GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אריה קורת: יש למעלה מ-400 ארגונים שעוסקים בתחום קליטת העלייה.
אריה קורת: למרות כל הקואליציות למינהן, עוד לא ראינו פרויקט אחד, מתואם ומגובש לנושא מסוים.
אריה קורת: על כל נושא יש אין סוף ארגונים ואין סוף פעילויות.
אריה קורת: לכן, אני חושב שהשאלה שאת שאלת היא שאלה נכונה.
אריה קורת: כמשרד קליטה אני לא יכול לומר לארגון איך לפעול.
אריה קורת: אבל, אנחנו מצפים שהארגונים יהיו מודעים לכך שיהיה איגום משאבים גם בתוכם.
אריה קורת: אין היום התמקצעות של הארגונים.
אריה קורת: הארגונים היום עוסקים בכל התחומים.
אריה קורת: יש מעט מאוד ארגונים שמתמקצעים בתחום אחד.
אריה קורת: אולי כדאי לקיים פעם חשיבה בנושא הזה של איך ממקצעים את הארגונים.
קולט אביטל: זה רעיון טוב.
אריה קורת: מתוך מגמה כן להתחבר לקשיים של הארגונים, שכרנו את השירותים של יועץ חיצוני שייבחן את כל תהליך התמיכות, שייבחן את כל הקריטריונים.
אריה קורת: הפגישה הראשונה של היועצת הייתה עם ארגוני העולים.
אריה קורת: היא ישבה יום שלם לבד עם הארגונים ושמעה אותם.
אריה קורת: חלק גדול מההמלצות כבר יוגשו לשנת 2005, וזה מתוך הראייה שלנו.
קולט אביטל: האם במשרד הקליטה יש מאגר של כל הארגונים שפנו אליכם לתמיכות?
אריה קורת: אנחנו הכנו אוגדן של כל הארגונים שעוסקים בתחום קליטת העלייה.
אריה קורת: יש למעלה מ-400 ארגונים.
אריה קורת: אני אשמח לתת לך עותק.
קולט אביטל: אנחנו מאוד נשמח, כי גם אנחנו עושים את העבודה הזאת עכשיו.
אריה קורת: זה מוכן.
אריה קורת: כתוב בדיוק באילו תחומים מתמחה כל ארגון.
קולט אביטל: זאת אומרת שבאמצעות פעולת מחשב די פשוטה אתם יכולים להכניס לקטגוריות את הפעילות של כל ארגון וארגון.
קולט אביטל: למשל: זכויות עולים, תעסוקה, נוער בסיכון.
אריה קורת: אנחנו יכולים.
אריה קורת: אבל, מאחר וכל הארגונים עוסקים כמעט באותם תחומים אז קשה מאוד לעשות את ההבחנות האלה.
אריה קורת: אבל בכל מקרה, נאמר באוגדן במה מתעסק כל ארגון ואיפה הוא פעיל.
קולט אביטל: אנחנו הרי יכולים להמשיך את הישיבה הזאת ושכל אחד בדיוק את אותו הדבר שאנחנו אמרנו.
קולט אביטל: כדי לעשות צדק לנושא הזה אני רוצה להציע שאנחנו נקיים יום עיון או ישיבה קצת יותר ארוכה של שלוש-ארבע שעות, שבה ננסה לשמוע את כל הארגונים, במה הם עוסקים, איך הם עוסקים.
קולט אביטל: זה אולי ייתן גם זמן למשרד הקליטה להתארגן ולבוא אלינו עם לוח זמנים.
קולט אביטל: אם אינני טועה, לוח הזמנים הזה ישנו כבר.
קולט אביטל: אבל בהזדמנות הזאת אולי נקבל ידיעה יותר קונקרטית לגבי התקציב שאליו הצלחתם להגיע השנה.
קולט אביטל: אני מניחה, יכול להיות שאני טועה, שרוב העמותות אם הן עמותות, הן יכולות גם לגייס כספים מחוץ לתמיכות הממשלתיות.
קולט אביטל: יכול להיות שגם בזה צריך לגבש איזשהי מדיניות.
ודים בלום: הרבה פעמים מעבר לחשיבות של העברת הכספים בזמן, יש חשיבות במתן תשובה לארגונים בזמן.
ודים בלום: מקורות הגיוס לא יעבירו ולא ייתנו את ה-או, קיי שלהם אם הם לא ידעו שמדובר בפרויקט שהמדינה מאמינה בו.
קולט אביטל: זאת אומרת, ה-matching funds.
ודים בלום: בדיוק.
ודים בלום: אנחנו לא מסתמכים רק על המדינה, ופה עניין לוח הזמנים הוא מאוד חשוב.
ודים בלום: מעבר לזה שאנחנו נראה את הכספים, חשוב לנו לפחות לקבל את ההתחייבות שאנחנו יכולים לבנות על זה כי מכך נובעת העשייה.
ודים בלום: אני מייצג ארגון צעיר שעובד בעיקר עם נוער.
ודים בלום: יש בוודאי שיתוף פעולה מאוד צמוד בעבודה המשותפת עם משרד הקליטה.
ודים בלום: אבל במציאות משתנה חברתית ותרבותית, במיוחד בנושא הנוער, לא יכול להיות שהקריטריונים נשארים אותם קריטריונים, וגם העברה מסעיף זה או אחר לא תמיד יכולה לפתור את הבעיה.
