GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמיר פרץ: מצד אחד, יכול להשפיע לרעה.
עמיר פרץ: כי יהיו הרבה כאלה שיגידו אם הם צריכים לקלוט עובד היום מבוגר שמגיע בגיל 50 או יותר, והעלאת גיל הפרישה אמור למעשה במצב האבטלה הנוכחי, לגרום להפחתת מקורות ההכנסה ומקומות העבודה הפנויים.
עמיר פרץ: לכן ברור לחלוטין שבשנים האלה שבהם עדיין לא ברור לאן המשק הולך מבחינת הצמיחה, יכול להיות מצב שעולים חדשים מעל גיל 50 ומעלה ימצאו את עצמם בלי יכולת להיקלט לשוק העבודה בכלל.
עמיר פרץ: אני חושב שהשאלה שנשאלת כאן היא שאלה מרכזית.
עמיר פרץ: כי מדינת ישראל לא יכולה לקרוא לעולים חדשים לבוא, להתנתק מהמדינות שלהם.
עמיר פרץ: אז יכול מישהו להגיד, מה כבר שילמו בבריה"מ, 100$ ,200$, 300$, מה זה חשוב?
עמיר פרץ: זה הכל יחסי.
עמיר פרץ: הם באים ממדינות שכל מדינה פיתחה את המחויבות הסוציאלית שלה כלפי האזרחים שלה בדרך מסוימת.
עמיר פרץ: לכן אין אפשרות להעתיק 100$ או 200$ ששילמו ברובד הראשון או השני בבריה"מ או במדינה אחרת.
עמיר פרץ: ולומר, אנחנו מעתיקים אותו בערך היומי שלו.
עמיר פרץ: לא, אנחנו באים ואומרים, שאדם מסוים עד גיל 50, יידע שהוא עובד ויידע שיהיה לו איזשהו ביטחון כלכלי שהוא יפרוש.
עמיר פרץ: ומגיע בגיל כזה, הסיכוי שלו לצבור איזה שהם זכויות שיתנו לו מחיה מינימלית, סיכוי שואף לאפס.
עמיר פרץ: נניח שמישהו יתחיל לעבוד בגיל 50 עד גיל 65, אם שפר גורלו, בד"כ לצערנו העובדים האלה מועסקים בשכר מינימום, בתנאים מאוד קשים.
עמיר פרץ: ואם הוא יגיע למקום העבודה שיסכימו לתת לו פנסיה, הוא יצבור 30%.
עמיר פרץ: 30% מתוך אותו שכר מינימום הוא יכול להגיע ל- 800-900 ש"ח במקרה הטוב.
עמיר פרץ: פלוס קצבת זקנה שלו, ברור שאנחנו גוזרים עליו חיים של עוני, חיים של דחק.
עמיר פרץ: ואנחנו מראש יודעים שאוכלוסייה שהיא מאוד מוגדרת, הולכת להיות נטל על החברה הישראלית.
החלטה. א: לכן אני חושב שחוק פנסיה או בדמות חקיקת מטריה שנותנת גיבוי להסכמים, כי אני מזהיר בעניין של חוק פנסיה שהוא חקיקה מבלי שיתאפשר במסגרת הסכמים להשלים אותו ולהגדיר ענפים ולהגדיר מקצועות, הוא יהיה חוק נכה.
החלטה. א: אין כנסת, תהיה הכנסת החכמה ביותר שמסוגלת לזהות ולפלח את כל הקבוצות.
החלטה. א: היחידים שיכולים לעשות זאת, זה כשיש התדיינות בין מעסיקים לעובדים, יכולים להבחין בין עובד בפינציה ירוחם שנמצא ליד תנור ב1800- מעלות חום לבין פקיד בפינציה ירוחם.
החלטה. א: זה לא אומר שכל העובדים בפינציה ירוחם צריכים להיות פטורים מהעלאת גיל הפרישה.
החלטה. א: אני מציע לכולם לבקר במפעל לאורדן, זה מפעל שיש בו חלק גדול של עולים חדשים.
החלטה. א: או אני מציע לכולם להיכנס למפעל ט-ב באשדוד, ששם מייצרים אומנם רק מרגרינה ועוגות, אבל העובדות האלה מרוויחות שכר מינימום ללא שום תנאים, עובדות מאוד קשה.
החלטה. א: אם מישהו חושב שאפשר לייצר מרגרינה ועוגות עד גיל 67, הוא טועה.
החלטה. א: כי העובדות האלה עומדות כל היום, זה עבודה פיזית מאוד מאוד קשה.
החלטה. א: מי שייכנס לאורדן, ימצא שם שלט שנתלה על ידי מהעובדים האומר " ברוכים הבאים לגיהינום".
החלטה. א: יש שם אנשים שנמצאים עם רגליים בחול ומרתכים כל היום במשך 8-9 שעות עובדים מול הרתכת.
החלטה. א: החבר'ה האלה אין שום סיכוי שיגיעו לגיל 67.
החלטה. א: וחלקם עולים חדשים.
החלטה. א: ולכן אני חושב שהמחויבות הפנסיונית של מדינת ישראל היא מפתח לתחושת הביטחון שעולה חדש יכול להרשות לעצמו להגיד, אני עוזב את המדינה שלי ואני בא למקום שהסיכויים שלי לשרוד, הם סיכויים גדולים.
קולט אביטל: משפיעות הגזירות על הציבור הספציפי הזה.
