שבאמת הוזכר כאן.
אלי שטרן: חבל מאד שזה דבר שניתן רק כעודפים לקראת סוף השנה - מה שמקשה מאד על הוצאת ה"קול הקורא" בזמן ועל הבחירה האופטימלית של המחקרים.
אלי שטרן: לו דבר כזה היה בבסיס התקציב, כמובן שדברים כאלה היו יכולים להיעשות אפילו בצורה יותר רחבה בתחילת השנה.
אלי שטרן: אבל, זה מה שיש.
אלי שטרן: אני חושב שמה שיש לְמשרד לא גדול כמו המשרד לאיכות הסביבה מדבר בעד עצמו.
אלי שטרן: הוזכר כאן נושא ימי העיון.
אלי שטרן: אנו - וזאת ביוזמה משותפת שלנו יחד עם דינביץ' וד"ר יורי שטרן שהיה כאן בהתחלה - הולכים לעשות יום עיון של מחקרי איכות סביבה, מחקרים פעילים בנושאי איכות סביבה.
אלי שטרן: זה הולך להיות ב-19 באפריל.
אלי שטרן: אני מניח, שחלק גדול מהאנשים כאן יקבלו על זה הודעה.
אלי שטרן: אנו חושבים, שגם זה מנוף כדי לקדם את ההון האנושי העצום הזה שנמצא, שחבוי, בתוך מה שנקרא: עולים חדשים.
אלי שטרן: שוב, זה לא משנה אם זה נכנס BUILT IN בתוך תקציבי המחקר או שזה נכנס מתקציבי משרד הקליטה, תקציבים מיוחדים שאנו מקבלים.
אלי שטרן: לא אלאה אתכם במהות המחקרים, וזו לא ישיבה מדעית, ואולי זה יהיה בישיבה הבאה.
אלי שטרן: בכל אופן, יש מעשים.
אלי שטרן: אנו מאד מרוצים מההישגים ומהתפוקות שאנו מקבלים מהמדענים העולים החדשים.
אלי שטרן: אינני מדבר על מחקר אחד, אלא על 24 מחקרים שהם בשיתוף עולים חדשים.
אלי שטרן: תודה רבה.
לב שמר: אנסה להיות קצר מאד.
לב שמר: אני רוצה להמשיך בנקודה שבה פרופסור גלעדי סיים, שהילד הזה, התינוק הזה, שנקרא קמ"ע, הוא עדיין לא התבגר, וצריך לשמור עליו.
לב שמר: לדעתי, צעקה ובהלה קמו כשבור"ה ובהנהלות האוניברסיטה קיבלו את סדר-היום של הישיבה של היום, ובסעיף ב' היה כתוב: "השפעת הקיצוצים בתקציב 2004 להמשך קיום תכנית קמ"ע".
לב שמר: מיד נשיא האוניברסיטה ומנכ"ל האוניברסיטה התחילו לחפש אותי, כי התרגום הפשוט של סדר-היום הזה אומר שמקצצים בתכנית ועולה השאלה מה אנו עושים עם כל העולים החדשים שממומנים ע"י התכנית הזאת.
לב שמר: לדעתי, סדר-היום הזה גורם נזק, כי באוניברסיטאות תמיד היתה רתיעה מלקבל על עצמן אחריות כספית לקליטת העולים, ובצדק, כי אין לאוניברסיטאות אפשרות כזאת לממן את הקליטה.
מרינה סולודקין: אבל, לא דיברו על זה.
לב שמר: סדר-היום הזה מקרין ארעיות של התכנית הזאת ולא קביעות שלה.
לב שמר: לדעתי, זה גורם נזק כבד מאד למערכת הקליטה.
לב שמר: לדעתי, צריך לדאוג ואיכשהו למסד את כל התכנית הזאת שלא תהיה הבעיה של 13 מליון שקל האלה שעוברים מסעיף לסעיף.
לב שמר: כדיקאן הקליטה כבר שנה שלישית, תמיד יש לנו בעיה.
לב שמר: מדי שנה יש לנו בעיה של הארכת מינויים שהתקציב או שעדיין לא הגיע או שיגיע בעוד שבוע.