ודים בלום: כבוד יושבת הראש נתנה את הדוגמא של משרד התרבות ואולי אפשר ללמוד מהניסיון הלא כל כך מוצלח שלהם, ולגבש קריטריונים יחד עם הגופים הנתמכים.
ודים בלום: יש להפיק את הלקחים ולנסות לבנות יחד איתנו דברים חדשים.
אריה קורת: ציינתי קודם שאנחנו יושבים עם יועץ חיצוני והוא יושב עם הארגונים על גיבוש תבחינים חדשים שייתנו מענה לציפיות שלכם.
קולט אביטל: רן מלמד, בבקשה.
רן מלמד: אמר נכון מר קורת שלפעמים צריך התמקצעות של ארגונים.
רן מלמד: אני חושב שדווקא משרד הקליטה כגוף מפעיל ומפקח, צריך לקחת על עצמו את האחריות להתמקצעות.
רן מלמד: למשל: ימי עיון, סמינרים, התמקצעות של האנשים עצמם, טיפול במתנדבים במתן כלים.
רן מלמד: בגלל המיוחדות של הטיפול של משרד הקליטה בעולים באמצעות הארגונים, הגיע הזמן להפסיק לכנות את הסיוע בשם תמיכות.
רן מלמד: הגיע הזמן להתחיל להכניס את הכספים האלה לבסיס התקציב ואז הם יהיו בראשון לינואר ואז אפשר יהיה לחלק אותם כמו שצריך במהלך השנה.
רן מלמד: זה דבר שחברי הכנסת צריכים לעשות.
אריה קורת: הם מופיעים, יש פה אי הבנה.
קולט אביטל: אני עבדתי במשרד ממשלתי ובדרך כלל בחודש ספטמבר קיבלתי הודעה מהמשרד שלי שאני צריכה לעשות תוכנית עבודה ולהגיש אותה עם תקציב.
קולט אביטל: תוכנית העבודה שלי נדונה בחודש נובמבר ובחודש דצמבר קיבלתי הודעה אם היא אושרה כן או לא.
קולט אביטל: האם אנחנו יכולים לחשוב על אותו הדבר?
קולט אביטל: במקום שתתחילו להתכנס בחודש פברואר ולבדוק מה שיש ולהוציא מכרז בחודש מרץ ולדון עליו בחודש אפריל, ובמקרה הטוב להתחיל להזרים את הכספים בחודש מאי, האם מכאן להבא אתם מוכנים לקחת כהנחת עבודה להוציא מכתב חוזר שבו אתם מבקשים מכל הארגונים להכין תוכניות עבודה והם צריכים להגיש לכם אותן עד חודש נובמבר?
קולט אביטל: התהליך אז יהיה קצת יותר קצר.
קולט אביטל: האם דבר כזה הוא מתקבל על הדעת במציאות?
אריה קורת: המשרד כמשרד עשה תהליך והכין תוכנית עבודה שלנו שהוגשה לאוצר.
אריה קורת: תקציב המדינה מאושר רק בסוף דצמבר, במקרה הטוב.
אריה קורת: השנה אפילו זה לא היה.
אריה קורת: מבחינה משפטית, אנחנו מנועים מלצאת לפרסום בעיתונים לפני שתקציב המדינה מאושר.
אלי שהרבני: זה ממש, ממש לא נכון.
אלי שהרבני: יש נוהל שקבע אותו שר האוצר לפני כמעט עשר שנים.
אלי שהרבני: המשרדים צריכים לפרסם את הפרסום מקסימום עד נובמבר שנה קודמת לתקציב, וכבר לקבל את הבקשות.
קולט אביטל: האם אתה מוכן להעביר לי את זה?
אלי שהרבני: כמובן.
אלי שהרבני: יש את זה בכל אתר אינטרנט.
אלי שהרבני: אריה קורת מכיר את זה.
אלי שהרבני: התהליך אמור להתחיל עוד בנובמבר וצריך להסתיים מתי שהוא בחודש מרץ.
אלי שהרבני: לא ייתכן שבחודש מרץ יתחילו את התהליך.
קולט אביטל: מר זרחין, בבקשה.
אלי זרחין: אני רוצה להעלות שני נושאים.
אלי זרחין: נושא אחד הוא הארגונים הקטנים.
אלי זרחין: הנושא השני הוא ארגוני עולים.
אלי זרחין: בישיבה הקודמת דיברנו עלינו, על העולים שהשתלבו בארץ ויכולים לקלוט את הארגונים.
אלי זרחין: לא מדובר בארגונים ותיקים או בארגונים שעובדים למען עלייה, אלא אנחנו עולים שהשתלבו ויכולים היום לעזור לשלב את העולים החדשים.
אלי זרחין: משרד הקליטה הוא שותף לכל הדבר הזה ולא רק בכסף.
אלי זרחין: הפרסומים שמשרד הקליטה עושה מגיעים לשטח.
אלי זרחין: אני חושב שהאינטרס של המשרד הוא שאתם תהיו בשטח.
אלי זרחין: שנית, המאזן של ארגון קטן הוא לא מיליונים.
אלי זרחין: אנחנו עובדים בשטח, ואותנו מכירים.
אלי זרחין: במקום לחלק את רוב הכסף לחמישה-שישה ארגונים, יש חשיבות שהמשרד יתמוך בסכומים קטנים יותר.
אלי זרחין: אני מסוגל להביא יותר כסף, אבל אנחנו נהיה בשטח יחד איתכם.
