GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
הרב אליהו בן-דהן: אם היא איננה אזרחית ישראלית ובאה לכאן כתיירת בלבד, היא זקוקה לאישור מיוחד, לאשרה לשם גיור.
הרב אליהו בן-דהן: שונה אשרה לשם גיור מאשרה לשם לימודים או מאשרה לעובד זר.
הרב אליהו בן-דהן: יכול להיות שבעקבות הפגישה עם ראש הממשלה בשבוע שעבר, הדברים ישתנו, אך כרגע אלה הם הנהלים.
הרב אליהו בן-דהן: לגבי ילדי "נעלה", הבעיה היא קצת שונה.
הרב אליהו בן-דהן: ילדי "נעלה" נמצאים לרוב במסגרות של פנימיות דתיות, ולגביהם אין שום בעיה ואנו מגיירים אותם.
הרב אליהו בן-דהן: צריך לזכור, שהליך הגיור מקנה זכויות אזרחיות, ועל כן חשוב לדעת אם אדם מסוים הוא מועמד לגירוש או שמעמדו הוא מעמד ארעי.
הרב אליהו בן-דהן: אנו, כחלק מזרועות המדינה, איננו יכולים לסתור את עמדת הזרוע האחרת שטוענת כי אותו אדם מועמד לגירוש.
הרב אליהו בן-דהן: המקרים האלה הם בשוליים.
הרב אליהו בן-דהן: בשנה יש אולי 100 גיורי תיירים.
חמי דורון: מהי ההגדרה של גיור תייר?
קולט אביטל: בני מנשה מגיעים הנה כתיירים ומגיירים אותם.
חמי דורון: אדם שהתחתן עם לא יהודי בחו"ל ורוצה להביא את בן זוגו לארץ, הוא צריך לחכות שלוש שנים עד שבן הזוג יוכל לגשת לאולפן.
חמי דורון: מדוע אם הבן שלי התחתן עם תיאלנדית ורוצה להביא אותה לארץ, הוא צריך לחכות שלוש שנים עד שהיא תגיע להליך גיור?
חמי דורון: על פי תפיסת עולמכם עדיף לו שישאר בתיאלנד.
משה גפני: מה זה תפיסת עולמכם?
משה גפני: יש שני הליכים במדינת ישראל, או לשנות את החוק, או ששר הפנים יצהיר הצהרה.
הרב אליהו בן-דהן: אני לא מבין מה ההתרעמות.
הרב אליהו בן-דהן: ההתרעמות צריכה להיות כלפי משרד הפנים ולא כלפינו.
משה גפני: חה"כ דורון אומר לרב בן-דהן: "שלכם".
משה גפני: הרב בן-דהן מייצג את מדינת ישראל ועל כן הוא חייב לפעול על פי החוקים שלה.
משה גפני: אם חה"כ דורון רוצה להפוך את זה למצב אחר, הוא צריך להגיש הצעת חוק לשינוי המצב הזה, ואז הרב בן –דהן יחליט אם הוא ממשיך להיות עובד מדינה, ואני אחליט האם אני אמשיך להיות אזרח המדינה.
חמי דורון: בעזרת השם נגיש.
קולט אביטל: הצרה היא שבוועדה הזו אנו שמענו גם דברים אחרים.
קולט אביטל: שמענו כי כן מביאים לארץ אנשים עם אשרת תייר, מגיירים אותם ולוקחים אותם לעבוד בהתנחלויות.
קולט אביטל: לדוגמא, בני מנשה.
קולט אביטל: יש סטנדרטים כפולים ברבנות או במשרד הפנים.
קולט אביטל: אנו באנו כדי לנסות ולברר את הסוגייה הזו.
הרב אליהו בן-דהן: לגבי המקרה שהציג חה"כ דורון, אני רוצה לומר כי גם כאשר יהודי שנושא אישה שאיננה יהודיה בחו"ל ומביא אותה לארץ, אותה אישה איננה מקבלת אזרחות ישראלית מייד.
הרב אליהו בן-דהן: יש הליך מדורג של קבלת אזרחות הנמשך 5 שנים.
אברהם פורז: 4.5 שנים.
הרב אליהו בן-דהן: אם במדינת ישראל הליך קבלת האזרחות נמשך 4.5 שנים, אל תצפו שהליך הגיור יהיה ביום אחד.
הרב אליהו בן-דהן: המדינה דורשת הליך מדורג שנמשך 4.5 שנים כדי לבדוק אם אכן קיים קשר אמיתי ונכון.
30807: ילד לא יהודי גם צריך גיור.
משה גפני: זה שהוא מתחתן עם לא יהודייה לא אכפת לך?
30807: אכפת לי מאוד.
הרב אליהו בן-דהן: 85% מאלה שמגיעים לבית הדין לגיור מאולפני הגיור, מגויירים בישיבה הראשונה של בית הדין, והשאר מתגיירים בישיבה השניה או השלישית של בית הדין.
הרב אליהו בן-דהן: זה אומר שמי שעובר את הליך הלימוד כולו, לימוד באולפן ועמידה בדרישות לא מוגזמות של בתי הדין, מתגייר.
יגאל יאסינוב: כל התהליך הוא מוגזם.
קולט אביטל: כיוון ששר פנים הגיע רק עכשיו, אני רוצה לחזור על כמה דברים שנאמרו.