לב שמר: זה משגע את משרד הקליטה, זה משגע אותנו ובראש ובראשונה זה משגע את העולים.
לב שמר: בסופו של דבר, הכסף תמיד מגיע.
לב שמר: כלומר, אין פה חסכון בכסף.
לב שמר: יש פה בזבוז עצום בעצבים של כל הצדדים, וזה גורם נזק עצום למערכת הזאת.
לב שמר: אינני רוצה לחזור על מה שנאמר פה, אבל נקודה נוספת שצריך להתייחס אליה היא קליטת מדענים קשישים.
לב שמר: היתה תכנית תמיכה במדענים קשישים מגיל 60-65.
לב שמר: היות ומדברים על פנסיה צוברת, תקופת הצבירה שלהם קצרה מאד, ואנו, במסגרת משרד דיקאן הקליטה באוניברסיטה, מנסים לעזור לאנשים האלה באמצעים הדלים שלנו.
לב שמר: אבל, אני חושב שגם פה נדרש פתרון ממלכתי.
לב שמר: צריך לטפל בזה ברצינות הראויה.
לב שמר: תודה רבה.
מרינה סולודקין: רציתי להגיב על דבריך.
מרינה סולודקין: עד כמה שאנו יודעים, שרת הקליטה דוגלת בתכנית קמ"ע ואפילו בקיצוצים האלה אין שום- - -
לב שמר: כן, אבל האמת היא דבר אחד, ומראית העין היא דבר אחר.
לב שמר: למראית עין התכנית הזאת עומדת על כרעי תרנגולת.
לב שמר: זה מה שקורה.
מרינה סולודקין: אולי יש כאלה שכל הזמן מחכים לסיום תכנית קמ"ע.
מרינה סולודקין: אני חושבת שאולי זו האוירה.
לב שמר: לא.
לב שמר: אם אני קורא את הכותרת הזאת, זאת המסקנה היחידה שאני יכולה להסיק.
מרינה סולודקין: היו לנו דאגות, אבל הדאגות היו בנושא תכנית שפירא וגם בנושא שינוי קריטריונים לקבלה לתכניות חדשות.
משה בלינסקי: את החלק שלי, חלק משלוש דקות, אני רוצה לתת לפרופסור קורול שהוא צריך להגיד על התרומות דקה או דקה וחצי.
מרינה סולודקין: תהיה ישיבת המשך שכולה לגבי התרומות.
משה בלינסקי: אני מבקש זאת, מפני שאינני יכול לדבר.
משה בלינסקי: ברצוני להגיד כמה מלים על מה שראינו עכשיו.
משה בלינסקי: צריכים להיות זהירים בנושא, בגלל שאנו רואים שפתאום מאפס יש בעיות רציניות בתקציב.
משה בלינסקי: אני רוצה שוב להגיד שחשוב לנו מאד ששרת הקליטה הצליחה למנוע קיצוצים בשנת 2003 בתקציב 2004 ורק למנוע פיטורי עולים שנמצאים עכשיו, כמעט 550 איש בקמ"ע ובגלעדי ביחד.
משה בלינסקי: אלה תוצאות.
משה בלינסקי: אני חושב, שאין עוד תכנית במדע ואינני יודע לגבי תחום אחר, שיש בה תוצאות כל כך טובות וחשובות.
משה בלינסקי: חשוב מאד להמשיך במשרד הקליטה בזהירות בתכנית.
משה בלינסקי: פה עלי להגיד מה שכולנו אמרנו, שעכשיו בעיה מספר אחת היא להוסיף 13 מליון שקל לבסיס התקציב למען היציבות וכדי שאנו באמת כל שנה פעמיים או כמה פעמים צריכים לעשות עוד ועוד מאמצים להמשך.
משה בלינסקי: דיברו כאן הרבה על ציונות ועל החשיבות, ואת אמרת שעכשיו מדובר בפעילות של פוטין כדי להחזיר אנשים.
משה בלינסקי: יש בעיה רצינית מאד: משרד החינוך לא נותן אישור לתואר שלישי ותואר רביעי.