אלי זרחין: כולם רוצים matching.
אלי זרחין: אבל, אני מציע לקחת בחשבון בקריטריונים החדשים את הארגונים של עולים וארגונים קטנים.
קולט אביטל: שושנה רון, בבקשה.
שושנה רון: אני מאמינה שמשרד הקליטה יתגבר על נושא העיתוי שהועלה כאן וכן על נושא ההתייעלות.
שושנה רון: נניח שיש עכשיו תקציב של שני מיליון ויעבירו מסעיף לסעיף בתוך התקציב במשרד הקליטה ויגדילו את זה לחמישה או לשבעה מיליון כפי שנעשה בשנים קודמות.
שושנה רון: אבל לא זו הבעיה.
שושנה רון: הבעיה היא בעיה לאומית וצריך להביא לתודעה ציבורית שיש בעיה לאומית.
שושנה רון: יש ירידה במספר העולים שעולים לארץ.
שושנה רון: יש עלייה בירידה.
שושנה רון: למה יושבים כאן בסך הכל שלושה חברי כנסת?
שושנה רון: אפשר היה לארגן עשרה חברי כנסת לנושא מסוים.
שושנה רון: אם הבעיה היא בעיה לאומית, אז חברי הכנסת צריכים להיאבק שהתקציב של התמיכות יהיה מלכתחילה גבוה יותר.
שושנה רון: זה המאבק שלכם.
קולט אביטל: תתפלאי לשמוע שעשו את זה.
קולט אביטל: השתמשו בכל השיטות האפשריות אבל לא הצלחנו.
שושנה רון: האם בגלל שלא הצלחתם אתם מרימים ידיים?
שושנה רון: האם אתם רוצים שאנחנו נעזור לכם?
שושנה רון: עשינו את זה בשנים קודמות.
יגאל יאסינוב: אנחנו לא רוצים שאת תעזרי לנו.
שושנה רון: בעבר עזרנו ודווקא רציתם.
יגאל יאסינוב: אנחנו מנסים לעזור ואנחנו נמצאים פה כדי לעזור.
קולט אביטל: הישיבה הזאת נועדה לנושא מאוד ספציפית.
קולט אביטל: היא לא נועדה לנגח את חברי הכנסת או מישהו אחר.
קולט אביטל: יש קואליציה, יש מספר חברי כנסת שמצביעים בעד תקציב.
קולט אביטל: מנגד, יש חמישים חברי כנסת שמצביעים נגד.
מרינה סולודקין: גם מהקואליציה.
קולט אביטל: ואחר כך הם גם נענשים.
קולט אביטל: האם זה אומר שאנחנו מרימים ידיים?
קולט אביטל: אנחנו נמשיך לעשות מאבקים.
קולט אביטל: אבל, כרגע בואו נדבר על מה שאפשר לעשות מתוך מה שיש השנה, כי אם לא נדבר על זה אז גם זה ילך לנו.
קולט אביטל: חברת הכנסת מרינה סולודקין, בבקשה.
מרינה סולודקין: גברתי היושבת ראש, אני מאוד מודה לך על זה שאת מקיימת היום שתי ישיבות חשובות בנושא העלייה.
מרינה סולודקין: אני מברכת מאוד את העמותות למען עלייה על כל הפעילות שלהן.
מרינה סולודקין: דובר כאן על התייעלות.
מרינה סולודקין: מבחינה פוליטית כשמדברים על התייעלות אז זה רק מפלגה קומוניסטית אחת.
מרינה סולודקין: יש כל כך הרבה עמותות משום שכל עמותה מייצגת בעיה ואזור אחר.
מרינה סולודקין: אני מכירה את רוב האנשים שיושבים כאן ואני רוצה לומר שאין כפילות בפעילות.
מרינה סולודקין: שנית, אני מאוד מעריכה את הפעילות של משרד הקליטה.
מרינה סולודקין: אני הייתי סגנית השר במשך שנה.
מרינה סולודקין: אני חוויתי על בשרי את כל הנושא המסובך של קריטריונים ותמיכות וראיתי עד כמה זה קשה.
מרינה סולודקין: אני חושבת שאנחנו צריכים להכניס את הנושא הזה למסקנות.
מרינה סולודקין: השנה היה קיצוץ של 100 מיליון שקל במשרד הקליטה.
מרינה סולודקין: אנחנו גם יודעים ששרת הקליטה הצליחה להביא לידי זה שיש כסף מיוחד לעידוד עלייה בסך 80 מיליון שקל.
מרינה סולודקין: אנחנו יכולים לבקש שיתנו כסף לתמיכות לעולים מהסכום של ה-80 מיליון שקלים.
מרינה סולודקין: גם אני חושבת שצריכים להכניס את זה לבסיס.
מרינה סולודקין: אבל בזמן של קיצוצים זה בלתי אפשרי.
מרינה סולודקין: אפשר עכשיו לבקש משרת הקליטה לקחת מכספים מיוחדים ולהוסיף לתמיכות עד כמה שהדבר הזה ניתן.
מרינה סולודקין: בשיא הפעילות בשנת 1999-2000 היו 13 מיליון ועכשיו יש שני מיליון ואפשר גם להוסיף.
יגאל יאסינוב: גברתי היושבת ראש, חברת הכנסת סולודקין, אני מכיר חלק גדול מהנמצאים כאן.