קולט אביטל: היום אנו מדברים על 300,000 איש עולים מחבר העמים.
קולט אביטל: נאמר כאן כי הסטטיסטיקה הרשמית היא 270,000, אך כנראה שיש הרבה יותר מזה.
קולט אביטל: אנו בעיקר מתמקדים על הדור הבא.
קולט אביטל: הקשישים לא ישנו הרבה מבחינה סטטיסטית, כיוון שאנו מדברים על אנשים שעומדים להינשא בישראל, אלה שמשרתים בצה"ל.
קולט אביטל: אנו מדברים על תהליכי הגיור וההתאזרחות שלהם.
קולט אביטל: אנו שומעים כי ישנן פרוצדורות שונות שלא תמיד תואמות את החוק.
קולט אביטל: שר הפנים, היינו רוצים שתאמר לנו כיצד אתה רואה את הבעיה.
קולט אביטל: כיוון שמדובר על כך שבסופו של דבר עדין יתקיימו בעם היהודי נישואי תערובת ועדיין יגיעו לארץ עולים, בזה לא נגמרה הבעיה.
קולט אביטל: חה"כ סולודקין דיברה קודם על כך שהגיעו לארץ אנשים שמטרתם היתה להיות חלק מהעם היהודי.
קולט אביטל: דובר על קליטה רוחנית.
קולט אביטל: מסתבר שמבין כל הציבור הגדול הזה, רק מיעוט, בין 690 ל-1,000 עולים מתגיירים בשנה.
קולט אביטל: היתר בוחרים לא להתגייר, אולי בגלל שהתהליכים כל כך מורכבים ומסובכים.
קולט אביטל: מהי המדיניות שלנו כלפי אותם אנשים, וכיצד אנו מתכוונים לפתור את הבעיות האזרחיות של האנשים האלה?
אברהם פורז: אני רוצה שנעשה פה הבחנה בין שאלות המעמד האזרחי בארץ, אזרחות ותושבות, לבין שאלת הדת.
אברהם פורז: הרצון שלי היה לנסות ולהפריד בין שני הדברים האלה.
אברהם פורז: צריך להבין שחוק השבות נותן זכות לשבות ולאזרחות ישראלית אוטומטית גם למי שאינם יהודים.
אברהם פורז: מי שיש לו סבא יהודי מקבל אזרחות ישראלית למרות שאיננו יהודי.
אברהם פורז: בן זוג של מי שזכאי שבות, גם הוא מקבל בסופו של דבר אזרחות ישראלית.
קולט אביטל: רק לאחר 4.5 שנים.
אברהם פורז: אם נכד של יהודי מרוסיה שאיננו יהודי מגיע לארץ עם אשתו שהיא גויה, הם שניהם מקבלים אזרחות ישראלית בסופו של דבר.
מרינה סולודקין: אל תשתמש במילה "גויה".
אברהם פורז: בעיני המילה "גויה" היא מילה חיובית.
מרינה סולודקין: יש למילה הזו מטען מאוד כבד.
אברהם פורז: בעיני זה דבר חיובי.
משה גפני: מרינה, יש הבדלי השקפות בינכם.
אברהם פורז: אמנם 10% ממקבלי פרס נובל הם יהודים, אך 90% הם גויים.
אברהם פורז: כנראה שגם הם תרמו לאנושות.
משה גפני: המילה "גוי" זה עם.
משה גפני: "כל גויי הארץ" משמעו כל עמיי העולם.
קולט אביטל: אני מציעה שנתייחס לזה כמונח ניטרלי של "עם".
מרינה סולודקין: המילים "גוי" ו"שיקסע", הן מילות גנאי.
אברהם פורז: בואו נעזוב את העניין הסמנטי.
אברהם פורז: אני אומר את זה רק לשבח.
אברהם פורז: המגמה שלי היא לתת יותר זכויות לאנשים האלה, ולא להתנכל להם.
אברהם פורז: גם הבן של הנכד שמגיע לארץ ואיננו זכאי לפי חוק השבות, כיוון שהוא כבר נין שלך יהודי, מקבל פה מעמד של תושב קבע.
אברהם פורז: כך אנו פוגשים בחיילים לא יהודיים.
אברהם פורז: אני החלטתי להעניק לכל אלה, בלי קשר לכך אם הם יתגיירו או לא, אזרחות ישראלית.
אברהם פורז: בתהליך מדורג אנו עכשיו מאתרים אותם ונותנים להם אזרחות ישראלית.
מרינה סולודקין: גם קודמיך החליטו על כך.
מרינה סולודקין: צריכים לבצע.
אברהם פורז: יש כאלה שבאים אלי בטענות שאני מבצע יותר מדי.
אברהם פורז: אנשים אלה הם בעלי מעמד של תושב ארעי או תושב קבע, והם שונים ממי שיש לו מעמד של תייר או של עובד זר.
אברהם פורז: יש הסכמה עם הרבנות ועם התנועה הרפורמית והקונסרבטיבית, שלא מגיירים בארץ תיירים ועובדים זרים.
מרינה סולודקין: אם הם לא בני מנשה.
אברהם פורז: אני עכשיו בודק מאיפה העניין הזה צומח.
אברהם פורז: לי אין יד ורגל בעניין הזה.
קולט אביטל: אומרים שישנה החלטה של משרד הפנים לגייר 5,000 איש בשנה.
הרב אליהו בן-דהן: זה לא נכון.
