GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דניאל בן לולו: יש לי הרבה נקודות שהעליתי במליאה אבל אני בטוח שהיו"ר סלי מרידור קיבל אותם ושמע עליהם, אני אשמח מאוד אם אנחנו נוכל ליישם חלק מהדברים כדי שנוכל להעביר אליהם את המסר הזה בכל מקום בעולם.
סלי מרידור: אני רואה את שיתוף הפעולה עם הועדה לעליה וקליטה כשיתוף פעולה רב חשיבות.
סלי מרידור: אני משוכנע שנושא העליה לישראל הוא נושא קיומי קריטי לעתידה של מדינת ישראל, אני לא מכיר נושא חשוב ממנו אפילו לא הבטחון.
סלי מרידור: המדינה הזאת קמה בשביל להיות בית לעם היהודי והגעתם של היהודים אליה היא תנאי הכרחי להמשך קיומה ושיגשוגה.
סלי מרידור: חשוב לומר שאין חומה שמבדילה בין העליה לבין הקליטה, אין דבר שמשפיע יותר על עתיד העליה מאשר הצלחת הקליטה ולכן אני שמח לשיתוף פעולה הולך וגובר בין משרד הקליטה שמוביל את מדיניות הקליטה לבין הסוכנות היהודית ושיתוף פעולה כזה הוא תנאי הכרחי להצלחה שלנו במאמץ העליה והקליטה.
סלי מרידור: השנה הזאת התחילה בצמצום מדאיג במספר העולים בחודשים הראשונים, היא הושפעה ממספר מרכיבים חלקם קבועים וחלקם זמניים.
סלי מרידור: בין השאר ההתעצמות של המשבר הכלכלי בארץ ובעיית התעסוקה, ההצטברות של הדיווחים מן הארץ אל העולים הפוטנציאליים לגבי סיכויי הקליטה בארץ ובאופן זמני מהמשבר במפרץ וההיערכות לקראת המלחמה במפרץ.
סלי מרידור: אני מדגיש באופן זמני משום שעד כמה שאני יכול להעריך ההתרשמות שלנו היא שהמצב הבטחוני הבסיסי בארץ משפיע פחות על העליה מאשר הסוגיות שנוגעות לתעסוקה וסיכוי השתלבות במדינת ישראל.
סלי מרידור: הענין של המלחמה בעירק היה יוצא מן הכלל זמני.
סלי מרידור: אני שמח לומר לועדה שאנחנו חשים בשינוי מסויים לחיוב בחודשיים האחרונים, אני רוצה לומר שכל העת הזאת של דחיה בעליה, אין ירידה, וודאי לא משמעותית, בכמות המתעניינים בעליה, כמות האנשים שנמצאים בפעילות של הסוכנות היהודית בברית המועצות לשעבר לא קטנה, אנחנו מרגישים ורואים מאגר גדל של ממתינים ואין קורלציה בין האחוז של הירידה בכמות העולים לבין רמת המשתתפים בפעילות לקראת עליה, דבר שבפני עצמו הוא סימן מעודד.
סלי מרידור: הייתי מעדיף שתהיה עליה יותר גדולה כמובן אבל העובדה שאנשים ממשיכים להתעניין בעליה, ממשיכים ללמוד עברית לקראת עליה, ממשיכים לבוא לפעילות של קבלת אינפורמציה על עליה, הם כולם סימנים מעודדים ואני עוד אחזור על זה בסוגיות שיו"ר הועדה נגעה בהם בתחילת דבריה.
סלי מרידור: בחודשיים האחרונים יש התאוששות מסויימת ואני מקווה שבמאמץ גדול נצליח להגיע לקרוב ל - 25 אלף עולים עד סוף השנה.
סלי מרידור: עד עכשיו הגיעו כ - 11 אלף עולים.
סלי מרידור: אני מניח שיש סיכוי לאור ההתאוששות המסויימת בחודשיים האחרונים שעד סוף השנה נגיע לסדר גודל של כ – 25 אלף עולים, אנחנו כמובן מקווים ליותר.
סלי מרידור: ההערכות הן שמשהו בין 11-12 אלף מתוך אותו מספר יבואו מברית המועצות לשעבר, אני מקווה ש- 2,500,3000 מצרפת, אני מקווה מספר דומה מארגנטינה ואורוגוואי, עוד סדר גודל של כ - 2,500 מצפון אמריקה ומספר שאין לנו שליטה עליו אבל נעריך אותו ברגע זה בסדר גודל של עוד 2,500 מאתיופיה.
סלי מרידור: לגבי הפלשמורה, קצב ההגעה בחודשים האחרונים הוא קרוב ל- 70 לשבוע, הוא פונקציה של ההיתרים של משרד הפנים, אני מבין שהיום ההיתרים ניתנים ברובם המכריע כבר לא עפ"י חוק השבות כי אין כבר כמעט אנשים שזכאים עפ"י חוק השבות אלא הרוב המכריע מגיע לחוק הכניסה ואני מבין שזה עפ"י החלת הפרשנות הישנה של חוק השבות לפני שניתנה הפרשנות החדשה ע"י היועץ המשפטי.