מרים שמלצר: המורכב ב75%- או מקצבאות זקנה או מתמיכות של משרדים, משרד השיכון או תמיכות מהסוג הזה.
מרים שמלצר: 18% היה גם מורכב מהכנסות מעבודה, נתון שאומר שהעולים הקשישים בהחלט עובדים.
מרים שמלצר: הם משתדלים להגדיל את הכנסתם והם ידועים כאנשים שעובדים, אז כך בהחלט צריך לדעת שגם עושים מאמצים לעבוד, אבל בכל-זאת, הרי רוב ההכנסה שלהם מורכבת מביטוח-לאומי ותמיכות אחרות.
מרים שמלצר: סה"כ ההכנסות הוא בערך 50% מסה"כ ההכנסות של משק בית של קשיש בממוצע.
מרים שמלצר: משפחה ממוצעת ההכנסה שלהם בערך 6,000 ש"ח.
מרים שמלצר: הכנסה ממוצעת של משפחת קשישים עולה היא בסביבות 3,500 ש"ח עם סיוע לשכ"ד.
מרים שמלצר: הכל מגולם בפנים.
מרים שמלצר: לגבי ביטוח לאומי מה מציע החוק הזה.
מרים שמלצר: יש לו שני פנים.
מרים שמלצר: אני לא יכולה שיש לו רק פן אחד.
מרים שמלצר: הפן הקשה יותר והמקיף כרגע יותר אולי שקשישים יתחילו לקבל קצבאות זקנה מוגדלות.
מרים שמלצר: היום הבטחת הכנסה מורכבת מקצבאות לזקנים ולאלה שאינם זקנים עדיין.
מרים שמלצר: הקצבה של הקשישים היא גדולה בערך כ10%- יותר מהקצבה של אלה שלא קשישים.
מרים שמלצר: אז הקצבה תהיה עוד, שנה, שנתיים או שבע שנים יותר נמוכה.
עמיר פרץ: הממוצע היום זה 6,970 ומשהו ש"ח.
מרים שמלצר: השלמת הכנסה.
אביה ספיבק: קצבת הזקנה ללא ותק של 10 שנים וכן הלאה.
אביה ספיבק: והעולים מקבלים זאת אם מגיעים מיד כשמגיעים ארצה.
עמיר פרץ: תוצאה של ביטוח.
אודי בן דרור: הביטוח הלאומי.
מרים שמלצר: במהלך חייו.
קולט אביטל: שילמתי כל חיי ביטוח לאומי, אני לעולם לא אקבל מהביטוח הלאומי את הסכומים שאני שילמתי.
קולט אביטל: אבל לעומת זאת אני שמחה שאנשים אחרים, עולים חדשים יקבלו.
מרים שמלצר: לא מיועדים את לקצבאות הזקנים.
מרים שמלצר: מי שמשלם את הקצבאות לקשישים, זה אוצר המדינה.
מרים שמלצר: אנחנו רק מבצעי ההסכם שנמצא בינינו ובין האוצר.
מרים שמלצר: כל חוק הבטחת הכנסה גם הוא ממומן ע"י אוצר המדינה.
מרים שמלצר: זה אמנם הסכם, יש איזה גושפנקא משפטית אחרת, אבל לא זה משולם מדמי הביטוח.
קולט אביטל: כבר כולל הבטחת הכנסה.
קולט אביטל: ז"א, שמשפחה של עולים חדשים קשישים צריכים להתקיים במקרה הטוב, עם הבטחת הכנסה 2600 ש"ח.
קולט אביטל: אם חס וחלילה העולים האלה הם גם ניצולי שואה והם צריכים לקבל רנטה מגרמניה.
קולט אביטל: אחד מבטל את השני?
מרים שמלצר: הכנסה לצורך הזכאות של הסכומים האלה.
מרים שמלצר: וזה בניגוד לאחרים, שהרנטה שלהם כן נחשבת.
מרים שמלצר: מההכנסות מהקצבה.
מרים שמלצר: 1000 ש"ח, לא נחשב כהכנסה.
מרים שמלצר: וכל שקל מעל זה מקודד ב60- אג' מהקצבה.
מרים שמלצר: אני לא חושבת שאחוז מאוד גבוה מהקשישים עובד.
מרים שמלצר: יש פגיעה בודאות בגובה הקצבה בין הצעירים למבוגרים יותר.
מרים שמלצר: מצד שני, אני לא יכולה להתעלם מהעניין כשמעלים את גיל הפרישה, מי שעובד לפני גיל הפרישה, יש לו הזדמנות לעוד שנתיים אצל גברים ועוד שבע שנים אצל נשים, לצבור מה שנקרא אצלנו "תוספת ותק לקצבת הזקנה".
מרים שמלצר: מי שכרגע לא בגיל זקנה לא קרה לו כלום לפי החוק הזה.
עמיר פרץ: עבודה.
עמיר פרץ: למעשה במקום לקבל מקצבת הזקנה הוא יקבל הבטחת הכנסה.
עמיר פרץ: השאלה מה הפער בין שתי הקצבאות האלה.
עמיר פרץ: והשאלה אם הקריטריונים של רכוש, מכונית וכו' חלים על שתי הקצבאות גם יחד?
אודי בן דרור: בשנה, כל שלוש שנים.
אודי בן דרור: שזה לא שונה מההצעה שמונחת היום על שולחן הכנסת, ההצעה שעברה קריאה ראשונה.