הרב אליהו בן-דהן: מדובר רק ב-100 בשנה.
אברהם פורז: אני התוודעתי לנושא של בני מנשה לראשונה בטלוויזיה.
אברהם פורז: ההחלטות בעניין הזה התקבלו בתקופת קודמיי, ואני לא מתכוון להמשיך בזה.
אברהם פורז: לדעתי, אם אנו נחפש את שבט בני מנשה באזור הזה, אנו נמצא כמה מיליונים.
אברהם פורז: אולי אפשר לגייס אותם שם.
אברהם פורז: אנו מדברים על אלה שהגיעו לארץ והם בעלי מעמד של תושב קבע או ארעי ומעוניינים להתגייר.
אברהם פורז: הם רוצים להתגייר כי חלקם מרגישים לא נח שהבן לא יהודי.
אברהם פורז: בעניין הזה מערימים עליהם קשיים בלתי נסבלים.
קולט אביטל: מי מערים עליהם קשיים?
קולט אביטל: הקשיים מתחילים במשרד הפנים.
אברהם פורז: זה לא נכון.
אברהם פורז: הלוואי והיתה לי סמכות גיור.
משה גפני: לא היית מגייר.
אברהם פורז: הייתי עושה להם מבחן בתולדות הציונות והאזרחות, והייתי נותן להם את תעודת הגיור.
אברהם פורז: הוקם מכון משותף לגיור שבמסגרתו למדו עד היום 8,500 איש, אך רק 700 הצליחו להגיע לגיור מלא, כיוון שהמכון הזה מערים קשיים בלתי-נסבלים, עד כדי כך שראש הממשלה אמר שאם הוא היה מועמד במכון לגיור, הוא לא היה מתקבל.
יחזקאל פישר: המכון איננו אחראי על הליכי גיור, אלא רק על הקריטריונים.
אברהם פורז: המכון איננו אשם.
אברהם פורז: המכון הוא יחסית בסדר.
אברהם פורז: בשלב של בית הדין של הרבנות, יש קבוצה של רבנים מחמירים.
אברהם פורז: תובעים מאישה שעומדת להתגייר לשמור מצוות, וגם תובעים זאת מבעלה.
אברהם פורז: אומרים לה כי אם בעלה יחלל שבת, היא לא תתגייר.
אברהם פורז: גם אם היא מספרת שיש לה חברים חילוניים, זה פוסל את ההליך.
אברהם פורז: בנוסף, תובעים להעביר את הילדים לבתי ספר השייכים לזרם החינוך הדתי.
אברהם פורז: כאשר מדובר בנערות, התנאי הוא שהן תתחייבנה לא לשרת בצבא.
משה גפני: זה לא נכון.
קולט אביטל: את זה כבר הצלחנו לתקן.
אברהם פורז: זה הגיוני.
אברהם פורז: הציבור הדתי-לאומי לא שולח את הבנות לצבא, אלא לשירות לאומי, ואילו הציבור הדתי נגד שירות בנות בצה"ל.
אברהם פורז: בשל כך זה ברור שבחורה שתגיד שהיא רוצה לשרת בצה"ל היא תכניס את עצמה אוטומטית לקטגוריה של אלה שלא שומרות תורה ומצוות.
אברהם פורז: המצב הזה בעיני הוא בלתי נסבל.
אברהם פורז: זהו מצב הגורם לכך שמאות אלפים מעולי חבר המדינות נמצאים בחזקת לא יהודים.
אברהם פורז: אם הבן שלי ירצה להתחתן עם לא יהודייה אני אשלח אותו להתחתן בחו"ל.
קולט אביטל: האם אתה חושב שזה הפתרון?
אברהם פורז: לפי הסכם עם המפד"ל, אנו תוך שנה נמצא פתרון לפסולי החיתון בארץ.
אברהם פורז: אם הבן שלי ירצה להתחתן עם לא יהודייה עולה לפי חוק השבות, בעתיד הקרוב יהיה לו הסדר נישואין אזרחיים בארץ.
מיכאל מלכיאור: המפד"ל לא מפרש כך את ההסכם.
אברהם פורז: כתוב כי מי שלא יכול להינשא, לפי הדין הדתי החל עליו, יוכל להירשם כמשפחה בבתי הדין למשפחה החילוניים בארץ.
קולט אביטל: אנו ראינו את ההסכם הזה, ואנו רק מייחלים שזה יתקיים.
אברהם פורז: אותי לימדו שהסכמים צריך לכבד.
אברהם פורז: אין שום הוראת דין שנותנת מונופול לרבנות בגיור.
אברהם פורז: ואכן תלוייה ועומדת בפני בית המשפט העליון עתירה של התנועה ליהדות מתקדמת, להכיר בגיורם של 13 אנשים, שהתנועה ליהדות מתקדמת גיירה בארץ.
אברהם פורז: בתקופתו של אלי ישי העמדה שלו ושל היועץ המשפטי לממשלה היתה שהגיורים האלה אינם צריכים להחשב.
אברהם פורז: אני מחזיק בדעה אחרת.
אברהם פורז: אני חושב כי גם הגיורים של הרפורמים ושל הקונסרבטיבים צריכים להחשב, ובתנאי שיהיו כמה כללים.
אברהם פורז: הכלל הראשון הוא שהם יקבלו על עצמם את הכלל שלא לגייר תיירים ועובדים זרים, אלא רק את מי שממילא יש לו זכות להיות בארץ כתושב, אלא אם כן יהיו חריגים שיאושרו על ידי משרד הפנים.
