GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי שריד: אני מניסיוני יכול לומר לך, שהטיפול במחלקה הזאת הוא – א) איטי מאד; ב) הוא בדרך כלל חסר תוצאות, אבל העניין הזה קיים.
מיכאל נודלמן: אם ועד ההורים עומד מאחורי המורה, זה אומר שהבעיה היא יותר עמוקה ממה שחשבתי.
יגאל יאסינוב: אני לא מאמין שאתה אומר שההורים של הילד שנפגע מבקשים ממך להגן על המורה.
יגאל יאסינוב: זה לא הגיוני.
עזרא נועם: זה מה שקיבלתי בכתב.
יגאל יאסינוב: כשהורים של הילד שנפגע מבקשים לתמוך במורה, זה לא הגיוני.
מרינה סולודקין: זה לא הגיוני, אבל אופייני.
אילן שלגי: תודה רבה לגברת ירקון.
קולט אביטל: אני רוצה לקרוא את החלטת הוועדה.
קולט אביטל: ועדות החינוך והתרבות וועדת העלייה, הקליטה והתפוצות דנו היום בהתבטאויות גזעניות כלפי תלמידים עולים מחבר העמים במערכת החינוך.
קולט אביטל: הוועדות מחליטות: מדובר בתופעה רחבה של גזענות וחוסר סבלנות החוצה את כל החברה הישראלית.
קולט אביטל: הוועדות פונות לממשלה לקבל החלטה לערוך קמפיין ממלכתי להדברת התופעה.
קולט אביטל: בעקבות המקרה הספציפי שאירע בבית-הספר ברמת-גן, פונות הוועדות למשרד החינוך: לרענן את ההוראות למורים בנושא קליטת עולים בחוזר מנכ"ל; לערוך סדנאות כדי לצייד את המורים בכלים שיאפשרו להם לטפל בעימותים עדתיים.
חברי הוועדה: אחמד טיבי מרינה סולודקין גדעון סער מוזמנים: דוד יאסו מנהל מח' אתיופים, המשרד לקליטת עליה מסרט וורקו המשרד לקליטת עליה נחמה חסון ארגוני נשים תמר דסטה אגודה ישראלית למען יהודי אתיופיה מולו עלם טמת ארגון צפון אמריקה למען יהודי אתיופיה נעמי ארבל מנחת קבוצה בקורס מנהיגות נשים גיתה סופר מנחת קבוצה בקורס מנהיגות נשים רונית רדה הסוכנות היהודית תמר אבנד קורס מנהיגות נשים בוסנה אברה קורס מנהיגות נשים אמירה אברהם קורס מנהיגות נשים שרה אדרג'ו קורס מנהיגות נשים שלומית אדרי קורס מנהיגות נשים סיגלית איילין קורס מנהיגות נשים אלישבע אילני קורס מנהיגות נשים אופירה איסו קורס מנהיגות נשים זהבה איסקס קורס מנהיגות נשים מזל אשכול קורס מנהיגות נשים אורית ביוך קורס מנהיגות נשים יעל בניה קורס מנהיגות נשים ששיטו פנטה קורס מנהיגות נשים מולו פסחה קורס מנהיגות נשים נעמה צ'וקול קורס מנהיגות נשים ליאורה רטה קורס מנהיגות נשים רחל שמואל קורס מנהיגות נשים נאוה תיזזו קורס מנהיגות נשים רחל תשלה קורס מנהיגות נשים אסתר ברו קורס מנהיגות נשים מלסה דסטה קורס מנהיגות נשים סמדר היילו קורס מנהיגות נשים חיותה וואסי קורס מנהיגות נשים טדלה וודאי קורס מנהיגות נשים ספר זאודוי קורס מנהיגות נשים יפית זיאמר קורס מנהיגות נשים צגה זלקה קורס מנהיגות נשים עדן חנוך קורס מנהיגות נשים חנה טגניה קורס מנהיגות נשים ממי טפט קורס מנהיגות נשים גילה טקה קורס מנהיגות נשים חנה טקלה קורס מנהיגות נשים למלם טרונך קורס מנהיגות נשים אסתר טרונך קורס מנהיגות נשים וורט יונה קורס מנהיגות נשים אצ'מלש יצחק קורס מנהיגות נשים לייקה ירדני קורס מנהיגות נשים איניש ישעיהו קורס מנהיגות נשים אורה לילאי קורס מנהיגות נשים שמחה מלקו קורס מנהיגות נשים יהודית מלקו קורס מנהיגות נשים יהודית מנגיסטו קורס מנהיגות נשים ענת מספין קורס מנהיגות נשים אסתר מקונן קורס מנהיגות נשים עדינה נגטו קורס מנהיגות נשים אילנה נעים קורס מנהיגות נשים יעל סלהוי קורס מנהיגות נשים תמר סנדקה קורס מנהיגות נשים
קצרנית: מפגש עם בוגרות קורס מנהיגות נשים-אתיופיות
גילה גמליאל: בוקר טוב, אני פותחת את הישיבה.