יגאל יאסינוב: אני נפגשתי עם חלק מהעמותות והארגונים תוך כדי עבודה.
יגאל יאסינוב: מראש אני רוצה לומר לכם: "אל תעזרו לי בשום דבר.
יגאל יאסינוב: תעזרו לאלה שאתם צריכים לעזור להם".
יגאל יאסינוב: בתשיעי לפברואר יקיימו ועדת המדע וועדת הקליטה ישיבה מיוחדת שזומנה על-ידי ועל ידי חברת הכנסת מרינה סולודקין והיא תעסוק בנושא מדענים עולים.
יגאל יאסינוב: תהיה אז אפשרות להעלות חלק מהשאלות שנשאלות כאן.
יגאל יאסינוב: אנחנו מחלקים את הבעיה לנושאים שונים ואנחנו מנסים לטפל בכל נושא לחוד.
יגאל יאסינוב: אני רוצה להתייחס עכשיו לנושא התמיכות.
יגאל יאסינוב: משרד הקליטה הוא אולי המשרד שמטפל בנושא הזה בצורה הכי מסודרת והכי ברורה.
יגאל יאסינוב: אני לא מדבר עכשיו על סכומים, אלא על בירוקרטיה משרדית, ואולי כדאי שמשרדים אחרים יאמצו לעצמם את שיטות הפעולה האלה.
יגאל יאסינוב: אני גם רוצה לברך את מדענית משרד הקליטה.
יגאל יאסינוב: התפקיד הזה לא היה מאויש מזה מספר שנים.
יגאל יאסינוב: כמובן שקיימת בעיה בסבסוד עצמו ובחלק מהקריטריונים ויש לתקן את הדבר הזה ולשנות אותו.
יגאל יאסינוב: אני חושב שאנחנו צריכים לדרוש להוסיף פה כסף לתמיכה לארגונים.
יגאל יאסינוב: זה צריך לבוא מהכסף שהמשרד קיבל לעידוד עלייה.
יגאל יאסינוב: אני רוצה להזכיר שהשרה ומנכ"ל המשרד הבטיחו לנו באחת הישיבה שחלק מהכסף שמתקבל לעידוד עלייה ילך לנושא התעסוקה ולפרוייקטים שנמצאים פה בחלק מהעמותות.
קולט אביטל: אני הייתי רוצה לנסות לסכם את הישיבה הזאת למרות שהיא הייתה קצרה.
קולט אביטל: נקודת המוצא של הישיבה הזאת הייתה שלכולנו חשובה העבודה של ארגוני המתנדבים הללו.
קולט אביטל: המתנדבים האלה חוסכים הרבה למדינה וזה בעצם תוספת סמויה לתקציב.
קולט אביטל: צריך לקחת את זה לא רק בצד המוסרי אלא גם בצד הממשי.
קולט אביטל: כל מתנדב חוסך למדינה הרבה מאוד כסף, ולכן הגישה שלנו לארגונים האלה צריכה להיות כאל מולטי-קליטתתוריים.
קולט אביטל: כל אחד מהארגונים עושה עבודה נהדרת ואילמלא העבודה הזאת היינו צריכים להעסיק הרבה מאוד אנשים.
קולט אביטל: ראשית, אנחנו רוצים לקבל לוח זמנים מהמשרד לקליטת עלייה לפרסום המודעות בעיתון ולקבלת הפניות של הארגונים.
קולט אביטל: אנחנו רוצים לקבל לוח זמנים כדי שנוכל לדעת באיזה עולם אנחנו חיים.
קולט אביטל: אנחנו רוצים לבקש מכם לזרז את לוח הזמנים הזה עד כמה שניתן, כך שארגונים יוכלו לדעת בעוד חודשיים וחצי מהיום, באיזה עולם הם חיים, האם הם יכולים לפעול וכמה הם יכולים לפעול.
קולט אביטל: בלי זה הם גם לא יכולים לבנות את תוכנית העבודה שלהם.
קולט אביטל: שנית, אנחנו רוצים לפנות שוב על סמך הבטחות של השרה, כולל בישיבה שקיימנו בוועדת הכספים, שחלק מהסכום על סך 80 מיליון המיועד לעידוד העלייה, יועבר לנושא התעסוקה משום שזה עקב אכילס.
קולט אביטל: אם לא מוצאים תעסוקה לעולים אז כל ההטפות הנפלאות שלנו להביא עוד עולים לא תעזורנה ויהיו לנו עוד יותר יורדים.
קולט אביטל: המפתח כרגע הוא בתעסוקה ולצערי מי שלא הבין את זה לא הבין כלום.
קולט אביטל: הדגש שלנו צריך להיות בעזרה עד כמה שיותר לכל הארגונים, לעבוד בשיתוף פעולה ובנפרד למציאת תעסוקה.
קולט אביטל: אני ממשיכה לשמוע יום יום הדים על אנשים שחזרו לרוסיה משום ששם יותר קל לעבוד ולא נעים לי לשמוע זאת.
שושנה רון: מדובר ב-5% מכלל העולים.
קולט אביטל: אני יודעת שהמשרד לקליטת העלייה חושב ש- 5%, 6% או 7% זה לא מספר.
קולט אביטל: אבל בשבילנו זה הרבה, כי זה גם אומר לאחרים לא לבוא וזה אומר לאחרים שאין להם מה לחפש פה.
קולט אביטל: אני חושבת שזה צריך להיות המפתח.