משה בלינסקי: אנשים מיוני 2002 לא מקבלים אישור משם.
משה בלינסקי: היה בעיתונות מאמר על כך.
משה בלינסקי: יותר חשוב שפה נמצאת דוגמא, גברת נחמדה מאוניברסיטת ירושלים שבגיל 29 היא בעלת תואר רביעי.
משה בלינסקי: כמעט בלתי אפשרי ברוסיה לקבל קודם PHd --
מרינה סולודקין: זו תעודת גאון.
משה בלינסקי: --ואחר כך תואר רביעי בביוכימיה.
משה בלינסקי: זה קשה מאד.
משה בלינסקי: היא לא יכולה לקבל אישור, והיא לא יכולה לעבוד, למשל, במעבדה.
בנימין שפירא: מה הסיבה לכך?
משה בלינסקי: אני לא יודע.
משה בלינסקי: בנושא קמ"ע אנו מבקשים טיפול על המשך 13 מליון שקל.
משה בלינסקי: אינני צריך להסביר את זה.
משה בלינסקי: בשביל מה לדבר?
משה בלינסקי: אם כולם יודעים שפה אין אישור, לא כדאי לבוא.
משה בלינסקי: אני מבקש שידבר אברהם קורול.
אברהם קורול: אני מייצג את אוניברסיטת חיפה, ונקלטתי שם דווקא לא בדרך של תכנית גלעדי או תכנית קמ"ע אלא במסלול רגיל לסגל בכיר באוניברסיטת חיפה.
מרינה סולודקין: לעולים זה לא המסלול הרגיל.
מרינה סולודקין: זה יוצא מן הכלל.
אברהם קורול: אוקיי.
אברהם קורול: אני שייך לאותם 200 אנשים.
אברהם קורול: למעשה, כבר דנו בדברים החשובים כאן ובקיצור אפילו.
אברהם קורול: לדעתי, הנסיון של הרבה אנשים שהם איכפתניקים, שרוצים להסתכל לא רק על הקהל הזה של 500 ודואגים לאלפים, זה דבר מצויין, ואנו צריכים להיות גאים שקהל כזה קיים.
אברהם קורול: אבל, כפי שנאמר כאן, נסיון לשנות ולעשות רה-קונסטרוקציה וכו' כדי שימצאו פתרונות חדשים לכל אלה שהם מחוץ למסגרת האוניברסיטאות - אני חושב שזה רעיון שיכול לפגוע בעקרונות.
מרינה סולודקין: כנראה שאין את הנסיונות האלה.
אברהם קורול: לצערנו, יש.
אברהם קורול: כולנו יודעים שיש.
מרינה סולודקין: אנו לא תומכים בזה.
אברהם קורול: בסדר גמור.
אברהם קורול: רציתי להגיד, שמודל תכנית שפירא, גלעדי וקמ"ע הוא מוצלח מאד, והוא יכול להיות מודל לאינטרסנטים אחרים.
אברהם קורול: כאן האינטרסנטים, חוץ מהעולים, היו משרד הקליטה באופן טבעי והאוניברסיטאות.
מרינה סולודקין: אי-אפשר לומר שאלה אינטרסנטים.
מרינה סולודקין: זה גוף מבצע.
אברהם קורול: בסדר.
אברהם קורול: ברור על מה אני מדבר.
אברהם קורול: רציתי להגיד שאינטרסנטים אחרים, כמו התמ"ס ומשרד המדע וכך הלאה, יכולים לנצל ולהשתמש במודל הזה ולנסות לפתור את אותן הבעיות לקהל יותר רחב.
אברהם קורול: אי-אפשר להכניס מהנדסים, למשל, לאוניברסיטאות.
אברהם קורול: פעם קיבלתי תגובה שמהנדסים הם לא עסק של אוניברסיטה.
אברהם קורול: אני חושב, שלקהל רחב ולמקצועות שונים צריכים להיות גם פתרונות מגוּונים.
מרינה סולודקין: נציג הטכניון יהיה אחרון הדוברים.
אברהם שיצר: תחילה, אומר משפט אחד לגבי דברי פרופסור שמר.