אברהם פורז: הכלל השני הוא שיהיה גורם מוסמך מטעם שתי התנועות האלה.
אברהם פורז: העניין עדיין לא הוכרע בממשלה.
אברהם פורז: יש מונופול לגבי נישואין וגירושין של יהודים בישראל לבתי הדין הדתיים, אך אין שום הוראת דין שנותנת להם מונופול על הגיור בארץ.
אברהם פורז: יש אבסורד בכל העניין הזה.
אברהם פורז: גיור שתבצע התנועה ליהדות מתקדמת בארה"ב מתקבל, אך אם אותו גיור עצמו ייערך בארץ לאישה לא יהודייה שבעלה יהודי, זה ייפסל.
אברהם פורז: לדעתי, אין שום סיבה שבג"צ לא יקבל את העתירה שלהם.
אברהם פורז: אני ניסתי לעשות איזשהו מהלך כדי להגן על הרבנות.
אברהם פורז: אמרתי שכדאי לנו להחליט שכל שאלת קבלת האזרחות הישראלית היא איננה תוצר אוטומטי של הגיור, מבלי לגעת בחוק השבות.
אברהם פורז: מי שבא לפי חוק השבות, חוק השבות חל עליו.
אברהם פורז: יש הלכה שפסק היועץ המשפטי לממשלה שמקובלת עליי, שמי שמגיע לארץ כתייר או כעובד זר, חוק השבות לא יחול עליו כי חוק השבות מדבר על יהודים השבים לארץ.
אברהם פורז: אז הוא יוכל לקבל את האזרחות הישראלית באחת משתי דרכים, הדרך האחת היא ששר הפנים ייתן לו אזרחות מבלי לגייר אותו.
קולט אביטל: מהן הקטגוריות?
אברהם פורז: כל מי שיש לו תרומה ייחודית לחברה הישראלית, שחקנים, אמנים, סופרים וגם משקיעים זרים שהקימו כאן מפעל ומעסיקים עשרות ישראלים.
אברהם פורז: מדובר בסך הכל על כמה עשרות אנשים בשנה.
אברהם פורז: עד עכשיו נתתי אזרחות לעשרה אנשים.
אברהם פורז: הקצב הוא של שניים עד שלושה בחודש.
אברהם פורז: זה הרבה פחות מכל שבט המנשה.
אברהם פורז: המסלול השני הוא מסלול הגיור.
אברהם פורז: ראש הממשלה אמר כי מי שגוייר בארץ ואושר על ידי הרבנות הראשית, הוא יקבל אוטומטית אזרחות ישראלית.
אברהם פורז: זה היה בניגוד לדעתי.
אברהם פורז: ראש הממשלה לא פסק שהגיורים של הרפורמים והקונסרבטיבים הם פסולים.
אברהם פורז: הוא אמר כי הוא לא מקבל את דעתי שלא לתת אוטומטית אזרחות למי שהתגייר בארץ על ידי בתי הדין המוכרים על ידי הרבנות הראשית.
אברהם פורז: מבחינה משפטית שום דבר לא מחייב, כיוון הסמכויות הסטוטוריות הן בידי שר הפנים.
אברהם פורז: כל עוד לא תוקן החוק אני יכול לעשות מה שאני רוצה, אך אני מוכן להתחשב בדעתו של ראש הממשלה.
אברהם פורז: עם זאת, ראש הממשלה לא אמר שהגיורים של הרפורמים והקונסרבטיביים לא יהיו מוכרים.
קולט אביטל: זו חדשה מאוד מרעישה.
משה גפני: זה היה ברור שתהיה היום כותרת.
משה גפני: הכותרת היא שאתה שומע לפסיקתו של ראש הממשלה.
אברהם פורז: אני חושב שהעמדה שהממשלה תציג בבית המשפט העליון תהייה שבכפוף למגבלות וסייגים שהרפורמים והקונסרבטיבים יקבלו על עצמם, היא תאפשר גם להם לגייר אנשים.
אברהם פורז: כך כל התופעות הנלוות לא תהיינה.
אברהם פורז: אלה יהיו גיורים יותר קלים וליבראליים.
אברהם פורז: אני לא אומר שכל רב יגייר, אך איני רואה פסול בכך שההנהגה של התנועה הקונסרבטיבית והרפורמית תגייר.
אברהם פורז: זאת לנוכח העובדה שאותו גיור עצמו שנערך בארה"ב כן מוכר פה.
אברהם פורז: יוצא מכך שאנו הופכים למדינה אנטי-ציונית.
אברהם פורז: הרב רגב שהוא ציוני שנמצא פה ומגשים את הציונות, יהיה פסול כרב, אך המקביל שלו בארה"ב שאמנם אוהב את ישראל אך לא הגשים את הציונות בעצמו, יקבל מעמד עדיף.
אברהם פורז: מדוע רב רפורמי באמריקה יהיה יותר טוב מהרבנות של היהדות המתקדמת בארץ?
עודד וינר: האם גם היועץ המשפטי לממשלה מקבל את עמדתך?
אברהם פורז: לא.
אברהם פורז: היועץ המשפטי יכול לייעץ, אך הוא אינו יכול לקבוע את התוכן.