קולט אביטל: אולי כדאי לנו להקדיש את אחד מימי ראשון שהוא בדרך יום יותר פנוי, לכינוס של ארגוני המתנדבים העיקריים שייערך פה.
קולט אביטל: במהלך הכינוס יציג כל אחד מהארגונים את עבודתו וכך הציבור והעיתונות יקבלו תמונה רחבה יותר על מה שנעשה.
קולט אביטל: אני פה רוצה להצטרף לדבריו של מר רן מלמד, זה לא תמיכה.
קולט אביטל: אנחנו עוזרים להם לעזור לנו.
יגאל יאסינוב: אולי כדי שאנחנו נוציא מסמך עם חלוקת הארגונים לפי הנושאים השונים.
קולט אביטל: אנחנו פנינו ליחידת המחקר לעשות לנו מיפוי כזה.
קולט אביטל: יכול להיות שהעבודה שלנו מיותרת כרגע כי משרד הקליטה עושה את זה.
קולט אביטל: אבל זה יהיה, החוברת הזאת תצא.
אריה קורת: אני אעביר לכם תוך שבוע.
קולט אביטל: אני שמחה לפתוח את ישיבת ועדת העליה, הקליטה והתפוצות.
קולט אביטל: היום, יש השתתפות גדולה מאוד ומרשימה.
קולט אביטל: הישיבה מתקיימת בשיתוף עם ועדת המדע של הכנסת, אך יושבת-ראש ועדת המדע, חברת-הכנסת מלי פולישוק-בלוך, לא יכולה היתה לבוא כי היא חולה.
קולט אביטל: ברצוני לברך את כולכם בברכת ברוכים הבאים.
קולט אביטל: אני בטוחה שזו תהיה ישיבה מאוד מעניינת ומרתקת, ולפחות בחלקה היא תביא לנו הרבה סיפוק.
קולט אביטל: הישיבה מתקיימת ביוזמתם ובקשתם של חברי-הכנסת מרינה סולודקין ויגאל יאסינוב.
קולט אביטל: ברצוני להודות להם על ההזדמנות הזאת, כי לדעתי זהו נושא שהיינו צריכים לטפל בו מזמן.
קולט אביטל: זה נושא שהוא גם חשוב לנו, בגלל שאיכותית הוא העלה את מדינת ישראל מדרגה.
קולט אביטל: לכולנו יש סטטיסטיקות, כולנו יודעים כמה אנשים עלו, כמה מדענים עלו וכמה נקלטו בשוק העבודה.
קולט אביטל: אנו גם יודעים שמאז התחילה העלייה הזאת, ודאי משנות ה-90, המדע, הטכנולוגיה והתעשייה קיבלו קפיצת מדרגה חשובה מאד.
קולט אביטל: אנו מתכנסים לאור או בצל כמה עובדות, לא רק כדי לבדוק את הדברים הטובים שנעשו, אלא כיון שכמו עם יתר הקיצוצים יש איום רציני מאוד שאת כל הטוב הזה שהשגנו עד עכשיו לא רק שלא נוכל להמשיך אלא אנו הולכים להפסיד חלק ממה שהשגנו.
קולט אביטל: אני מתכוונת לכך שתקציבי משרד הקליטה קוצצו, ואני מתכוונת לכך שלא כל העזרה והסיוע שהגיעו למדענים עולים מגיעים; הם קוצצו הלכה למעשה ברמת התיקצוב שניתנת לכל עולה, וגם הוחלט שכבר לא נותנים אחרי גיל 60.
קולט אביטל: נכון שאין היום עלייה משמעותית, אבל אותנו מדאיגים שני דברים: מדאיג אותנו שחלק מהאנשים שבאו ונקלטו בהיעדר עבודה בארץ עוזבים אותנו, ומדאיג אותנו גם שרמת העלייה ומספרי העולים בסך-הכל די נמוכים.
קולט אביטל: אני מניחה שאילו יכולנו להביא יותר עידוד ולתת את מה שאנו נתנו בעבר, יכול להיות שגם הסטטיסטיקות היו שונות.
קולט אביטל: נעביר את רשות הדיבור לסגן השר בריילובסקי, ולאחר מכן נראה פרזנטציה שהובאה לנו.
קולט אביטל: אני מבקשת שכל מי שידבר יציג את עצמו, כי איננו מכירים את כולם וזה צריך להכנס לפרוטוקול.
מרינה סולודקין: אני מבקשת לדבר אחרי סגן השר בריילובסקי, שכן אנו יזמנו את הדיון ויש לנו גם שאלות.
ויקטור בריילובסקי: גברתי היושבת ראש, חבריי חברי-הכנסת, חברים יקרים, אומר כמה מילות רקע כי לא כל אחד זוכר איך התחיל כל הסיפור הזה ולאן הגענו.
ויקטור בריילובסקי: אני זוכר היטב שבתחילת שנות ה-70 קבוצה גדולה של מדענים יהודים בברית-המועצות לשעבר ביקשה רשיון לעלות לישראל, וזה היה מהפך ואירוע יוצא מן הכלל.
ויקטור בריילובסקי: כמעט כולם היו, במידה זו או אחרת, קשורים למה שנקרא: "עבודה סודית".
ויקטור בריילובסקי: כמעט כולם קיבלו סירוב באותו זמן, והם הפכו לסירובניקים בלי עבודה בדרך-כלל.