סלי מרידור: אנשים אמנם נכנסים עפ"י חוק הכניסה כבר אבל זה אנשים שהיו כנראה יכולים להיכנס עפ"י חוק השבות לפי הפרשנות הישנה של חוק השבות.
סלי מרידור: הם עוברים פה גיור מרצון, מקבלים תנאים מלאים של עולים חדשים, תהליך ארוך ומורכב שבחלקו משפיע גם על אורך השהות במרכזי קליטה שהיום מושפעים בצורה מאוד בולטת משני מרכיבים, אחד זה הביטול של המשכנתאות או מענקי המשכנתא, דבר שיהפוך את היציאה של עולי אתיופיה ממרכזי קליטה למשימה על גבול הבלתי אפשרית, בתקופה הקרובה אני משוכנע שמשרד הקליטה יעשה הכל כדי לסייע עם תקציב מיוחד שהוא קיבל מהאוצר, אבל בסך הכל הצורך הוא הרבה יותר גדול, אין בזה ספק, אנחנו נמצאים היום במרכזי קליטה עם משהו כמו 6,500 עולים מאתיופיה ואני לא רואה לאור התנאים החדשים סיכוי גדול שאנשים יוכלו לצאת ואנחנו כמובן לא משאירים אף אחד באתיופיה שמדינת ישראל מאפשרת לו לבוא הביתה ולכן אנחנו נמצאים פה על פצצת זמן וצריך להביא את זה בחשבון.
סלי מרידור: הדבר השני הוא הליך הגיור שגם הוא תהליך לא קצר וגם הוא גורם לעולים מאתיופיה להשאר זמן ארוך יחסית במרכזי הקליטה, כי אנשים לא רוצים לעזוב את מרכז הקליטה תוך כדי תהליך הגיור ולהיכנס לתוך מסלול אחר במקום שבו יקנו את דירת הקבע שלהם.
סלי מרידור: שני הדברים האלה משפיעים.
סלי מרידור: זה קצב הכניסה השנה ואנחנו מקווים להגיע ל-25 אלף עולים עד סוף השנה.
סלי מרידור: תיארתי את המכלולים הגדולים מהם אנחנו צופים שיגיעו עולים בתוך אותה מסגרת.
סלי מרידור: אין ספק שהאתגר הגדול שלנו הוא הסתכלות קדימה לראות איך אנחנו מחזירים את רמת העליה לעליה של עשרות אלפי יהודים בשנה, ואני חושב שהיעד הלאומי שלנו צריך להיות לא פחות מ - 50 אלף עולים בשנה ואנחנו צריכים לעשות כל מאמץ לאומי נדרש ממדינת ישראל ומהעם היהודי כדי לעמוד ביעד הזה.
סלי מרידור: המרכיב הנוסף שהוא מרכיב חיוני הוא גיוס הרצון הטוב האדיר שקיים בחברה הישראלית לסייע בקליטת עליה, ובשיתוף עם משרד הקליטה והרשויות המקומיות אנחנו מתחילים במבצע שנקרא "יחד בבית" שבו משפחות ישראליות ותיקות יאמצו משפחות של עולים חדשים ויסייעו להם בתהליך הקליטה במיוחד בתהליך של חיפוש ומציאת תעסוקה, אנחנו מתחילים דיאלוג עם גורמים שונים בצפון אמריקה בדגש על הזרמים הדתיים כדי לשים את העליה במרכז השיח הציבורי היהודי בארה"ב ואנחנו נמצאים על סף פריצת דרך בנושא של החינוך הציוני.
סלי מרידור: העליה של העתיד היא עליה שאחד המרכיבים הדומיננטיים בה יהיה התודעה של העולים, במיוחד עולים צעירים, שהם רוצים לחיות בארץ לא כי קשה להם בתפוצות, לא כי רודפים אחריהם בגולה, אלא משום שהכרתם הפנימית לא רוצה ומביאה אותם להחלטה לא לרצות להמשיך לחיות במקום שבו הם חיים וכן לרצות להמשיך את חייהם במדינת ישראל.
סלי מרידור: מאין יבוא עזרנו ומאיין יבואו העולים, קודם כל אני מעריך שיש עדיין מאגר משמעותי מאוד לעולים בברית המועצות לשעבר.
סלי מרידור: אני חושב שמתוך מה שאנחנו רואים בתחום הפעילות שלנו, אני רק אזכיר עשרות אלפי אנשים שמשתתפים באולפני עברית, 35 אלף אנשים שמשתתפים השנה בקורסים של זהות יהודית ותרבות יהודית, עשרות אלפי בני נוער שמשתתפים בפעילות נוער ציונית, בקיץ הזה 15 אלף רק במחנות קיץ בברית המועצות, בסך הכל אנחנו מעריכים שבפעילות הסוכנות בברית המועצות השנה משתתפים כ - 150 אלף איש, רובם המכריע באוריינטציה של הכנת עצמם לקראת עליה.
סלי מרידור: אני מעריך שיש סיכוי טוב לעליה של 20 ואולי יותר אלף יהודים בשנה מברית המועצות בשנים הקרובות.
סלי מרידור: הלוואי 30 אלף, אבל אני חושב שלחזור ל - 20 אלף זה לא דבר שהוא מעבר לאופק.
סלי מרידור: אני חושב שמוקד אחר מאוד משמעותי הוא צרפת.