אברהם פורז: גם על ההכרה בגיורים של הקונסרבטיבים והרפורמים בחו"ל היה מאבק, וגם זה נעשה בניגוד ליועץ המשפטי.
אברהם פורז: למונופול הזה אין מקום.
אברהם פורז: זהו מונופול רע , וההוכחה לכך היא כי מתוך 8,500 איש שהיו מעוניינים להתגייר, רק 10% הגיעו לקו הגמר.
אברהם פורז: נגד הרבניםם הם קצת יותר מקלים נשמעה טענה כי הם מבוגרים וכי צריך להעיף אותם.
קולט אביטל: בזמנו השר ישי, קודמך בתפקיד, הסכים לבטל בתעודת הזהות את הרישום של אדם כיהודי.
קולט אביטל: האם זה עדיין בתוקף?
אברהם פורז: אני יודע כי היה ויכוח תקופתה ארוכה לגבי מחיקת סעיף הלאום.
קולט אביטל: היתה החלטה שהתקבלה בוועדת החוקה, והיא גם בוצעה תקופה מסוימת.
אורי רגב: גם היום אין יותר את הסעיף של הלאום בתעודת הזהות.
אורי רגב: הסעיף מופיע רק במרשם האוכלוסין.
משה גפני: בג"צ פסק כי מכירים בגיור הרפורמי והקונסרבטיבי לצורך הרישום בתעודת הזהות, וכתווצאה מזה תמכנו במחיקת סעיף הלאום מתעודת הזהות.
משה גפני: מדוע אם כך לא נהרו המונים לגיור הרפורמי והקונסרבטיבי?
משה גפני: מדוע כל 300,000 האנשים שעליהם מדובר לא עומדים בתור ומחקים לרפורמים ולקונסרבטיבים שיגירו אותם?
משה גפני: ניסית ליצור כותרת, אדוני השר, אך אין כותרת.
אברהם פורז: אותה אישה לא יהודייה של יהודי שהגיע לפי חוק השבות לארץ היא רוצה להתגייר ושמדינת ישראל תכיר בגיור הזה והיא תחשב כיהודייה.
משה גפני: אתה חייב לקבל את הגיור על פי פסיקת הבג"צ.
משה גפני: לך אין מעמד בעניין הזה כיוון שזה הוכרע לפניך.
משה גפני: הנושא של מיהו יהודי, שייך לחוק וזה איננו קשור אליך, אלא אם כן המפד"ל יתנו לך גם את המשרה של שר הדתות.
אברהם פורז: הויכוח שלך עם המפד"ל הוא לא בעיה שלי.
אברהם פורז: אני טוען שצריך להכיר גם בגיורים של הרפורמים והקונסרבטיבים בכפוף למגבלות שהם יקבלו על עצמם.
מיכאל מלכיאור: אנו עוסקים בנושא שאיננו נושא טכני הקשור רק בדמוגרפיה וברישום, אלא בנושא הקשור בבני אדם.
מיכאל מלכיאור: הרבה פעמים אנו עוסקים בעניין מבלי לקחת בחבון את המרכיב האנושי.
מיכאל מלכיאור: אנו עושים חוה והיטלולה מכל הדיון, כי אנו מערבבים כל כך הרבה דברים שונים.
מיכאל מלכיאור: כולם, כולל משרד הפנים, משחקים.
מיכאל מלכיאור: אף אחד איננו הולך עם אמת ועם קו שאפשר להגן עליו.
מיכאל מלכיאור: אני חושב כי השר טועה בכך שהוא אומר כי החיילים הלא יהודים הם הנינים של הסבא היהודי.
מיכאל מלכיאור: רוב המשרתים בצבא שאינם יהודחם הם לא נינים של יהודים.
מיכאל מלכיאור: גם אלה שעליהם אתה מדבר, הם בעלי אזרחות ישראלית.
מרינה סולודקין: כאן אתה טועה.
מרינה סולודקין: לנינים אין אזרחות.
מיכאל מלכיאור: מה קורה עם אלה שבאו לארץ כילדים קטנים.
מרינה סולודקין: הם מצאו רק בצבא שהם לא הזרחים, אלא תושבי קבע.
אורי רגב: שניכם צודקים.
אורי רגב: הנינים לא מקבלים אזרחות, ורוב החיילים הלא יהודים הם אזרחים ישראלים.
מיכאל מלכיאור: יש שאלה לגבי כל נושא הגיור.
מיכאל מלכיאור: בעבר כאשר אנשים התגיירו, הם התגיירו לתוך קהילה דתית, כי רוב היהודים היו דתיים.
מיכאל מלכיאור: לכן השאלה אם הם ישמרו מצוות, לא היתה שאלה.
מיכאל מלכיאור: היום המצב שונה.
מיכאל מלכיאור: יש סוגי פסיקה שונים, ואני לא חושב כי אנחנו ככנסת צריכים להתערב בנושא של פסיקה.
מיכאל מלכיאור: אני מתפלא על הרב גפני, כיוון שאני מניח כי הוא לא יקבל את הגיור של הרבנות הראשית ושל בתי הדין המיוחדים לגיור.
משה גפני: אני אקבל כל גיור שהוא גיור אמיתי.
אברהם פורז: מהו גיור אמיתי?
משה גפני: כמו שיש ספר חוקים, כך גם יש חוקים לזה.
מיכאל מלכיאור: הרב גפני, האם אתה תקבל גיורים שנעשים על ידי בתי הדין לגיור?