אודי בן דרור: ועדת נתניהו לא התייחסה איך לחלק את השנה הזאת כל שלוש שנים.
אודי בן דרור: מה שתואר זה העניין של המעבר אצל מקבלי הבטחת הכנסה מהקצבאות לקצבאות בגיל העבודה או הקצבאות עד גיל זקנה כמו שהוא בחוק הביטוח הלאומי, 60 או 65, המעבר לקצבאות זקנה עם השלמת הכנסה לאותם אלה שלא עובדים, אז קודם כל צריך עדיין להתייחס לאלה שכן עובדים וכן יוכלו לצבור את אותן שנים פנסיוניות.
אודי בן דרור: ולהם דחיית גיל הפרישה בהחלט מסייעת.
אודי בן דרור: לאותם מקבלי קצבאות שהקצבאות למי שמעל לגיל 55 לא יופחתו בהפחתות שהיו בקצבאות הבטחת הכנסה.
אודי בן דרור: ההפחתות היו רק למי שעד גיל 55.
אודי בן דרור: מי שמעל לגיל 55, הקצבאות שלו נשארו באותו גובה שהם היו ערב ההפחתות.
אודי בן דרור: לאוכלוסיות בגיל העבודה.
אודי בן דרור: אני מתייחס בעיקר לגובה הקצבה.
אביה ספיבק: הזקנה.
אודי בן דרור: מקצבת הזקנה.
אודי בן דרור: אבל אותם קשישים שמקבלים השלמת הכנסה - השלמת הכנסה מכסה את הפער הזה ולאותם קשישים לא היתה הפחתה.
אודי בן דרור: אחרים, זה סיוע בדיור, בארנונה.
אודי בן דרור: הממשלה.
אודי בן דרור: גם הסיוע בשכ"ד וגם תכניות של דיור ציבורי, עדיין ההטבות שניתנות לעולים חדשים, הן הטבות יותר גבוהות והטבות טובות יותר.
אודי בן דרור: קיימת.
אודי בן דרור: הסיועים האלה עדיין ניתנים במגבלת התקציב שהממשלה מסוגלת לספק.
אודי בן דרור: אני לא יכול להיכנס לכל תכנית ומה היו השינויים בה, אבל גם בכל מסגרת תקציב, גם במסגרת הקודמת וגם היום, מסגרות הסיוע שעולים מקבלים, עדיין גבוהות יותר.
קולט אביטל: טוב ויפה.
קולט אביטל: אנחנו רק מתנגדים לזה שאת הקיצוצים עושים לציבור הכי פגיע, לציבורים הכי חלשים.
קולט אביטל: כשאתה יושב באוצר, אתה לוקח פחות או יותר ועושה תרגיל כזה, אני אלך לקצץ כך וכך וכך, 7% פה, 10% שם וכו', אם אתה לוקח בחשבון מה התרגום המעשי לגבי אדם בן 60 עולה חדש שהגיע לארץ, אין לו יכולת לעבוד וקיצצו לו, בביטוח הלאומי 4% עוד קודם, ומקצצים לו בסל התרופות, ומשכנתא כבר לא יכולה להיות לו, ובשכה"ד 7% וכמובן יש גם בעיה של הפנסיות.
קולט אביטל: ובשביל אדם שלא עובד, לעלות את העניין של הפנסיה לגיל 67, זה שנתיים שבהם הוא לא מקבל את התוספת הזו.
קולט אביטל: בוא תעשה אתי לרגע תרגיל מחשבתי.
קולט אביטל: מה זה אומר לגבי אותם אנשים, נפגעו לא נפגעו, בכמה נפגעו?
אודי בן דרור: למשל מקבלי קצבאות נכות או מי שיבקשו לקבל קצבאות נכות, שלהם הגיל עולה ומקבל מספר שנים שבהם יוכלו לקבל את הקצבאות האלה.
קולט אביטל: חמורה.
גלי עציון: תיקונים על מה שאמרו פה.
גלי עציון: אני רוצה להזכיר, יש את חוק האזרחים הותיקים, שזה גם עוד אוסף של הטבות קטנות.
גלי עציון: כרטיס אוטובוס יעלה יותר זול, ארנונה קצת יותר זולה.
גלי עציון: כל הדברים האלה לכאורה אומרים בסדר, עוד שני ש"ח, עוד ארבעה ש"ח שם.
גלי עציון: לבן-אדם שההכנסה הממוצעת שלו היא 2060 זה בעל משמעות מאוד כבדה.
גלי עציון: ובמסגרת מה שהאוצר קורא לו "האחדה" יש גם האחדה בפגיעה בו.
גלי עציון: שהיא מאוד רלוונטית בייחוד לאוכלוסיות חלשות.
גלי עציון: בנושא הפריסה של השנים של ועדת נתניהו.
גלי עציון: אתמול בדיון בועדת הכספים ישב עו"ד יוסי גטניו שהיה חבר בועדת נתניהו ואמר באופן חד משמעי שלהבנתו, כוונת ועדת נתניהו היתה לקחת שנתונים - שנה שלמה ובסופה יתווספו ארבעה חודשים.
גלי עציון: יש לזה משמעות מאוד גדולה.
גלי עציון: למרות שהאוצר אומר שהמיצוי יגיע בשנת 2024, המיצוי בפועל יגיע בשנת 2017.
גלי עציון: כי בעצם אישה שבשנת 2017 תהיה בת 60, היא כבר חייבת לפרוש בגיל 67.