ויקטור בריילובסקי: בדרך-כלל, המצב היה לא ברור כי זמן הסירוב לא היה קבוע, ואף אחד לא ידע מתי הוא יכול לקבל רשיון.
ויקטור בריילובסקי: זה יכול היה להיות שלוש שנים או עשר שנים, ולפעמים הם דיברו על כמה עשרות שנים.
ויקטור בריילובסקי: על רקע זה בשנת 1972 הקימו סמינר של מדענים סירובניקים יהודים במוסקבה, שעשה דבר חשוב מאוד לא רק מבחינת המדענים אלא גם מבחינת הסירוב.
ויקטור בריילובסקי: בסמינר היה מספר לא קטן של מדענים בעלי שם בין-לאומי ידועים בעולם, והגענו לסיטואציה שאם מדען ידוע מאמריקה או מאירופה היה מבקר בברית-המועצות ולא מבקר בסמינר של המדענים, זו היתה בושה וחרפה; כשהוא חזר לאמריקה ולאנגליה ואמר שלא ביקר בסמינר המדענים היהודים, זו היתה בושה וחרפה.
ויקטור בריילובסקי: באותו זמן, במשך כמה שנים, ראיתי הרבה מדענים זוכי פרס נובל וכאלה, שלא ראיתי אחר כך בכל השנים שאני חי פה.
ויקטור בריילובסקי: אני חושב שבשנה אחת, ב-1978, קיבלנו שבעה זוכי פרס נובל בסמינר שלנו, וזה היה יוצא מהכלל וזה היה בלתי אפשרי.
ויקטור בריילובסקי: ב-1978, אחד מזוכי פרס נובל, מדען מאמריקה, שאינני זוכר את שמו, בא לשטוקהולם, קיבל פרס נובל, נאם נאום ואחר בא למוסקבה לסמינר שלנו, סירב לבקר באקדמיה למדע וחזר לאמריקה.
ויקטור בריילובסקי: בסופו של דבר, קבוצת מדענים גדולה באה לישראל, ולמדינת ישראל זה היה דבר יוצא מן הכלל כי זו היתה קבוצה גדולה על-פי קנה מידה של מספר המדענים במדינת ישראל.
ויקטור בריילובסקי: למרות כל תלונותינו וצעקותינו, יש לציין מידה רבה של הצלחה בקליטת מדענים עולים.
ויקטור בריילובסקי: מקרה יוצא מן הכלל הוא בית-הספר למתמטיקה באוניברסיטת תל-אביב, שם 20% מהפרופסורים הם יוצאי ברית-המועצות.
מרינה סולודקין: לפי מה ששמענו בוועדת החינוך, 70% מהסטודנטים הם יוצאי ברית-המועצות.
ויקטור בריילובסקי: זה לא נכון.
ויקטור בריילובסקי: זו הגזמה.
ויקטור בריילובסקי: נתתי הרצאות במשך 15 שנה, ואני יודע זאת.
ויקטור בריילובסקי: יש עובדות, ואין לנו צורך בהגזמה.
ויקטור בריילובסקי: גם בלי זה, הדבר נראה מאוד טוב.
דובר: בחומר שצילמתי יש את חתן פרס ישראל במתמטיקה מאוניברסיטת תל-אביב.
ויקטור בריילובסקי: יש שני יוצאי ברית-המועצות לשעבר שהם כוכבים במתמטיקה ממדרגה ראשונה: קשדם באוניברסיטת ירושלים וברשטיין באוניברסיטת תל-אביב.
ויקטור בריילובסקי: עליית מדענים מברית-המועצות לשעבר נתנה PUSH גדול מאוד להתפתחות ההיי-טק בארץ.
ויקטור בריילובסקי: מקצוע התִכנות היה מקצוע יהודי בברית-המועצות לשעבר.
ויקטור בריילובסקי: אם אתם מבקרים ב"אינטל" וב"מוטורולה", אתם שומעים את השפה הרוסית.
ויקטור בריילובסקי: דיברתי עם אנשים, והם אמרו לי ש-30%-35% מהמדענים והמהנדסים שם הם יוצאי ברית-המועצות לשעבר.
ויקטור בריילובסקי: אינני מדבר עכשיו על START-UPS.
ויקטור בריילובסקי: גם בחברות ישראליות גדולות כמו "אמדוקס", "קונברס" ו"צ'ק-פוינט" יש תרומה גדולה של מדענים מברית-המועצות, עד כדי כך שיש אנשים שאומרים ש-PUSH גדול בהיי-טק לא היה אפשרי בלי העלייה מברית-המועצות, ואולי זה נכון.
ויקטור בריילובסקי: כאשר התברר שאוניברסיטאות לא יכולות לעשות קליטה של כל המדענים הטובים שבאו מרוסיה, פה בארץ עשו כמה תוכניות.
ויקטור בריילובסקי: התחלתי את הקריירה שלי במפגש עם מר שפירא, וקיבלתי מלגה שעכשיו נקראת: מלגת שפירא.
ויקטור בריילובסקי: לאחר מכן, קיבלתי עוד מלגה ממשרד המדע, ובזמנו שר המדע היה יובל נאמן שהיה מאוד מודע לגורל המדענים והבין היטב מה זה אומר מדע בחברה מודרנית.