מיכאל מלכיאור: אני שם שאלה בנושא הזה.
מיכאל מלכיאור: היו עמדות שונות ברבנות לגבי השאלה האם אפשר לגייר אנשים שהם אינם שומרי מצוות.
מיכאל מלכיאור: היו רבנים, כמו הרב עוזיאל והרב גורן שלפי אידיאולוגיה אמרו כי יישוב ארץ ישראל שקול כנגד כל המצוות.
מיכאל מלכיאור: אני מכיר בעצמי מאות אנשים שהתגיירו בתקופה של הרב גורן.
מיכאל מלכיאור: למדו את האנשים תורה ומצוות, אך אנשים שבהגדרה גרו בקיבוצים בהם לא היתה כלל אפשרות לשמור מצוות, התגיירו.
מיכאל מלכיאור: הרב גורן אפילו כתב בתעודות כי הגיור חל רק במדינת ישראל, ולכן גם הרשו לעצמם בתי הדין באירופה לפסול את הגיורים.
מיכאל מלכיאור: עכשיו עושים חצי דרך.
מיכאל מלכיאור: אין מדיניות ברורה של הרבנות.
מיכאל מלכיאור: לכן אנו מגיעים למצב שבו אחד עובר את ההמכשולים ומתגייר ואחד לא עובר את המכשולים.
מיכאל מלכיאור: אני חושב כי צריך לנתק את העניין ההלכתי מעבודתה של הכנסת.
מיכאל מלכיאור: לכן אנו גם לא נכנסים לבעייתיות של הגיור הרפורמי והקונסרבטיבי.
מיכאל מלכיאור: אני אישית חושב כי גיור שלא נעשה לפי ההלכה, איננו גיור.
מיכאל מלכיאור: אם מישהו יגיע לבית הכנסת שלי וירצה לעלות לתורה, הוא לא יקבל זאת, ואם הוא ירצה להתחתן, הוא לא יתחתן.
מיכאל מלכיאור: טאני לךא חושב שזה עניין של מדינת ישראל לקבוע את הסטנדרטים לגבי מיהו יהודי.
מיכאל מלכיאור: היא צריכה לקבוע רק מיהו ישראלי.
מיכאל מלכיאור: צרילך להוציא את העניין הזה מידי השליטה של הכנסת.
קולט אביטל: זה לא כך.
מיכאל מלכיאור: אני סבור שזה כך.
מיכאל מלכיאור: אני חושב כי אנו צריכים להפריד בין השאלה מיהו יהודי לבין השאלה מיהו ישראלי.
מיכאל מלכיאור: אם נעשה זאת, לא תהיה שום בעיה גם לתת שוויון לזרמים הלא אורתודוקסים ביהדות.
מיכאל מלכיאור: זה גם מה שיקרה בפועל.
מיכאל מלכיאור: כפי שהשר פורז אמר יווצר מצב של אבסורקד בו מי שילך ויעשה גיור רפורמי בחו"ל יוכר פה, ומי שיעשה גיור רפורמי פה הלא יוכר פה כיהודי.
מיכאל מלכיאור: זהו דבר שלא מתקבל על הדעת.
מיכאל מלכיאור: העיסוק שלשר הפנים בעניין הזה, צריך להיות לא עיסוק דתי, אלא עיסוק אזרחי סביב השאלה מיהו ישראלי.
מיכאל מלכיאור: שם צריך לדאוג לשוויון מוחלט בין הזרמים.
קולט אביטל: איך אתה מגדיר את השיוויון בין הזרמים כעניין אזרחי?
קולט אביטל: כך אתה מאפשר חתונות שהם בעצם עניין דתי.
מיכאל מלכיאור: כמו שאדם שהוא לא יהודי מברית המועצות, שהוא נכד של יהודי בא לארץ ויכול לקבל אזרחות, אני לא רואה שום סיבה שמי שעבר גיור רפורמי לא יקבל גם אזרחות, ללא כל קשר אם הגיור נעשה שם או פה.
אברהם פורז: מי שהתגייר בחו"ל אצל הרפורמים, הוא מגיע לארץ ומקבל אוטומטית אזרחות.
מיכאל מלכיאור: אני מדבר על מי שמתגייר בארץ אצל רפורמים.
אברהם פורז: בארץ זה לא פועל.
מיכאל מלכיאור: פה אני מוכן לקל את עמדתך בעניין.
קולט אביטל: האם אתה מוכן לקבל גיורים רפורמים בארץ?
מיכאל מלכיאור: אני לא דן בדיון הלכתי.
מיכאל מלכיאור: זהו דיון אחר לגמרי.
משה גפני: שאלה אותך היו"ר מה יהיה אם מישהו התגייר בגיור רפורמי או קונסרבטיבי, למרות שאין הבדל ביניהם.
קולט אביטל: תתפלא אבל יש.
משה גפני: הרב מלכיאור, מה קורה עם אותו גוי שבא אליך לקהילה ורוצה להתחתן עם יהודייה?
מיכאל מלכיאור: אני אמרתי שאני לא אשיא אותם.
משה גפני: אם כך, אתה לא מקבל את הגיור הרפורמי.
קולט אביטל: אם הבנתי אותך נכון, רב רפורמי יוכל להשיא אותם, והמדינה צריכה להכיר בזה.
נתנאל פישר: רק לצורך אזחות.