גלי עציון: זו הצגה בעיני קצת לא מדויקת של הדברים להגיד שזה פריסה של 21 שנים, זה בפועל פריסה של 13.5 שנים.
גלי עציון: ויש לזה משמעות מאוד גדולה.
גלי עציון: גדולים וחכמים ממני דיברו על כמה חשוב לעלות את גיל הפרישה.
גלי עציון: כנראה שזה נכון.
גלי עציון: לכל דבר לא חשוב רק ה"מה" אלא גם חשוב ה"איך".
גלי עציון: ואי אפשר לבוא בהינף גרזן ולערוף.
גלי עציון: בנוגע לנשים זה רלוונטי עוד יותר.
גלי עציון: כי נשים תיפגענה בצורה קשה מאוד מכל נושא העלאת גיל הפרישה.
גלי עציון: לסבר את האוזן, יש עליה מאוד גדולה ברמת ההשכלה של נשים, של נשים עולות, הביאו מאוד את השינוי הזה.
גלי עציון: לעומת זאת מציין דוח של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ממרץ 2003, שעל אף הנתונים המעודדים האלו, בין השאר 78% מהנשים שלמדו 16 שנים ויותר, שייכות היום לכח העבודה.
גלי עציון: על אף הנתונים המעודדים האלה, חשוב לציין כי במעמד האישה ובחוסר השוויון בשוק העבודה, כמעט שלא חל שיפור.
גלי עציון: ז"א, שנשים הן עדיין כח עבודה נחות.
גלי עציון: וגם ועדת נתניהו שדנה בזה ארוכות, קבעה באופן חד משמעי שנשים אינן מקבלות תמורה מלאה עבור ההון האנושי שלהן בשוק העבודה.
גלי עציון: המשמעות של הדברים, גם בגישה, בתמריץ.
גלי עציון: ז"א אין עניין לנשים להמשיך לעבוד עוד 7 השנים האלה מחד.
גלי עציון: מאידך הן לא יכולות, גם אם הן רוצות.
גלי עציון: שמעתי כבר שנאמר שבעצם שלקבוצת העולים דווקא תהיה הזדמנות לעבוד עוד 7 שנים, אבל בפועל חלק גדול מהעולות עובדות דרך חברות כח-אדם, בתנאי העסקה די מחפירים, בעבודה מאוד בסיסית ושוחקת שבד"כ לא מתאימה, לא להשכלה שלהן ולא ליכולות שלהן.
גלי עציון: אין שום סיכוי שהן תצלחנה להישאר בשוק העבודה עד גיל 67.
גלי עציון: אם לרוע מזלן הן הצליחו לקנות איזו מכונית-גרוטאה חבוטה, הן לא תקבלנה הבטחת הכנסה והן תשארנה חסרות כל.
גלי עציון: "ההזדמנות" היא תיאורטית לחלוטין.
גלי עציון: הפגיעה פה היא גם במישור של חוק גיל פרישה וגם במישור התקנון האחיד.
גלי עציון: כי במסגרת תקנון האחיד הפגיעה בעמיתים תבוא לידי ביטוי הרבה יותר ממשי בקרב נשים ועוד יותר, בקרב נשים שהספיקו לחסוך רק תקופה קצרה יחסית.
גלי עציון: ולכן גם שם זה מאוד בעייתי.
גלי עציון: אני רוצה להפנות את תשומת הלב לסעיף הקטן בתקנון האחיד שהוא הגיע דרך סעיף קטן אחר בחוק להבראת כלכלת ישראל ממאי, שמדבר על זה, זה מין מוקש קטן שטמן האוצר.
גלי עציון: שאם חוק גיל פרישה לא יעבור וגיל הפרישה לא יועלה, אז הגירעון יתחלק, חצי בין האוצר וחצי בין העמיתים.
גלי עציון: אמנם זה לא חד משמעי כרגע איך, אבל לפי מה שמסתמן ומה שאנחנו שמענו (כי זה הכל בשמועות מפה לאוזן).
גלי עציון: את הפרק הזה.
גלי עציון: כרגע לפחות במסגרת התקנון האחיד, יש את הסעיף הזה שהגירעון האקטוארי הנוצר כתוצאה מאי העלאת הגיל, יתחלק.
גלי עציון: המשמעות של זה שכל אישה שתרצה לפרוש לפני גיל 67, נאמר בגיל 60, ייחשבו לה בערך 3.5% בשנה.
גלי עציון: בין 25% ל7%- הפחתה בשנה על פרישה מוקדמת לפני גיל 67.
גלי עציון: עכשיו תחשבו על אישה שעובדת נאמר מגיל 50, צברה לא כל-כך הרבה, יוצא לה פחות או יותר לשלם לאוצר בסוף הדרך או לשלם לקניות, היא לא תישאר עם הכנסה.
גלי עציון: שורה תחתונה, זה לא חשוב רק ה"מה", מאוד חשוב ה"איך".
גלי עציון: ואם בדרך אל ה"איך" אנחנו נחסל את כל השכבות, אולי זה בעצם הדרך הכי פשוטה, הם לא ישרדו.
גלי עציון: הפגיעה תהיה קשה מאוד, היא קשה מאוד לנשים.
גלי עציון: אני חושבת שלנשים עולות במיוחד.
ניר כהן: הפנסיה.