סלי מרידור: צריך להביא בחשבון שבאירופה, להוציא ברית המועצות לשעבר, המסה הגדולה של יהודים נמצאת בקהילה היהודית הצרפתית.
סלי מרידור: הנסיבות הכלליות של הקהילה הזאת, גם הרקע החינוכי תרבותי שלה, גם המציאות הכללית, גם התחושה הסובייקטיבית, כל אלה יוצרים פוטנציאל גבוה לעליה.
סלי מרידור: אנחנו רואים את זה כבר בגידול במספרים, אנחנו רואים את זה בענין רב מאוד באינפורמציה לגבי ישראל, אנחנו רואים את זה בהשתתפות גדולה מאוד בירידי עליה שאנחנו עושים, אנחנו רואים את זה בהשתתפות גדולה מאוד בירידי דירות שקבלנים עושים באופן פרטי, אנחנו חשים בענין גובר ברכישת דירות בישראל חלקם דירות לעליה וחלקם דירות שניות של אנשים שמכינים את האופציה הזאת, לכן אני מעריך שבסך הכל יש פוטנציאל גדול של עשרות אלפי עולים מצרפת בעשור הקרוב.
סלי מרידור: בדרם אמריקה, אמריקה הלטינית, יש אוכלוסיה יהודית שהיא למעלה מ- 400 אלף או קרוב לחצי מליון, גם ממנה אנחנו מעריכים שיש פוטנציאל עליה של אלפים בשנה.
סלי מרידור: המצב השנה הוא שיגיעו מדרום אמריקה 3,000-4,000 עולים.
סלי מרידור: היעד צריך להיות 5,000-10,000 עולים בשנה.
סלי מרידור: צפון אמריקה, שבסופו של דבר רוב בניינו של העם היהודי חוץ ממדינת ישראל נמצא בצפון אמריקה.
סלי מרידור: אנחנו מדברים על סדר גודל של קרוב ל- 6 מליון יהודים מתוך 8 מליון יהודים מחוץ למדינת ישראל.
סלי מרידור: שלושה מכל ארבעה יהודים שחיים מחוץ למדינת ישראל חיים בצפון אמריקה ואם מסתכלים על הענין הזה בראייה אסטרטגית, וודאי בראייה שהיא מעבר לטווח המיידי של השנתיים שלוש הקרובות, מוכרחים לראות את העליה מצפון אמריקה כיעד מרכזי של הציונות, של מדינת ישראל ושל הסוכנות היהודית.
סלי מרידור: זה מחייב חשיבה חדשה, זה מחייב שינוי בשיח הישראלי יהודי אמריקאי, משיח של בואו נפעל ביחד כדי לעזור ליהודים ממקום שלישי לעלות לארץ לשיח ששם את העליה לישראל במרכז הדיון והדיאלוג, לא עימות, אני חושב שאנחנו במצפון שקט יכולים להציג את העליה מצפון אמריקה כדבר שלא מחזק רק את מדינת ישראל אלא מחזק את כל העם היהודי ובסופו של דבר מחזק גם את היהודים שחיים בצפון אמריקה.
סלי מרידור: זה מחייב מעורבות מאוד גדולה וחיובית של החברה הישראלית בקליטת יהודים, הוזכר פה הנסיון של נפש בנפש שמצטבר ומצטרף לנסיון של קהילה שמצטרף לנסיונות של גופים אחרים, הדבר היותר משפיע ממחקר שעשינו בקרב העולים שהבאנו ביחד עם נפש בנפש בשנה שעברה הוא שהדבר הכי משמעותי בתוך המהלך של עלייתם היה דווקא לא הסיוע הכספי אלא הסיוע בארץ בגישור לתעסוקה.
סלי מרידור: ולכן החיבור של החברה הישראלית לחיבור העולים לרשת שבסופו של דבר עוזרת לאנשים למצוא עבודה בתוך מדינת ישראל, ואני אומר את זה מעבר לממסדים, מעבר למשרד הקליטה שיש לו אחריות ראשית בענין הזה, מעבר לסוכנות שמסייעת, מעבר לרשויות המקומיות, בסופו של דבר אנחנו צריכים אנשים שיעזרו לאנשים.
סלי מרידור: אני חושב שזה דבר שניתן להגיע אליו.
סלי מרידור: החינוך היהודי ציוני בצפון אמריקה, הקישור של הנוער בצפון אמריקה למדינת ישראל, שהוא משימה אסטרטגית ממעלה ראשונה שיש לה שתי תכליות, אחת, להציל את העם היהודי משום שבלי חינוך יהודי ציוני בצפון אמריקה גם לא יהיו יהודים, וליצור את המאגר שממנו אנשים יוכלו לבחור לעלות בעתיד למדינת ישראל.
סלי מרידור: אני אעבור ברשותכם לענין החינוך.
סלי מרידור: אנחנו במקביל מגדילים את הפעילות של שליחת הישראלים אל העם היהודי.