מיכאל מלכיאור: גם אם מישהו תחתן בקפריסין השר פורז וגם השר אלי יישי רושמים אותו כנשוי בתעודת הזהות.
משה גפני: בגלל הגיורים הרפורמים התעודה הזו היא לא נכונה.
מיכאל מלכיאור: אני הייתי רוצה שאנו נשנה מדיניות, כך שנקבל את העולים ונדאג להם שהם יתגיירו.
מיכאל מלכיאור: יש בתי דין שמוכנים לגייר אותם.
קולט אביטל: האם אתה אומר שצריך להקל על הליך הגיור?
מיכאל מלכיאור: אם גישתה של המדינה היתה אחרת, והיא היתה מסבירה פנים לעולים, והיתה דואגת להסברה, הכל היה אחרת.
מיכאל מלכיאור: לפי הסטטיסטיקה 60%-70% מהעולים כן היו רוצים להתגייר ברגע שהם מגיעים לארץ.
מיכאל מלכיאור: לאחר שהם נמצאים פה כבר תקופה, הרצון הזה נעלם.
קולט אביטל: זה מגיע רק ל-10%.
מיכאל מלכיאור: גם אנשים שלומגדים במכון המשותף ולא מתגיירים בסופו של דבר, יש לכך סיבה.
מיכאל מלכיאור: אלי דהן סיפר כי 85% מתגיירים בדיון הראשון.
מיכאל מלכיאור: הבעיה היא שהם לא מגיעים לדיון הראשון.
מיכאל מלכיאור: אני הייתי בהרבה דיונים בכנסת.
מיכאל מלכיאור: אני הייתי יו"ר של ועדת שרים לענייני גיור.
מיכאל מלכיאור: אנשים לא מבינים את כל התהליכים, ועל כן הדיון הוא לא חכם.
קולט אביטל: כל אחד פועל לפי חוכמתו.
קולט אביטל: אני לא הענקתי לך ציונים, ואני מציעה שגם אתה לא תעניק לי ציונים.
מיכאל מלכיאור: לא דיברתי על הניהול של חה"כ קולט אביטל, אלא על מה שנאמר פה.
מיכאל מלכיאור: צריכים למצוא היכן נקודת התורפה, מדוע אין יותר גיורים.
מיכאל מלכיאור: מנהל בתי הדין מספר כי כל מי שמגיע לבית הדין מתגייר.
מיכאל מלכיאור: בכל זאת המספרים הם כל כך נמוכים.
מיכאל מלכיאור: עם זאת יש מספר גדול של אלה שכן עוברים את תהליך הגיור.
מיכאל מלכיאור: אם כך, היכן נקודת התורפה?
מיכאל מלכיאור: אני חושב שקודת התורפה היא בשני מקומות.
מיכאל מלכיאור: קודם כל בהסברה הכללית לעולים כדי לאפשר להם מיד כאשר הם באים, או אפילו כבר כאשר הם נמצאים בחו"ל, לעבור את הליך הגיור.
מיכאל מלכיאור: בנושא הזה כבר התחלנו לעשות פעולה יחד עם הסוכנות היהודית.
יגאל יאסינוב: אני שמח שיצא לי בסוף הדיון לדבר.
יגאל יאסינוב: כידוע אני לא שייך לשום קהילה דתית, לא אורתודוקסית-קהילה שהייתי שייך לה הרבה שנים, לא רפורמית ולא קונסרבטיבית.
יגאל יאסינוב: מאותה סעיבה שאני חזרתי בשאלה, הרבה עולים לא רוצים לעבור את הליך הגיור.
יגאל יאסינוב: אני הייתי חלק ממשפחה חרדית שעלתה ארצה, וכולנו חזרנו בשאלה.
יגאל יאסינוב: הסיבה שבגללה חזרנו בשאלה ושבגללה הרבה עולים לא רוצים לעבור את הליך הגיור, היא ששונאים אותם ולא רוצים לקבל אותם.
יגאל יאסינוב: אלה שמעוניינים לעבור את ההליך נתקלים בהתנגדוות גדולה.
יגאל יאסינוב: מצד אחד אומרים להם שיבואו ויעברו את הליך הגיור, אך מצד שני מיד מתחילים להגיד להם כי הם צריכים להפסיק את הקשרים עם המשפחה שמפריעה להליך הגיור.
יגאל יאסינוב: הבעיה היא אחרת.
יגאל יאסינוב: אתם נותנים רק מס שפתיים מטעם הרבנות ומטעם חברי הכנסת החרדים.
משה גפני: מי זה אתם?
משה גפני: אני לא שייך לרבנות.
יגאל יאסינוב: הקהילה האורתודוקסית הפכה את הגיור לכלי כדי לאפשר או לא לאפשר לאדם להיות ישראלי.
יגאל יאסינוב: במקום עניין דתי, הפכתם את זה לעניין ישראלי.
יגאל יאסינוב: אנו ראינו פה את המחטף של רב ראשי מהקהילה האתיופית ששדטרש לשלוח את הילדים לבתי ספר דתיים שמרוחקים מן המשפחה.
יגאל יאסינוב: כך גם נוהגים נגד עולים מרוסיה.
יגאל יאסינוב: עניין הגיור לא צריך להיות קשור לעניין האזרחות.
יגאל יאסינוב: אני חושב כי הקהילה הרפורמית והקונסרבטיבית חייבות לקבל אישור לערוך חתונה.