ניר כהן: לפני כן, בכל מה שנוגע לאוכלוסייה העובדת והמבוטחת, הרי שהחוק שעבר, בכל מה שנוגע לתכנית להקצאת קרנות הפנסיה, רק שיפר את מצבם של הקרנות ומטבע הדברים של העולים שמבוטחים בקרנות כמו יתר העמיתים.
ניר כהן: אם לא היינו מתערבים ואם הכנסת לא היתה מעבירה את החוק שדואג לאזן את הקרנות האלו, הרי למעשה המבוטחים שם היו נותרים, או ללא פנסיה בכלל עם חלק קטן ממה שהובטח להם.
ניר כהן: אני חושב שאין על זה ויכוח על העובדה שהקרנות האלה צברו גירעונות גדולים ב- 100% ל30%-.
ניר כהן: בכל מה שנוגע לעמיתים שמבוטחים בקרנות האלו, הם צריכים להיות די אסירי תודה לגבי החוק הזה ולגבי ההתערבות של הכנסת.
ניר כהן: באשר לדחיית גיל פרישה.
ניר כהן: לגבי האוכלוסייה העובדת ובטח אוכלוסיית הנשים העובדת, החוק הזה בא לשפר את מצבם.
ניר כהן: מטבע הדברים הפנסיה שלהם תהיה גבוהה יותר וגם על כך לא אמור להיות ויכוח.
ניר כהן: לגבי התקנון האחיד.
ניר כהן: התקנון האחיד נכתב כך שאם יחוקק חוק גיל פרישה, הוא יותאם לגיל הפרישה החדש.
ניר כהן: כל זמן שלא עבר בחוק הכנסת - אז גיל הפרישה התקני לאישה הוא 60 ולגבר הוא 65.
ניר כהן: ולא נקבע, שאם לא עובר גיל הפרישה אז בכך יפחיתו לאותה אישה שצריכה לפרוש בגיל 60 את ההפחתה שנדרשת אם עובר דחיית גיל פרישה.
ניר כהן: בכל מה שנוגע לקרנות הפנסיה ותיקות ודחית גיל הפרישה, יש גם אלמנט של חסכון אקטואר.
קולט אביטל: מבינים מה שקורה בכל העולם שיש גם יתרון מסוים בצורה מדורגת לאפשר לאנשים שהיום מזדקנים בצורה יותר איטית ויש להם עוד מה לתרום לחברה, לעבוד יותר שנים.
ניר כהן: הוא לא יעבור גיל פרישה, הרי חסר עוד כסף.
ניר כהן: ולכן המדינה קבעה שחצי מהעלות שחסרה היא תישא על עצמה, ז"א תגדיל את הסיוע מעבר ל73- מיליארד ש"ח.
ניר כהן: וחצי, העמיתים.
ניר כהן: העמיתים זה כל המבוטחים וכל הפנסיונרים דרך מנגנון איזון.
ניר כהן: ולא בהכרח אותה אישה שהגיעה לגיל 60 וצריכה לפרוש.
גלי עציון: אינדיבידואלית.
גלי עציון: , האם אתה יכול להצהיר את זה, ז"א לא ייחשבו את זה לפי אישה או לפי גבר, ולפי המרחק מגיל הפרישה הרצוי, זה חד משמעית?
מרינה סולודקין: לעולים יש אותה תוחלת החיים כמו לילידי הארץ.
מרינה סולודקין: כי אנחנו באנו ממדינה שגברים הם חיים עד גיל 58 בבריה"מ, ונשים עד גיל 72.
מרינה סולודקין: לא ראינו שמכינים שאלונים יותר קשים מכל הבחינות.
מרינה סולודקין: זה גם מצב של שוק העבודה, זה גם גיל להיכנס לשוק העבודה, זה גם שאנחנו לא עובדים במגזר הציבורי שבעד כולו העלאת גיל הפרישה.
מרינה סולודקין: לכל רפורמה יש רציונל ויש דברים טובים.
מרינה סולודקין: מה במשרד האוצר לא יכולים להבחין, שפוגעים אנושות בציבור גדול.
מרינה סולודקין: ופוגעים, אני חושבת, אפילו עם רצון.
מרינה סולודקין: בגלל שזה בבת-אחת כל ההטבות שהיו, לקחו ומבטלים.
מרינה סולודקין: וכל הגזרות כמו שלילידי הארץ וגם דברים נוספים.
סטיב אדלר: להיות שנתיים, ואצל אישה זה יכול להגיע עד 7 שנים כתוצאה מההפרש של קצבת זקנה פלוס השלמת הכנסה לבין הבטחת ההכנסה.
סטיב אדלר: נוסף לזה, יש את הפגיעות האחרות שמי שמקבל גמלאות זקנה, זכאי לקבל הבטחות שגם זה מתחילים להוריד, לא רק לעולים אלא גם לכלל האוכלוסייה.
סטיב אדלר: יש עוד נקודה שהייתי רוצה להעלות.
סטיב אדלר: לא כולם מביאים פנסיות מחו"ל, בעצם מעט מאוד.
סטיב אדלר: אבל מצד שני המדינה גם רוצה לעודד עלייה מארצות הרווחה, במיוחד בארה"ב-קנדה.
סטיב אדלר: בארצות אחרות כן אפשר להעביר את הפנסיות שלהם.
סטיב אדלר: מנסים גם את המסכנים לדפוק וגם את אלה שהם פחות מסכנים.
סטיב אדלר: זה עוד עניין ש פגיעה בעידוד עלייה ומדיניות לעודד עליה.