סלי מרידור: הקיץ הזה יש כ- 1,700 מדריכים ישראליים במחנות קיץ בכל רחבי העולם שהסוכנות היהודית שלחה, חבר'ה צעירים מתנדבים יוצאי צבא, על כל אחד שיצא היו שישה מועמדים, אתם יכולים לראות איזה רוח יש בתוך הנוער הישראלי של נכונות ורצון ללכת למהלכים האלה, אנחנו מפתחים גם פה עם היענות מאוד גדולה של צעירים בארץ שירות של שנה בקהילות יהודיות, של עבודה לא פורמלית עם נוער, ויש במקביל למאמץ המאוד גדול של להביא את הנוער לחווייה בארץ אנחנו מאוד מחזקים את המהלך של להביא את הרוח הישראלית במיוחד בקרב חבר'ה צעירים אל הנוער היהודי הנמצא בתפוצות.
סלי מרידור: מאמץ נוסף שהוא הרבה יותר קשה, זה המאמץ להביא את התוכניות של שנה בארץ למצב אחר מעיקרו.
סלי מרידור: אני חושב שאין דבר שמעצב יותר, אם החווייה הקצרה היא מנגנון התנעה של רוח יהודית, מה שמאפשר נסיעה לטווח ארוך, זאת חווייה ארוכה ומשמעותית בארץ.
סלי מרידור: ואין דבר לדעתי שיעצב יותר גם את העתיד של העם היהיודי שם והקשר שלו לישראל וגם את הסיכויים לעליה מאשר כמות המשתתפים בתוכניות ארוכות בארץ.
סלי מרידור: היהדות האורתודוכסית, אני אומר את זה לשבחה הגדול, השכילה להפוך את זה לנורמה כמעט מחייבת בתוך הנוער האורתודוכסי בכל העולם כולל ארה"ב.
סלי מרידור: אחוזים ניכרים, למעלה מ- 50%, אולי הרבה למעלה מ- 50% מהנוער האורתודוכסי שגומר בית ספר תיכון מגיע לארץ לשנה של לימודים.
סלי מרידור: אנחנו רחוקים מאוד מלהגיע לאחוזים דומים בקרב הנוער שאיננו אורתודוכסי בין אם הוא שייך לזרם קונסרבטיבי רפורמי או אחר ובין אם הוא נוער שלא שייך השתייכות דתית אבל הוא חלק מהעם היהודי.
סלי מרידור: וזה אתגר אדיר שעומד לפנינו להגיע למצב שבו אני יכול להגיד מה היעד האסטרטגי, דיברנו קודם במונחי עליה, אם מחזור של העם היהודי בגיל צעיר מחוץ למדינת ישראל הוא קרוב למאה אלף בני נוער, משהו כמו 75 אלף מהם בארה"ב וה שאר בשאר העולם, אנחנו צריכים להגיע למצב שבו כל שנה בחווייה קצרה בישראל יש לא פחות מ- 50 אלף בני נוער.
סלי מרידור: אנחנו השנה נהיה 20 אלף ואנחנו צריכים להגיע למצב שבו כל שנה בחווייה ארוכה בישראל, קרי שנת לימודים, יהיו לא פחות מ- 20 אלף בני נוער.
סלי מרידור: האם זה חלום או אפשרי.
סלי מרידור: בשנת 2000 בחווייה קצרה היינו קרוב ל-30 אלף בני נוער, בין החווייה הישראלית לבין בירטרייט שהתחילה להמריא בסוף 99-2000, עברנו בשנת 2000 את ה- 25 אלף בני נוער והיינו קרוב ל- 30 אלף בני נוער.
סלי מרידור: לולא מה שקרה בישראל וההתרסקות הזמנית של החווייה הישראלית והירידה המאוד משמעותית בבירטרייט בשנה שנתיים האחרונות, אני מניח שהיינו יכולים להגיע מ- 30 ל- 40 ולהתקרב ל- 50.
סלי מרידור: אנחנו היינו עד שנת 2000 להערכתי בסדר גודל של 5,000-10,000 של בני נוער בחווייה ארוכה בישראל.
סלי מרידור: אני מעריך שכ- 5,000 בעולם הישיבות גם הציוניות וגם החרדיות, סדר גודל של 2,500-3,000 באוניברסיטאות הישרארליות ועוד 1,000-2,000 בתוכניות חינוכיות אחרות, רק בתוכניות ישירות של הסוכנות היהודית מסוגים שונים, מכון למדריכי חו"ל, תוכניות של הזרמים השוניים, של הדסה, של הקונסרבטיבים, של הרפורמים, סדר גודל של למעלה מאלף איש, בסך הכל היינו קרוב ל- 10,000 ולכן כשאני אומר להגיע מ- 30 שהיינו ל- 50, מ- 10 שהיינו ל- 20, בעיני זה יעד שאיננו נמצא מעבר להישג אם ננקוט בצעדים הנכונים מבחינה לאומית אסטרטגית.
סלי מרידור: זה לא איזה חלום, אני חושב שזה חלום שאפשר להשיג אותו.
סלי מרידור: בתחום הזה יש מספר התפתחויות.
סלי מרידור: יש מאמץ של הסוכנות היהודית להקים קואליציה למען חינוך ישראל בקהילה היהודית האמריקאית, יש היום כבר עשר מתוך 20 הקהילות הגדולות בארה"ב שבוחנות הקמת קואליציה כזאת ביחד איתנו, כדי לייצר מצב שבו החינוך שישראל במרכזו הופך להיות דבר מרכזי בהווייה החינוכית היהודית בארה"ב.