יגאל יאסינוב: משרד הפנים חייב לקבל את זה.
יגאל יאסינוב: רב רפורמי ורב קונסרבטיבי יכולים לעשות גיור ומשרד הפנים חייב לקבל את זה.
יגאל יאסינוב: אדוני השר, אני מאוד שמח שאתה אמרת כי אתה ממשיך לבצע את המדיניות שלך.
יולי יואל אדלשטיין: יש לא מעט סכיזופרניה אובייקטיבית בכל היונים שאנו מקיימים לאורך שנים סביב הנושא הזה.
יולי יואל אדלשטיין: אני אומר את זנה כמי שהשתתף בוועדת שרים לגיור, בוועדת נאמן ובהרבה דיונים סביב הנושא הזה.
יולי יואל אדלשטיין: זו השתקפות של מצב אובייקטיבי, ועל כן לא צריך לכעוס או להתרגש.
יולי יואל אדלשטיין: מפלגות שחרטו על דגלם חילוניות מצאו עצמן לא פעם מגינות על זרמים דתיים.
יולי יואל אדלשטיין: בחברה שלנו הסכיזופרניה מובילה אותנו לדיונים בכיוון הלא נכון.
יולי יואל אדלשטיין: השאלה היא מה אנו מעוניינים לשים במרכז.
יולי יואל אדלשטיין: אם אנו רוצים לשים במרכז גיור זה או אחר, איני יכול לתרום
יולי יואל אדלשטיין: לדיון הזה ולומר איזה גיור יותר טוב.
יולי יואל אדלשטיין: כל אחד ינהג על פי אמונתו.
יולי יואל אדלשטיין: לעומת זאת אם אנו רוצים לשים במרכז את העולה, אנו צריכים לחשוב איך לא לרמות את העולה.
יולי יואל אדלשטיין: בסוף ההליך של הגיור, כאשר הוא קונה את הליך הגיור, אני מצטער על הביטוי הציני, הוא יידע שייצא לו מזה משהו.
יולי יואל אדלשטיין: אני לא מתכוון למשו חומרי.
יולי יואל אדלשטיין: מבחינת המדינה האולה לא מקבל שום דבר חומרי לאחר ההליך הזה, לא יותר סל קליטה או הטבות במשכנתא.
יולי יואל אדלשטיין: אם הוא זכאי חוק השבות כל הזכויות חלות עליו, גם כאשר הוא יהודי על פי ההלכה וגם כשהוא בן זוג או ילד של יהודי.
יולי יואל אדלשטיין: העניין שלי הוא שאותם רבע מיליון אזרחי מדינת ישראל שיבחרו בתהליך הגיור, יוכלו בסופו של התהליך לחיות פה חיים כמו כל אחד מאיתנו, כולל להתחתן ולהתגרש וכו'.
יולי יואל אדלשטיין: נכון להיום יש רק סוג גיור אחד שמקנה את הדברים האלה, גיור אורתודוקסי.
יולי יואל אדלשטיין: כל גיור אחר שאנו נציע לעולים כיוון שהוא גיור יותר מהיר וקל, לא יהיה טוב.
יולי יואל אדלשטיין: מי שרוצה ללכת לכיוונים אחרים, צריך קודם כל לסדר את הכיוונים האלה ורק אחר כך יפנה לעולים.
יולי יואל אדלשטיין: כרגע יש רק מסלול אחד.
יולי יואל אדלשטיין: אני חושב כי אם יש משהו שאליו אנו יכולים להגיע בסוף הדיון הזה הוא לקרוא לתגבור ההסברה בתחום הזה בקרב העולים, כיוון שלא ייתכן שלירידה מ-60% ל-10% עולים שבוחרים בהליך הגיור, אין הסבר.
יולי יואל אדלשטיין: מישהו מסביר לעולים שלא צריך את כל העניין הזה.
יולי יואל אדלשטיין: יכול להיות ההסברה ההפוכה שהרבנות לא יכולה לעסוק בה, אלא רק הפוליטיקאים, תעזור.
יולי יואל אדלשטיין: הנושא של אולפני הגיור כל הזמן עולה ויורד.
יולי יואל אדלשטיין: גם האולפנים המשותפים והאולפנים של מנהל הגיור ידעו תקופות יותר טובות.
יולי יואל אדלשטיין: זה נובע ממשבר פיננסי ומנסיונות של קיצוניים להכשיל את העניין כל הזמן.
יולי יואל אדלשטיין: לכן אני חושב כי הכיוון שאליו אנו צריכים לפנות הוא כיוון בו מקסימום עולים יקבלו את המסלול במינימום קשיים.
משה גפני: העולים שצופים בנו עכשיו חושבים שאנו לא דנים בעיקר.
משה גפני: הממשלה הזו שהשר פורז חבר בכיר בה גרמה לעולים נזק בל יתואר.
משה גפני: הסיבה ש40% מקרב העולים מברית המועצות לשעבר היו מעוניינים להתגייר וכשבאו לארץ האחוז ירד ל-6%, היא כי מה שמעניין אותם זה מקומות עבודה שאין להם והפגיעה שהתוכנית הכלכלית פגעה בהם באופן אנוש.
משה גפני: כאשר הם צופים בנו ושומעים את הדיון הפילוסופי על גיור, הם אומרים כי אנו לא מייצגים את העולים.