אברהם שיצר: יש עוד מרכיב מימוני בתכנית קמ"ע שלא הוזכר עד עכשיו - מימון ות"ת.
אברהם שיצר: כולנו יודעים מהו מצב ות"ת היום.
אברהם שיצר: מדובר על כ-20% - ועמרי אינגבר יודע את המספרים- או 23% מהמימון.
אברהם שיצר: לפי מה שאני מבין, בגלל המצוקה התקציבית של ות"ת, גם זה נמצא בסכנה.
אברהם שיצר: יתכן שצריך לפנות גם בעבורנו.
מרינה סולודקין: האם אתה חושב שאנו צריכים לטפל גם בות"ת?
מרינה סולודקין: אני חושבת שכאן אנו מול הממשלה ומשרד האוצר.
מרינה סולודקין: ות"ת זה אתם.
דובר: ות"ת זה משרד האוצר ולא אנחנו.
אברהם שיצר: זה משרד האוצר ומשרד החינוך.
מרינה סולודקין: אם יהיו בעיות, אני גם בוועדת החינוך וגם באותה מפלגה של שרת החינוך שזה חשוב מאד.
אברהם שיצר: חשבתי שאני לא יכול להעלות את זה.
מרינה סולודקין: אנו גם יכולים לטפל בנושא זה.
אברהם שיצר: בנוסף, יש להבין גם את היקף הבעיה ביחס לאוניבסיטאות.
אברהם שיצר: למשל, בטכניון יש כ-600 חברי סגל.
אברהם שיצר: לפני 7-8 שנים היתה תקופה שבה היו 260 מדענים עולים בטכניון.
אברהם שיצר: הפרופורציות אדירות, וזו לא בעיה קטנה אלא בעיה גדולה.
אברהם שיצר: אם, חס וחלילה, יישמט הבסיס שעליו יושבות התכניות האלה - זו בעיה ענקית, כיון שזה לא איזה 5 או 20 אנשים.
מרינה סולודקין: איננו מדברים כאן על שינוי בסיס של תכניות.
מרינה סולודקין: זו לא מטרת הישיבה.
אברהם שיצר: צריך להבין שזו כמות גדולה מאד של אנשים שעושים עבודה נהדרת.
אברהם שיצר: ניסיתי לפני כמה שנים לבדוק את תרומתם, ולדעתי צריך לממן מחקר מסודר בעניין הזה - לפנות לגוף אובייקטיבי כדי שיכמת את כל ההיבטים של תרומות המדענים למדינת ישראל.
אברהם שיצר: אנו כאן מפריחים כל מיני מספרים וכל מיני דברים, והכל נכון, אבל צריך לכמת זאת, כלומר להביא זאת לבסיס נתונים ולראות בדיוק מה עשו.
אברהם שיצר: אני יכול לתת דוגמא אחת :
אברהם שיצר: ב-1993 היו 260 מדענים בכל הארץ, ואז לא היתה תכנית קמ"ע.
אברהם שיצר: שלוש שנים לאחר מכן תקציבי המחקר של הטכניון עלו ב-80%.
אברהם שיצר: בודאי שיש תרומה ניכרת לנוכחות של אותם המדענים שם.
אברהם שיצר: תודה רבה.
מרינה סולודקין: אני מאד מתנצלת על כך שהיה עירבוב של נושאים.
מרינה סולודקין: אולי כשאנו תיכננו, לא כל כך הבנו.
מרינה סולודקין: אנו מדברים על העולם כולו, ואני חושבת שהמסקנה מכל הישיבה היא שתהיה ישיבת המשך בנושא זה: מדענים עולים.
מרינה סולודקין: אני מציעה שזו תהיה ישיבה משותפת של ועדת העליה, הקליטה והתפוצות והוועדה לעניני מחקר ופיתוח מדעי וטכנולוגי.
מרינה סולודקין: בישיבה שתהיה אנו נתאם את מסקנות הישיבה הזאת: לאן לפנות?
מרינה סולודקין: מה לבקש?
מרינה סולודקין: על מה לעמוד?