סלי מרידור: יש הסכמה בינינו לבין הממשלה שהוכרזה במוסד לתיאום על זה שהממשלה החל משנה הבאה תצטרף לסוכנות היהודית במאמץ אסטרטגי לחינוך יהודי ציוני בתפוצות.
סלי מרידור: אני מקווה שההכרזה הזאת תתממש, היו הרבה דיונים בסוגיה הזאת, לסוכנות היהודית יש תביעות כלפי מדינת ישראל בהקשר של זכויות קרקעיות, אנחנו אמרנו אנחנו לא מבקשים את הכסף לסוכנות היהודית, אנחנו רוצים להבטיח עם מדינת ישראל שיהיו יהודים ושתהיה עליה.
סלי מרידור: היו הצעות, קחו כסף שנה שנתיים ונגמור את הענין, אני הייתי בדעה ואני שמח שראש הממשלה היה באותה דעה, אנחנו לא מדברים פה על בעיה כספית, אנחנו לא מדברים פה על בעיה של שנה שנתיים, אני אמרתי לממשלה שלא איכפת לי שזה יתחיל בעוד שנתיים, לא איכפת לי שזה יתחיל בקטן ויצמח, אנחנו מדברים על מהלך אסטרטגי שאני מקווה שיצא לפועל שבו מדינת ישראל והסוכנות היהודית יתייצבו ביחד עם הקהילות היהודיות כדי להבטיח שיהיו יהודים בעתיד וכדי שיהיו עולים למדינת ישראל.
סלי מרידור: הנושא האחרון קשור לקמח.
סלי מרידור: למדנו שבלי קמח אין תורה, אז אנחנו נרתמנו בכמה מישורים, התחייבנו לסייע גם במישור של הצלת מערכת החינוך בברית המועצות, גם במישור של מינהל הסטודנטים, צמצום הפגיעה, גם במישור של נעלה ושמירת מינהלת נעלה.
סלי מרידור: בסך הכל רק זה בהיקף של 30 מליון שקלים לשנה, אנחנו באופן מיוחד הקיץ ולקראת שנה הבאה נרתמנו עם הקהילות היהודיות במסגרת מגבית החירום לבצע גם השנה קייטנות בישראל לנוער בעיקר באיזורים שסבלו מטרור בהיקף של קרוב ל- 50 מליון שקל ואני מקווה שאנחנו משלימים עכשיו סיכום על עוד שנה אחת בשמירה בחלק ממוסדות החינוך בהיקף של עוד קרוב ל- 35 מליון שקל, בסך הכל לקחנו על עצמנו אחריות נוספת, חלק רב שנתיות וחלק חד שנתיות, בסדר גודל של 70 מליון חד שנתיות ועוד למעלה מ- 30 מליון רב שנתיות, בסך הכל מאה מליון שקל בשנת 2004.
סלי מרידור: זה נעשה מול מציאות כספית הפוכה, להוציא הקטעים של מגבית החירום כל מה שקשור להתחייבויות רב שנתיות אנחנו נמצאים במצב של מגבית שנתית שנמצאת תחת לחץ שנובע משתי סיבות.
סלי מרידור: סיבה אחת, המגביות בארה"ב לא נמצאות במצב של עליה בשנה הזאת, שני תורמים עיקריים לענין הזה, מצב שוק המניות והכלכלה באופן כללי בארה"ב, הירידה בתמיכה של מדינת ארה"ב בשירותים הקהילתיים סוציאליים בארה"ב ולכן לחץ יותר גדול על הקהילות היהודיות לספק ממקורותיהם את השירותים הסוציאליים המקומיים...
מרינה סולודקין: אני מאוד מעריכה את מה שעושים בסוכנות אבל אני צריכה לומר שיש הרעת מצב של עליה מכל המדינות, שבגלל התוכנית הכלכלית אין עכשיו מענקים לדיור של עולים, יש בעיות עם תעסוקה ויש בעיות עם עסקים קטנים.
מרינה סולודקין: כל הענין של הקיצבאות מאוד חשוב לעולים, ואני רוצה להדגיש שגם המצב במשרד הפנים עם השר החדש וסגן השר החדש זה לא בשורות לעליה.
מרינה סולודקין: אני מטפלת בהרבה דברים ואני לא יכולה לומר שיש שיפור במצב.
מרינה סולודקין: אנחנו כאן צריכים לחשוב מה לעשות.
מרינה סולודקין: בשנתיים הקרובות יהיו קשיים מאוד גדולים בגלל השינוי הדרסטי במדיניות העליה.
מרינה סולודקין: כל הביטולים אומרים דבר אחד, שמדינת ישראל, אולי זה עייפות של חומר, אולי זה דבר אחר, במצב הנוכחי לא כל כך רוצים את העליה ובמיוחד ממדינות המצוקה.
מרינה סולודקין: אני חושבת שאנחנו צריכים לשלוח מסר מהועדה שלנו לממשלה שאנחנו מחכים לביטול גזירות לגבי העליה משום שבכל מקום שאנחנו נוכחים עליה זה דבר ראשון או שני אחרי בטחון.