ויקטור בריילובסקי: אנו יודעים שאחרי מלגת שפירא יש גם את תכנית גלעדי שזה דבר חשוב מאד, וזו היתה יוזמת כמה מדענים מאוניברסיטת תל-אביב כשהראשון הוא פרופסור גלעדי אך גם של פיין, דן אמיר ועוד כמה אנשים.
ויקטור בריילובסקי: בנוסף, יש את תכנית קמ"ע (קליטת מדענים עולים), שכל הזמן יש סכנה שאוטוטו יהיה קיצוץ בזה אך התכנית עדיין בחיים.
ויקטור בריילובסקי: זה חשוב מאד, כי במסגרת תכנית קמ"ע מספר גדול של אנשים עובדים.
ויקטור בריילובסקי: אינני מדבר על חממות, על תכנית "בשן" וכו', ויש פה עוד כמה דברים חשובים מאד.
ויקטור בריילובסקי: על-פי כל המידע שאנו מקבלים מברית-המועצות לשעבר, יש עכשיו סיכוי לעלייה חדשה; עם כל האירועים האחרונים בדוּמָה ואירועי מעצר של כמה אנשי עסקים יהודים וכו' יש שם אוירה חדשה.
ויקטור בריילובסקי: עלינו להיות מוכנים גם לזה.
ויקטור בריילובסקי: לגבי כל הקיצוצים בתכניות האלה, עלינו לחשוב אולי יש אפשרות לבטל משהו ולחזור לסיטואציה טובה יותר, כי אם יש סיכוי כזה, ואינני בטוח בזה עדיין, עלינו להשתמש בו ולקבל עוד קבוצה טובה מברית-המועצות לשעבר ולהמשיך בכיוון הזה.
מרינה סולודקין: היושבת ראש אביטל, אני מודה לך מאוד על כך שאנו מקיימים היום את הישיבה בנושא מדענים עולים.
מרינה סולודקין: לפני כמה חודשים ביקשתי לקיים את הישיבה, כי קיבלתי תלונות מהשטח שראשית - קשה מאוד להכנס לתכנית שפירא, שזו קליטה ראשונית, ושנית - קשה מאוד להכנס לתכנית גלעדי.
מרינה סולודקין: אנשי משרד הקליטה, מה הם ממדי התוכניות האלה?
מרינה סולודקין: אלו סכנות אתם רואיםן?
מרינה סולודקין: אנו כאן, בכנסת, חושבים שכל התכניות של מדענים עולים מאוד חשובות, ואפילו בזמן הקיצוצים אנו נאבקים למען כל התכניות האלה.
מרינה סולודקין: אחרי זכרונות סגן השר, אזכיר שתנועות פוליטיות נולדו בגלל המאבק של מדענים עולים.
מרינה סולודקין: אנו, בכנסת ה-14, עם חבר הכנסת מיכאל נודלמן, נאבקנו בעד תכנית קמ"ע.
מרינה סולודקין: היום, אנו רואים שמשרד הקליטה ומשרד האוצר שומרים את תכנית קמ"ע אפילו בזמן הקיצוצים, וזה מאוד חשוב וטוב.
מרינה סולודקין: אבל, אני חושבת שאולי הגיע הזמן לעשות מאמצים להכניס בבסיס התקציב של משרד הקליטה את הכסף שמיועד לתכנית קמ"ע.
קולט אביטל: תחילה, ברצוני לברך את מנכ"לית משרד המדע שהצטרפה אלינו, ולפי הידוע לי זו פגישתנו וישיבתנו הראשונה.
קולט אביטל: קודם, נראה את המצגת לפחות על הצלחה אחת שאנו עושים, שלצערי אינני יודעת להציג את הגוף שמביא אותה.
זכריה דחוביץ: (מקרין מצגת על החברה.
זכריה דחוביץ: ) אני זאק דחוביץ, מנהל חברת "סקיור או אל" (SECUREOL), שחלקה במימון המדען הראשי של משרד התמ"ת וחלקה במימון שלנו.
זכריה דחוביץ: חבר-הכנסת בריילובסקי דיבר על עליה ותפוצות ועל מסורבי עליה, ומשפחתי היתה כזו.
זכריה דחוביץ: בשנה שהגענו, היינו המשפחה היחידה שהגיעה לארץ מרוסיה.
זכריה דחוביץ: החברה שלנו מעסיקה 12 אנשים, ש-90% מתוכם הם יוצאי מזרח אירופה; יש לנו בחור רומני שעלה לארץ לא מזמן.
זכריה דחוביץ: החברה עוסקת באבטחת מידע, וזה START-UP.
זכריה דחוביץ: לא אלאה אתכם בכל מיני ססמאות של מה זה אבטחת מידע, אך זה אומר שראשית - אני רוצה לשמור על סודיות המידע שלי כדי שאף אחד לא יגנוב אותו, שנית - אני רוצה לשמור על אמינות המידע שלי כך שתמיד אוכל לגשת למחשב, ושלישית - אני רוצה לשמור על כך שהמידע שלי יהיה נכון ושאף אחד לא ישנה לי אותו.
זכריה דחוביץ: אנו נמצאים בשוק שנקרא: SOFTWARE SECURITY MARKET - הגנה ע"י תוכנה.
זכריה דחוביץ: המכירות ב-2002 הסתכמו ב-3.3 מיליארד דולר, וזה שוק נפלא.
זכריה דחוביץ: מה קורה בשוק הזה?
זכריה דחוביץ: איך קורות חבלות?