קולט אביטל: החישובים שקיבלנו, שברפורמה שהולכת או שמתכוון האוצר לבצע, יש פגיעה ספציפית בציבור של קשישים שעלו לארץ.
קולט אביטל: בין אם הם עלו ממדינות עניות יותר או מורכבות-מסובכות יותר כמו בריה"מ שהם חייבים לחיות בסה"כ רובם מתקיימים מקצבת הביטוח הלאומי, ואין כאמור אפס אחוז פנסיות בציבור עולים שמעל גיל 60.
קולט אביטל: או בין אם מדובר בציבור עולים שבאים ממדינות רווחה כמו ארה"ב, דרום אפריקה, קנדה, אוסטרליה שיכולים לקבל את הפנסיה שלהם בארץ, אבל כיוון שיקבלו את הפנסיה שעליה עבדו כל החיים, על הפנסיה הזו יצטרכו גם כן לשלם מסים.
קולט אביטל: אנחנו בועדה הזאת כאמור לא התכנסנו רק כדי לקבוע מהן העובדות, אם כי אני חושבת שכדי לקבל החלטות ראשית צריך לקבל את העובדות.
קולט אביטל: אז אין שום ספק לגבי העובדות.
קולט אביטל: אנחנו צריכים לעבור למסקנות ולהחלטות שלנו.
קולט אביטל: אני חושבת שאם מקובל על חה"כ שנמצאים כאן וצריכים לקבל את ההחלטה, שההמלצות או ההחלטות שלנו תאמרנה:
קולט אביטל: אנחנו רואים בחומרה רבה את הרפורמה שתיפגע ספציפית בציבור מאוד גדול של עולים.
קולט אביטל: אנחנו נצטרך להיאבק מול האוצר כדי שהדבר לא יקרה.
קולט אביטל: לצורך העניין הזה אנחנו רוצים לחזור למסקנות ועדת השופטת נתניהו.
קולט אביטל: שבה היתה גם אפשרות להתייחס לציבורים ספציפיים, לציבורים מיוחדים וביניהם ציבורי העולים.
קולט אביטל: ולכן אנחנו רוצים לדאוג לכך שהגזרות האלה לא תוספנה עוד כאב ועוד סבל ועוד גזרות לציבור העולים ועל כך אנחנו נעבוד.
קולט אביטל: אנחנו נצטרף לכל מי שהיה כאן, ודאי לדרג המקצועי, שממליץ שאם תהיה רפורמה וכאשר תהיה רפורמה היא תותנה בדבר אחד.
קולט אביטל: שיהיה גם חוק שמחייב שתהיה פנסיה חובה במדינת ישראל לכל הציבור.
קולט אביטל: תודה רבה לכל מי שהשתתף.
קולט אביטל: נפגשתי פעמיים עם ראש העיר בנושא הזה שהבטיח לי שיטפל בזה, נראה לי שבשלב הזה הוא לא עשה כלום.
קולט אביטל: בנוסף לכך נתתי לו רעיון שאולי אפשר לשתף את הקהילה הרוסית בניו יורק להפוך את זה לפרוייקט שלה שיעבירו כספים לספריה, נפגשנו גם עם ראש העיר וגם בנפרד עם נציגי הקהילה הרוסית מניו יורק כדי לנסות לעזור, גם אם הם יעזרו ואני מניחה שהם יעשו את זה, זה יקח זמן.
קולט אביטל: המשימה שלנו היום היא להציל את הספריה הזאת מפני סגירה.
קולט אביטל: אני מבינה שעובדי הספריה כבר קיבלו הודעות על פיטורין, אנחנו צריכים לנסות לעשות כל מה שניתן כדי למנוע את זה.
אילן שלגי: אני מברך את כל חברי שנמצאים פה שכולם כבר עסקו בנושא הזה, אני יודע שבנוסף לקולט אביטל ויורי שטרן גם מרינה סולודקין ויגאל יאסינוב עסקו הרבה בנושא הזה של הספריה הציבורית ושל המוסד החשוב הזה בירושלים, שנותן שירותים לצרכני קריאה ברוסית לא רק בירושלים.
אילן שלגי: אנחנו צריכים למצוא את הדרך שהמוסד הזה לא יפגע וצריך לחזק אותו.
יורי שטרן: הדרישה שלנו היא קודם כל לעיריה, אם אנחנו נוכל במגעים שאת ניהל ויש גם הסכם שלא קויים שפוטנציאלית אפשר להחיות אותו, יש כל מיני גורמים חיצוניים שאולי נצליח לרתום אותם לתמיכה בספריה, אבל עיקר התמיכה, הבסיס, חגורת הבטחון צריכים להינתן ע"י העיריה.
עודד פלדמן: יש לספריה הזאת כמה בעיות וזה לא אפלייה.
עודד פלדמן: הספריה הזאת היא מוסד יוצא דופן מכל סוג שהוא, גם ברמתה, גם בספריה וגם בעצם הולדתה וקיומה.
עודד פלדמן: אין במדינת ישראל מוסד כזה של ספריות סקטוריאליות.
עודד פלדמן: אין ספריה למרוקאים, אין ספריה לאיטלקים, אין ספריה לרומנים ולכל מיני עולים.
עודד פלדמן: כשטיפלו בענין הזה, במקום לסגור את הענין שהם יהיו עובדי עיריית ירושלים לכל דבר, לא נסגר הענין הזה.