רומן ברונפמן: מה שאותי מטריד באופן מיוחד, אנחנו ראינו את הפרסום על כמות היהודים בעשור האחרון וזה לא במקרה שאני אמרתי שעל כל אלף שהגיעו 500 ירדו, אני לא התכוונתי בדיוק לאותו מאגר האנשים אבל בסך הכל על כל אלף שהתווספו בעשור לאוכלוסיית ישראל, 500 אנשים מצאו את עצמם מחוץ לגבולות.
רומן ברונפמן: אני מתייחס לפרסום של ידיעות אחרונות על 650 אלף יורדים בחשדנות מסויימת כי לפי הערכתי והערכת הגורמים המוסמכים אנחנו מדברים על מליון איש שב-25 השנה האחרונות מצאו את עצמם מחוץ לגבולות המדינה.
רומן ברונפמן: אני מדבר על תופעה והשאלה שלי בנושא זה, כפי שיש מוסד לתיאום בנושא עליה קליטה, האם יש נושאים משותפים גם לסוכנות היהודית, גם ללשכת הקשר, גם למשרד החוץ וגם למשרד הקליטה בתחום היורדים.
רומן ברונפמן: השאלה השלישית שלי היא לגבי ההיערכות שלנו בבלרוס.
רומן ברונפמן: ההיערכות שלנו בבלרוס שזה אחד מהמאגרים הלא מבוטלים ואני חושב שהמספרים מדברים על 80-90 אלף איש בבלרוס, משרד החוץ סגר את נציגותו במינסק ואני מבין שגם לשכת הקשר לא יכולה לפעול במינסק, הסוכנות נמצאת או לא נמצאת במינסק, אינני יודע, אבל בכל זאת אני חושב שהמדינה שצמצמה באופן מוחלט את נציגותיה ברפובליקה הזאת טועה ואני חושב שעלינו גם לפעול בתחום זה.
יגאל יאסינוב: סגירת השגרירות בבלרוס אני לא רוצה להגדיר את זה כשערורייה, אנחנו מדברים היום על עליה ומה מפריע ולמה לא עולים.
יגאל יאסינוב: מדינה שסוגרת שגרירות במדינה שהיא מאגר עליה אומרת אתם לא רצויים.
יגאל יאסינוב: זה אחד מהדברים.
יגאל יאסינוב: אני רציתי להפנות את שימת ליבנו לדבר אחר לחלוטין וזה בדיוק הצעקה, אני מהיהודים שרוצים לעלות.
יגאל יאסינוב: אני חושב שהבעיה של העליה בשנים האחרונות היא שמישראל פונים לאנשים האלה ואומרים, אתם לא יהודים, אל תבואו.
יגאל יאסינוב: אלה שבאים נתקלים פה בבעיות קשות בגלל שלא מקבלים אותם כיהודים.
יגאל יאסינוב: הדברים האלה חוזרים וכל בן אדם שרוצה לעלות ארצה מפחד, מפחד להגיע לפה ולהפוך פה ללא מקובל, לא רצוי.
יגאל יאסינוב: זה אחד מהדברים שפוגעים בעליה, לזה אנחנו מוסיפים את הענין הכלכלי ואי אפשר לשכוח שאנחנו נמצאים במלחמה והרבה הורים ביטלו את הטיול של ילדיהם בישראל בגלל המצב הבטחוני.
סלי מרידור: כפי זה נראה היום אנחנו נערכים לקיצוצים, אנחנו משתדלים את מירב הקיצוץ להחיל על פגיעה בתנאי השכר ובתנאי העבודה של העובדים ופגיעה בשירותים ע"י פיטורין של עובדים ולהגיע למינימום, אבל בכל זאת לא תהיה לנו ברירה אני חושש גם לקיצוץ בתוכניות שלמות.
סלי מרידור: אנחנו נמצאים בתוך הידברות עם ארגון העובדים לגבי קיצוצים, אנחנו לא הוכללנו ע"י הממשלה וע"י הכנסת לא בחקיקה ולא בהסכם של הממשלה עם ההסתדרות, אנחנו מנסים להגיע עם ארגון העובדים להסכם שהוא לא הסכם לשנתיים, מה שהמדינה עשתה זה הסכם לשנתיים לגבי פגיעה בתנאי שכר מתוך הנחה, זה אפילו נקרא תרומה לצמיחה, אנחנו לא יכולים לעשות את התרגילים האלה, אנחנו נמצאים בפני מציאות שאנחנו צריכים לחתוך חיתוך רב שנתי ולא תרגיל לשנתיים ואנחנו עושים מאמץ ואני מניח שנצליח בו להגיע עם ארגון העובדים להסכמה על פגיעה קשה בתנאי השכר בדגש על תנאי שכר של בכירים, לא לשנתיים אלא מעתה ואילך.
סלי מרידור: ככל שנצליח בזה יותר נצטרך לקצץ פחות בשירותים ובתוכניות וככל שנצליח יותר בגיוס הכספים כך נוכל לתת יותר שירותים.
סלי מרידור: לגבי ביטול המענקים, אין לי ספק שזה דבר קריטי, עד היום הצלחנו יחד עם משרד הקליטה רק בנושא של ארגנטיה ואורוגוואי ודרום אפריקה, צרפת רשומה בהחלטה אבל לא היתה לה שום הטבה ייחודית, ארגנטינה צרפת ואורוגוואי.