מרינה סולודקין: ברור לנו שבמשך השנים האחרונות משרדי הממשלה ומשרד הקליטה עשו עבודת-קודש בנושא מדענים עולים.
מרינה סולודקין: אנו, בכנסת, היינו חלק שיזם את תכניות גלעדי וקמ"ע, ויש תמיכה רחבה פוליטית - גם בממשלה, גם בקואליציה וגם באופוזיציה - בנושאים האלה.
מרינה סולודקין: אני רואה שאנו צריכים להכניס זאת לבסיס תקציב משרד הקליטה, ועל זה אנו גם צריכים לעשות מסקנה לה יהיו שותפים חברי-הכנסת יאסינוב, נודלמן וחברים אחרים ממפלגות האופוזיציה.
מרינה סולודקין: אנו נפנה גם לשר האוצר בנושא הזה וגם למשרד ראש הממשלה, שעוזרים לנו לטפל בנושא מדענים עולים.
קולט אביטל: קשורות לנושא הגיור.
קולט אביטל: לפני כחודשיים שלושה, וועדת העלייה והקליטה ביקרה אצל כב' הרבנים הראשיים.
קולט אביטל: ואנחנו יצאנו משם מעודדים משום שהיתה לנו תחושה שגם הרבנים הראשיים, שניהם מבינים כמה סבוכה הבעיה.
קולט אביטל: הן בקרב ציבור העולים בכלל, בעיקר עולי חבר-העמים, ש-300 אלף מהם בערך אנחנו מעריכים, אינם יהודים.
קולט אביטל: וחלקם לפחות היה מוכן להתגייר.
קולט אביטל: לפיה ידוע לנו הרצון הזה שלהתגייר הוא הרבה יותר גדול כאשר הציבור הזה מגיע לארץ, מאשר במרוצת הזמן.
קולט אביטל: חלקנו לפחות סבורים, ואני מנסה להתבטא בעדינות, שחלק מחוסר הרצון להמשיך בתהליכי הגיור, נובע מהקשיים הבירוקרטיה והכבוד שבהם הם נתקלים בדרך.
קולט אביטל: למרות שאנחנו לא באנו להתערב במהויות, במה שלומדים וכו', אנחנו כולנו ללא כל קשר לאיזו מפלגה אנחנו שייכים, באנו לשאול אם ניתן להפוך את תהליכי הגיור ליותר ידידותיים, יותר פתוחים, יותר מחבקים, כדי שגם אנשים אלה שרוצים באמת להצטרף לבני-עמנו, יתקלו בפחות בעיות.
קולט אביטל: חלק נוסף של הבעיה נוגע יותר ספציפית לחיילים, חלקם ביחידות קרביות.
קולט אביטל: אנחנו יודעים שיש לפחות 8,000 חיילים, חלקם באמת מצטיינים ביחידות מאוד טובות בצה"ל.
קולט אביטל: גם הם מחכים לגיור וגם שם התהליכים אולי בזמן האחרון, הואצו.
קולט אביטל: אבל בסך הכל עדיין יש פקק מאוד גדול.
קולט אביטל: יצאנו משם מעודדים, הרב דרוקמן היה אמור להיות איש הקשר שמנסה לבדוק באיזו דרך ובאיזו שיטה, ניתן לבוא לקראת ציבור העולים.
קולט אביטל: לא מזמן קראנו על מה שחלק מהאנשים מכנים "איזה מחטף".
קולט אביטל: אני לא יודעת מחטף או לא, גם בעניין הזה אני לא רוצה להתבטא לפני שאני שומעת, אבל היה צד מבטיח שבסוף חודש דצמבר, נדמה לי ב- 26.12, פורסמו הוראות חדשות וכללי הדיון בבקשות גיור בבתי-הדין הרבניים השתנו.
קולט אביטל: אנחנו תוהים מה הקשר בין פרסום הכללים האלה, שלפי חומר שהגיע אלינו מכבידים יתר, לבין העובדה שבתי הדין הרבניים, יועברו בסופו של דבר למשרד המשפטים.
קולט אביטל: האם יש קשר?
קולט אביטל: האם הדבר הזה נעשה עוד לפני העברתם למשרד המשפטים?