עודד פלדמן: הם מעין פרילנסרים ומכאן הבעיה כל שנה כמתחילות הבעיות התקציביות, אם יש תקציב או אין תקציב.
עודד פלדמן: אם הם היו עובדי עיריית ירושלים אז הבעיה של השכר לא היתה קיימת, כי לא כל שנה בעיריה או בספריות מתמודדים באופן מיוחד עם ספריה כזאת או תיאטרון כזה או גורם כזה או אחר.
עודד פלדמן: הם גוף בתוך העיריה מצד אחד ומצד שני הם לא עובדי העיריה, הם עובדי ספריה ועובדי העמותה וזאת אחת הבעיות.
עודד פלדמן: מאות האלפים החסרים מושלמים מתקציב הספריות וכל שנה מצאנו את הפתרונות.
עודד פלדמן: אבל כשהגיעו למצב שמשרד הקליטה נותן אפס, ויכול להיות שזה בניגוד להסכם.
עודד פלדמן: אני דוחה בשאט נפש את השמועות, כל ההחלטות לגבי תפעולת הספריה הם שלי, אין שום ענין להחליף את האנשים, אין שום ענין לתת את המישרות למישהו אחר.
עודד פלדמן: אני מציע להתעסק בעובדות ואני אומר לכם שכל מה שנעשה שם הוא בהחלטתי הבלעדית ואין שום שחר לשמועות האלה.
עודד פלדמן: יכול להיות שניתן לגייס לענין את השר לענייני ירושלים שהוא יוזם המהלך, והוא אמור להשיג תקציבים מיוחדים לירושלים.
עודד פלדמן: אני חושב שהוא ער לענין הזה וניתן לסמן תקציב במשרד החינוך או במשרד הקליטה או במשרד הפנים וקודם כל לסגור את זה לשנה הקרובה.
יורי שטרן: תקנות משנה אינן מגיעות לדיון בכנסת, אבל למה העיריה שקיבלה כזה אוצר, לא יזמה מהלכים מול משרדי ממשלה לפני שנה לפני שנתיים ולפני שלוש.
יורי שטרן: בשביל שהאנשים האלה לא יבואו כל פעם בחודש דצמבר עם מכתב פיטורין ביד, שלא נדון כל פעם מחדש על מעמדה של הספריה הזאת.
יורי שטרן: היוזמה היתה אמורה להיות של עיריית ירושלים ואם עיריית ירושלים היתה באה לכנסת ומבקשת מהכנסת לסייע לה מול משרדי ממשלה כאלה או אחרים, לא היתה שום בעיה.
יורי שטרן: בעיני אין שום הבדל בין ספריה רומנית אתיופית או רוסית, שם זה מליון ושם זה מאה אלף, לכל אחד יש זכות לקבל את השירות הזה בשפתו.
בת שבע ראובני: משרד הקליטה יודע שהספריה היא נכס לאומי ומה שצריך לעשות זה להפוך את הספריה לעצמאית, ספריה לאומית לאנשים דוברי רוסית, היא יכולה לתת שירות, אני לא רואה בה ספריה סקטוריאלית משום שמשתמשים בספריה הזאת סטודנטים מהפקולטה ללימודים רוסיים באוניברסיטה העברית שלא כולם עלו מחבר העמים.
בת שבע ראובני: היתה חשיבה במשרד הקליטה לראות איך אנחנו תוך שלוש ארבע שנים הולכים עם הספריה הזאת לכיוון של עצמאות.
בת שבע ראובני: יכול להיות שצריך לבחון את הדקויות ולראות איך יוצרים חבר נאמנים לספריה שיעסוק בגיוס משאבים, יש הרבה התעניינות גם בארץ וגם בחו"ל.
בת שבע ראובני: יש תוכנית שהיא בתחילת הבחינה שלה, ואני מאוד מקווה שבמהלך התקופה הקרובה אפשר יהיה ע"י ועדת היגוי רחבה מאוד להתחיל לחפש את הפתרון.
עודד פלדמן: אם תהיה לי התחייבות ממקור כלשהו, אני לא מבקש את זה לא ב -1 לינואר וגם לא ב -1 למרץ, שיושלם הענין של 300 אלף אנחנו נבטל מיד את מכתבי הפיטורין.
אילן שלגי: הועדות מוטרדות ביותר מכך שבעבר ביקשה עיריית ירושלים להעביר את עובדי הספריה למעמד של עובדי המרכז לאירועים ירושלים ועתה היא ממליצה לגרום לכך שיחזרו להיות עובדי העיריה ובינתיים העובדים קיבלו מכתבי פיטורין.
אילן שלגי: הועדות מקבלות בברכה את הודעת משרד העליה והקליטה כי פנה לועדת העזבונות לקבלת כספים נוספים עבור הספריה הרוסית בירושלים ומתוך הסכומים שיתקבלו יעבירו לספריה סכום נוסף של לפחות 150 אלף שקל.
אילן שלגי: הועדות מוחות על יחסו הפוגע של משרד החינוך והתרבות בספריה הרוסית בירושלים ובציבור הגדול של קוראי הרוסית בכך שאינו מסייע להם וגם לא מצא לנכון לשלוח את נציגיו לישיבה חשובה זו.
עודד פלדמן: משרד הפנים לא מאשר הגדלות תקנים, אז עזבו את משרד הפנים בענין הזה, זה לא רלוונטי.