סלי מרידור: עד לסוף 2003 לא הצלחנו נכון לרגע זה בשום דבר נוסף מעבר למאה מליון לפתרון זמני לחלק מיהודי אתיופיה ולעולי אתיופיה.
סלי מרידור: חשבנו שנוכל להגיע להבנה עם הממשלה, אפילו היתה הצעה שהגישה שרת הקליטה למוסד לתיאום להקים צוות משותף שידון בהסדרי מעבר, היתה התנגדות של האוצר וזה הוסר מסדר היום ואנחנו ממתינים לדיון בבג"צ ולצערי להכרעת בג"צ.
סלי מרידור: אני חושב שיש בה סוגיה ערכית מוסרית עלייתית.
סלי מרידור: ..
סלי מרידור: אני מאמין לחלוטין לראש הממשלה בדבריו בסוגיה הזאת שהוא לא רוצה לראות את המשך הפגיעה בתנאי הסיוע לעולים, יחד עם זה אני חייב להגיד שבסופו של דבר השאלה מה תהיה המדיניות בפועל של ממשלת ישראל וצריך להביא בחשבון את המשמעות של הסיוע הזה.
סלי מרידור: זה לא תמריצים, זה לא הטבות, צריך ללכת לראות את העולים האלה, שאלת על עולי ברית המועצות, צריך ללכת לראות את הילדים האלה, 15 אלף ילדים בארץ בלי משפחות, בלי הורים, צריך לראות באיזה תנאים הם חיים, לפני צבא, בצבא, באוניברסיטה, צריך ללכת לבקר בבתי עולים חדשים, הילדים שלהם הם סיפור הצלחה אדיר, ההורים משלמים מחיר ענק, זה קורע לב.
סלי מרידור: לגבי כל סוגיית היורדים וכל מה שקורה בארץ ועזיבת ישראלים או ירידת ישראלים בעתיד, אין לי נתונים או יכולת להביע הערכה או עמדה.
סלי מרידור: לגבי הטיפול באוכלוסיית יורדים ובניהם בחו"ל האחריות היא של המדינה, אני בהחלט חושב שאנחנו צריכים לשבת עם משרד הקליטה ולראות מה ניתן לעשות עוד מול האוכלוסיה הזאת, זאת אוכלוסיית יעד ממדרגה ראשונה לעליה ולנסיון להחזיר את האנשים ובניהם.
סלי מרידור: הסוכנות היהודית ממשיכה לפעול בבלרוס באופן מלא ואין ספק שבכל מקום שיש קונסוליה של מדינת ישראל או שגרירות של מדינת ישראל זה מחזק את כל המאמצים המשותפים שלנו, מקום שאנחנו יוצאים, וודאי מקום שהיינו ושאנחנו יוצאים אנחנו מחלישים.
סלי מרידור: הנושא של יהודים ועולים, אני גאה שאנחנו עושים כל מאמץ להעלות כל מי שזכאי לפי חוק השבות, אנחנו הגוף שלא רק מחזיר אותם למדינת ישראל, עליה זה לא סתם הגירה, אנחנו מחזירים אותם לעם ישראל.
סלי מרידור: הבחנת התודעה בין מישהו שהוא בן ליהודים או נכד ליהודים איננו נקבע, וודאי לא בברית המועצות לשעבר, עפ"י השאלה מי אמא שלו או מי אבא שלו, באופן מובן זה הרבה מאוד פעמים נעשה הפוך, שהתודעה נקבעת לפי שם המשפחה שבדרך כלל נקבע לפי האבא ולא לפי האמא, והסוכנות היהודית היום מושיטה יד ל-35 אלף איש שלומדים השנה זהות יהודית בקורסים בברית המועצות מרצונם בהתנדבות, אז מעבר לזה שאנחנו עושים מעשה חשוב ואנחנו לא מבקשים בשבילו תודה והוקרה, זה 35 אלף איש בדרכם ארצה בהתנדבות, באים ללמוד יהדות.
סלי מרידור: זה בשבילי הבשורה הכי משמחת שאפשר היה לשמוע והדבר הכי מדכא זה מה שקורה להם פה בתהליך הגיור.
סלי מרידור: כל מי שחרד לעתידו של העם היהודי ועתידה של מדינת ישראל, את עיקר המאמץ שלו צריך להשקיע בזה שאנשים שהם בנים ונכדים, בנות ונכדות ליהודים, שרוצים לחזור הביתה, שבאים להשתלב איתנו פה בחברה הישראלית, אם הם מוכנים להיות כמו רוב האנשים שיושבים פה בחדר, שיתנו להם להיות יהודים במלוא מובן המילה ולא יעבירו אותם מסלולים שחלקם בלתי סבירים וחלקם בלתי ראויים.
סלי מרידור: דיברתם על הנושא של עירק, אני עוד פעם רוצה לברך, אנחנו את רוב התוכניות שלנו עושים, התוכניות המסיבות, בקרב בני נוער ובקרב צעירים.