קולט אביטל: אני הייתי רוצה פשוט שננסה הבוקר לשמוע מהם הכללים האלה.
קולט אביטל: נערכה עבודה בשבילנו במרכז המחקר, אביטל אפל ערכה בשבילנו השוואה בין מה שהיה נהוג בספטמבר 2000 לבין הכללים של היום.
קולט אביטל: ואין מנוס אלא להסתכל להשוות בין 2000 ל- 2003, ונראה לנו שיש פה הכבדה ויש פה החמרה.
קולט אביטל: אנחנו רוצים לשאול ממה זה נובע?
קולט אביטל: איך הרבנות מתכוונת בעצם, במקום לבוא לקראתם של העולים ולנסות לפתור כמה שיותר מקרים, אנחנו לא מדברים על גיור חלילה שלא בתוך הזרם האורתודוכסי.
קולט אביטל: אנחנו בסך הכל מדברים במה שנתון בידי הרבנות, מה שהרבנות עשתה, האם זה עומד בכללי המשפט?
קולט אביטל: האם יש סמכות לשנות את הכללים האלה?
קולט אביטל: אלו הנושאים שאנחנו רוצים להעלות בחלק הראשון הזה.
קולט אביטל: ב-10:30 יהיה לנו גם דיון עם משרד הפנים לגבי שינוי הכללים שלא נוגעים לרבנות אלא למשרד הפנים, לגבי מי יכול להתגייר, באיזה אשרה באים לארץ וכו'.
קולט אביטל: אני רוצה להעביר את רשות הדיבור לחבריי, חברי-הכנסת.
קולט אביטל: בראשם חברת הכנסת מרינה סולודקין ולאחר מכן, אנחנו פשוט היינו מבקשים ללמוד את הנושא באופן יותר יסודי.
מרינה סולודקין: ולצערי הרב הם לא באו לקראת הקהילה של מיליון איש.
מרינה סולודקין: ואני חושבת שאפילו לא פירשו את הרצון של הקב"ה.
מרינה סולודקין: אני חושבת שאם בתוך העולים הגיעו 20 או שלושים אחוז שלא יהודים לפי ההלכה, שהם בני משפחות יהודים.
מרינה סולודקין: אני חושבת שזאת היתה הזדמנות פז לקבל את האנשים שבחרו את האנשים.
מרינה סולודקין: הם יכלו ללכת למקומות אחרים, יכולים להישאר בבריה"מ לשעבר.
מרינה סולודקין: אבל האנשים לא מצאו אוזן קשבת ואני מאוד מסכימה עם היו"ר, שיש רושם שאנשים מגיעים לארץ עם רצון גדול להתגייר, אבל אחרי כמה שנים ומגעים עם אנשי דת במדינת ישראל - הרצון הזה נעלם.
מרינה סולודקין: מה שאני אומרת, שלא מבינים את הרצון של הקב"ה - זו המסקנה שלי.
מרינה סולודקין: רציתי רק להדגיש שהוא רוצה לאסוף את כל טיפות של הדם היהודי בארץ שלנו.
עודד וינר: הוא לא יכול היה להגיע, הוא משתתף בברית של אחת מנפגעות הטרור בכפר דרום, שהיא ילדה למרות נכותה.
עודד וינר: והוא חשב שהאירוע מחייב את השתתפותו שם.
את המכתב: "לחברי וועדת עליה וקליטה, הרבה שלום וברכת השם.
את המכתב: הוזמנתי לישיבת הוועדה, אבל היום עם כל רצוני אין לי כל אפשרות לבוא.
את המכתב: הנני מרגיש צורך להבהיר ולו במשפטים ספורים כי נפגשתי עם הראשון-לציון הרב עמר, הרב הראשי לישראל ונשיא ביה"ד הגדול מספר פעמים בנושא הגיור.
את המכתב: ואני יכול לקבוע שאין לו שום מגמה להכביד על התהליך.
את המכתב: את כללי הנהלים הוא מוציא אך ורק כדי שיהיה סדר אחיד בנדון ובשום אופן לא כדי להכביד על תהליך הגיור.