זכריה דחוביץ: כל מדינה שמעריכה את עצמה מספיק מחזיקה גוף שגורם חבלות.
זכריה דחוביץ: אם אני רוצה שבית-הספר שלי לא יפעל היום - אני מחבל, אם אני רוצה שהמבחן שלי באוניברסיטה יימחק - אני מחבל בזה, ואם אני רוצה שלא תהיה תשתית למדינת ישראל לעבוד במלחמה - אני מחבל בזה.
זכריה דחוביץ: חולי נוסף שיש לנו בשוק הוא: וירוסים.
זכריה דחוביץ: בסך-הכול, וירוס הוא תוכנה זדונית שעושה משהו רע.
זכריה דחוביץ: נלחמים בה ע"י איזה שהוא אנטי-וירוס שיודע לזהות אותה מתוך רשימה כלשהי.
זכריה דחוביץ: ל-85% מאיתנו יש אנטי-וירוס כלשהו בבית, אבל הנתון הסטטיסטי הוא ש-85% נפגעים והם לא מזוהים.
זכריה דחוביץ: דבר נוסף, וכאן שוב יש נגיעה לרוסיה, והמאפיה הרוסית נפלאה בזה: אם, לצורך העניין, ברצוני לבצע ריגול תעשייתי, המאפיה הרוסית גובה מאיתנו בערך 100 אלף דולר לריגול תעשייתי מוצלח.
זכריה דחוביץ: הדברים האלה קיימים בשוק, וזה בערך כמו סרט.
זכריה דחוביץ: אני מגיע לסוכן ואומר "שלום, אני רוצה להשיג את ה"סוֹרסִים" של "מיקרוסופט", וזה סיפור אמיתי לחלוטין.
זכריה דחוביץ: הם ידאגו לתת לי את התכנית.
זכריה דחוביץ: הם יוציאו לי ויגלו את המידע.
זכריה דחוביץ: לסיכום, כדי שתבינו את השוק שאנו חיים בו: ברמת ה"האקרינג" העובדים הם אלה שגורמים הכי הרבה נזק.
זכריה דחוביץ: זה לא כי הם טובים, אלא כי הם נתפסים.
זכריה דחוביץ: זה נתון של ה-FBI ב-2002.
זכריה דחוביץ: החבר'ה פה, בראש הרשימה, הם מספיק טפשים כדי להשאיר מספר טלפון בתוך הוירוס שהם עשו.
זכריה דחוביץ: למשל: בחור ירושלמי השאיר מספר טלפון עם כיתוב בעברית בוירוס בין-לאומי האומר: "טלפנו אלי ותגידו אם זה בסדר".
זכריה דחוביץ: היחידה הארצית לחקירות הונאה דפקה לו על הדלת ואמרה לו שזה לא בסדר.
זכריה דחוביץ: הנזק העולמי שנגרם מהתופעה הזאת - אף אחד לא יודע לומר, אבל אם כבר איזה שהוא גוף בחר והתחייב על 47 מיליארד דולר מי אני שלא אצטט אותו, ואני מאמין שזה אפילו יותר.
זכריה דחוביץ: היום, כשאני מפסיד במכרז, האם הפסדתי כי המכרז של הצד השני היה יותר טוב או כי גנבו לי את המכרז ושיפצו את המכרז שלהם בהתאם?
זכריה דחוביץ: זה נזק שבכלל אי-אפשר לכמתו, וזו התופעה.
זכריה דחוביץ: החברות הגדולות מספרות לנו שיש FIRE WALLS ואנטי-וירוסים.
זכריה דחוביץ: לא הצגתי את עצמי מה עשיתי בצבא.
זכריה דחוביץ: הייתי ראש יחידת עבירות המחשב, ואני רדפתי אחרי "האקרים".
זכריה דחוביץ: לכל הדברים האלה יש בסוף שם ופנים וחשבון בנק.
זכריה דחוביץ: אדלג קצת ואספר מה אנו עושים ומהי הטכנולוגיה.
זכריה דחוביץ: תחילה, גיבשנו את המוצר שילך לארגון.
זכריה דחוביץ: לשם שינוי, גם עשינו גם בחינה פסיכולוגית: מה מעניין במוצר אבטחה?
זכריה דחוביץ: אנו הבנו שהמשתמש רוצה להמשיך לעבוד.
זכריה דחוביץ: מנהל מערכות המידע רוצה שיהיו לו את כל הכלים ביד, אבל הוא לא רוצה לעשות איתם דבר כי הוא עייף.
זכריה דחוביץ: ה-CISO, שאחראי על האבטחה, רוצה לקבל "וי" כל הזמן.
זכריה דחוביץ: בתוך ארגון אנו 'מתלבשים' על מחשב עצמו, וזה דבר מסובך מאוד לעשות.
זכריה דחוביץ: איננו רשת או אנטי-וירוס, ואנו צריכים לשבת במחשב עצמו כדי לעשות את העבודה.
זכריה דחוביץ: מה בדיוק אנו עושים?
זכריה דחוביץ: הנה, זה מה שאנו עושים.
זכריה דחוביץ: היום, כשאני נכנס למחשב שלי וכותב את הסיסמא ופותח, לצורך העניין, איזה שהוא ATTACHMENT או שומר קובץ או מקבל קובץ ממישהו ומריץ אותו, בפועל זה מה שיקרה בהנחה שהוא הוירוס.
זכריה דחוביץ: מה אנו אומרים?