סלי מרידור: אמרתי קודם 15 אלף חבר'ה בלי הורים, רובם באו דרך תוכניות של הסוכנות היהודית, נעלה ואחרים, אבל המדיניות החד משמעית שכל יהודי שרוצה לבוא הביתה, גם אם הוא בן 10 או בן 90, אנחנו נביא אותו הביתה.
סלי מרידור: ועל זה גאוותנו.
מירלה גל: אין ספק שהעליה חשובה ממדרגה ראשונה לחוסנה הלאומי של מדינת ישראל ואף לפני הנושא הבטחוני ואם אנחנו נסתכל על מה עשתה העליה במהלך עשר ההשנים האחרונות ואיפה היינו אילמלא העליה הזאת מבחינה דמוגרפית, אני חושבת שברור לכולם שהיינו במצב גרוע בהרבה ממה שאנחנו נמצאים בו היום.
מירלה גל: לכן אין ספק שצריך לעשות את המקסימום על מנת לעודד את העליה ואין לי ספק שזו צריכה להיות פעילות משולבת של הסוכנות היהודית ושל ממשלת ישראל כי מערכת הקליטה ומערכת העליה זה שני גופים שמבינים זה את זה ובלעדי שיתוף פעולה זה לא ניתן יהיה להתקדם.
מירלה גל: אני לא אתייחס לנקודות שסלי העלה שנידונו בועדת התיאום האחרונה כי ודאי שאנחנו מתכוונים וכבר התחלנו במהלכים אופרטיביים על מנת לראות איך אנחנו מוציאים את ההחלטות האלה אל הפועל ומיישמים אותם כבר במהלך השנה הקרובה.
מירלה גל: אם זה אותו ספר, הנושא של העצמת השפה העברית שלטעמנו הוא אחד הנושאים החשובים ביותר על מנת לטייב את הקליטה של העולים בארץ, גם מבחינה תעסוקתית וגם מבחינת קליטה בכלל.
מירלה גל: אני מאוד מקווה שאת הניצנים של התוכניות האלה ניתן יהיה כבר לראות במהלך השנה הקרובה.
מירלה גל: במשרד הקליטה כמי שאמון על הטיפול בתושבים חוזרים, התחלנו במהלכים על מנת לראות איך עושים תוכניות שבסופו של יום יביאו לפחות לחזרה של חלק מאותם יורדים, כי אין ספק שיש שם פוטנציאל אדיר, 650 אלף אולי זה לא רלוונטי משום שחלקם צעירים מאוד, חלקם מבוגרים מאוד ולא יחזרו ארצה, אבל במסגרת של ה- 650 או חצי מליון וודאי שיש פוטנציאל גדול מאוד לאנשים לחזור ארצה ואין ספק שאנחנו כמדינה נדרשים לעשות את המקסימום על מנת להשיב אותם וחוקים כמו אותו סעיף 58 שמרע את היכולת שלהם לחזור ארצה בגלל סיבות של קנסות בריאותיים כאלה או אחרים, לא יעזור לנו ולכן השרה התחילה במהלכים מול משרד האוצר על מנת לראות איך אנחנו משנים את אותה החלטה ולא גורמים עוול לאותם ישראלים שבאמת ובתמים מעוניינים לחזור ארצה ולא באים הנה על מנת לעשות ניתוח רפואי כזה או אחר ונדרשים היום לשלם 50-70 אלף שקל קנס.
מירלה גל: מבחינתנו זה בהחלט נקודה שאנחנו הולכים לטפל בה.
מירלה גל: גם הסעיף הזה וגם בכלל לבדוק את הדרכים הטובות ביותר להחזיר את הבנים האובדים ארצה.
מירלה גל: אין ספק שנושא התעסוקה הוא אחד הנושאים החשובים ביותר מבחינת העולה הפוטנציאלי וכפי שצויין ארגון נפש לנפש אחת המטרות שהוא שם לעצמו זה לנסות ולמצוא מקום עבודה לכל עולה לפני שהוא מגיע ארצה.
מירלה גל: בסך הכל הכללי אני חייבת לציין שההצלחה שלהם היא גבוהה מאוד ואנחנו מבחינתנו עושים את המקסימום לכל אלה שטרם נמצאה להם תעסוקה, למצוא להם תעסוקה כשהם מגיעים ארצה וזה נכון כמובן לא רק ל"נפש לנפש" אלא בכלל לכלל אוכלוסיית העולים.
מירלה גל: יחד עם זאת אני חייבת לציין שלא רק התחום של התעסוקה הוא שמטריד אותנו, וכפי שנאמר כאן אנחנו מתכוונים לבחון ביחד עם הסוכנות היהודית מה הם המניעים שמביאים את העולה ארצה.
מירלה גל: אז נכון שיש דברים שהם אך ורק קשורים בנו ואיך אנחנו נטפל בעולים בארץ ומה אנחנו נעשה על מנת להביא אותם, אבל אסור לנו לשכוח שיש גם מניעים סביבתיים שקשורים למדינה שממנה הם באים ואם אנחנו נסתכל למשל על עולי ארגנטינה בשנה האחרונה נהנינו מכמות נכבדת של עולים, אני חושבת שעם ההתייצבות של המצב הכלכלי פוליטי בארגנטינה לי לפחות אין ספק שאנחנו בשנה הקרובה לא נזכה לאותה כמות של עולים שהיתה בשנת 2002.