יורי שטרן: במקביל אנחנו נפנה למשרד הקליטה שישריין איזה שהוא סכום נוסף.
קולט אביטל: היום אנחנו מטפלים בשלושת הנושאים: אנחנו מטפלים בעלייה, אנחנו מטפלים בקליטה ואנחנו מטפלים בתפוצות של יהודי ארגנטינה.
קולט אביטל: הנושא בכותרות, ואני רוצה לספר לכם סוד, אני טיפ-טיפה אשמה בזה, כי אני עניינתי כתב במעריב להכנת כתבה, רק לא ידעתי שהתזמון יהיה כל כך מוצלח, שיום אחרי הכתבה שלו, שעוררה הרבה מאוד הדים גם בכל התקשורת האלקטרונית, בדיוק תהיה הישיבה שלנו.
קולט אביטל: אני רוצה את הישיבה הזאת לחלק לשניים או לשלושה נושאים.
קולט אביטל: אני רוצה למסור לכם בקצרה קצת רשמים, כי הייתי בארגנטינה לפני כמעט חודש, כאורחת קרן היסוד והסוכנות היהודית, ואני רוצה למסור לכם מה ראיתי שם, כי אלה דברים שצריכים להשפיע ולהשליך על מה שאנחנו מדברים כאן היום.
קולט אביטל: הייתי רוצה לשמוע סקירה גם מהתאחדות עולי ארגנטינה, גם מארגונים אחרים שמטפלים בעלייה הזאת, ודאי גם מהסוכנות היהודית וממשרד הקליטה, לא רק על נתוני העלייה, אלא, לצערנו, גם על נתוני העזיבה והסיבות לכך.
קולט אביטל: חלק מהבעיות התחלתי כבר לראות בארגנטינה עצמה.
קולט אביטל: דבר שלישי.
קולט אביטל: אני מניחה שכשנגיע לזה, נרצה גם לדבר על פתרונות אפשריים שיש לבעיה הזאת.
קולט אביטל: לפני חודש בערך, בסוף אוקטובר, תחילת נובמבר, הייתי בארגנטינה, וביליתי כמעט שלושה ימים שלמים בסיור די מעמיק בין כל הארגונים היהודים ובין כל מי שעוסק בעלייה, ובבדיקה של מה שקורה שם.
קולט אביטל: אני רוצה לפתוח דווקא בדברים טובים.
קולט אביטל: יש תחושה של שיקום בקהילה, יש תחושה של התקבצות בתוך בניין חדש ויפה של האמי"ה, יש ערנות מאוד גדולה של הרבה מאוד לא יהודים שמבקרים כל יום בסיורים באמי"ה.
קולט אביטל: נפתחו מחדש ארגונים שעוסקים בחינוך יהודי, שזו גם כן התפתחות מאוד ברוכה.
קולט אביטל: החינוך היהודי, לפי מה שראיתי שם, יש בו היבטים מאוד חיוביים.
קולט אביטל: למשל, מה שראיתי ברשת אורט זה דבר שראוי לחיקוי, גם בארץ.
קולט אביטל: אורט הוא בית-הספר שיש בו מספר התלמידים היהודים הרב ביותר, ומכינים אותם בצורה יוצאת מן הכלל, מבחינה מקצועית, למקצועות טכנולוגיים.
קולט אביטל: יוצאים משם אנשים עם אפשרות כבר לעסוק בהנדסאות, במקצועות כמו אלקטרוניקה ובמקצועות כמו כימיה.
קולט אביטל: יש תהום אדירה בין מה שלמדנו בבתי ספר - אני כבר לוקחת את עצמי כדור יותר ותיק - לבין מה שמלמדים היום.
קולט אביטל: בלי שהרגשתי בכך, היה צוות של תלמידים שליווה אותי מהתחלת הביקור ועד סופו, וכשגמרתי את הביקור, כבר מסרו לידי קלטת ערוכה של סרט על הביקור, וצילומים.
קולט אביטל: הרוב הגדול של התלמידים יהודי, אבל יש, לקבלה, תור ארוך שמשתרך, של תלמידים לא יהודים, כי זה נחשב אחד המוסדות הטובים והמפוארים שיש שם.
קולט אביטל: בנושא העלייה והקליטה, התרשמתי שיש שם משלחת עם מוטיבציה מאוד גבוהה, אנשים מאוד יצירתיים, לא הפרופיל של השליח שהכרתי מזמן, אלא שליחים בעלי יכולות בלתי-רגילות.
קולט אביטל: כשהייתי שם הגיעה יצאה משם גם משלחת לארץ.
קולט אביטל: לפחות דבר אחד אני רוצה לציין, כי הוא צריך להשליך אולי על חלק ממה שנדבר כאן לקראת סוף הדיון, והוא, שבין כל הפרוייקטים הניסיוניים והאחרים שקיימים יש פרוייקט חדש בשם "שחר".
קולט אביטל: הוא לפחות הוצג בפני כפרוייקט חדש.
קולט אביטל: והכוונה בו, שאם הפוטנציאל בערים עצמן, בריכוזים הגדולים, כמו בואנוס-איירס וקורדובה, מוצו, יש מיפוי מדויק של הקהילה היהודית, שבה 38,000 אנשים שנמצאים מתחת לקו העוני ובמצוקה מאוד גדולה.
קולט אביטל: צוותים של הסוכנות היהודית הלכו וראיינו את כל 38,000 האנשים האלה.