גילה גמליאל: חברת הכנסת סולודקין ביקשה לכנס את הישיבה בנושא הזה.
גילה גמליאל: המטרה של הפגישה הזאת לשמוע אתכן על-מנת לראות אם ניתן לעזור במשהו.
מרינה סולודקין: יש שיתוף פעולה מאוד טוב בין הוועדה לקידום מעמד האישה, שגילה עומדת בראשה, ובין ועדת העליה והקליטה.
מרינה סולודקין: אני חושבת שמדינת ישראל היא מדינה דמוקרטית שנותנת לעולים חדשים להשתתף בכל הפעילויות – פוליטיות, חברתיות, חינוכיות.
מרינה סולודקין: זה הכרחי שאנחנו נפגשים עם נשים מיהדות אתיופיה.
מרינה סולודקין: כי בהם תלויה כל הקידמה.
מרינה סולודקין: מעמד האישה במדינה השתנה.
מרינה סולודקין: אתן יכולות להשפיע יותר ויותר על מה שקורה במשפחות ובחברה.
מרינה סולודקין: אני, גילה וחברי כנסת אחרים מאוד שמחים להיפגש ולעודד אתכן להשתתף בכל הפעילויות שאתן יכולות להשתתף בהן.
מרינה סולודקין: אני נבחרתי בשנת 1996 בפעם הראשונה, כשהייתי רק 5 שנים בארץ.
מרינה סולודקין: הדמוקרטיה היא כשמהגר יכול להיבחר לכנסת, להשפיע ולהשתתף בקבלת החלטות.
מרינה סולודקין: אני מאוד מודה לכם.
גילה גמליאל: כולכן עברתם קורס מנהיגות נשים ממוצא אתיופי.
גדעון סער: אני השבוע פניתי לכלל שרי הממשלה בכל מה שנוגע לשילובם של אקדמאים יוצאי העדה האתיופית במשרות ממלכתיות ובדירקטוריונים של חברות ממשלתיות.
גדעון סער: אני חושב שהדבר הזה חשוב להגברת תחושת השוויון ולהגברת התחושה של אינטגרציה אמיתית בחברה הישראלית.
גדעון סער: אנחנו יודעים שזאת עדה שסובלת ממצוקות רבות.
גדעון סער: אנחנו כחברי כנסת צריכים לפנות לכל השרים בכל המשרדים, על-מנת לעודד אותם לקלוט יוצאי ויוצאות העדה האתיופית, בעלי כישורים מתאימים, בעבודה.
גדעון סער: אני משוכנע שאם יהיה יותר שילוב תהיה גם יותר מודעות במשרדי הממשלה השונים לבעיות שמהן סובלים בני העדה בארץ.
גדעון סער: הייתי פעיל בנושא העלייה מאתיופיה בשנת 1999.
גדעון סער: יש עוד הרבה מה לעשות לגבי בני העדה שנשארו שם.
גדעון סער: אני יודע שזה כרוך במחלוקות, אבל הממשלה קיבלה החלטה שצריך ליישם אותה.
גדעון סער: אני חושב שהדרך לשוויון אמיתי זה שילוב.
גדעון סער: אני מקווה שנוכל להתארגן קבוצה של חברי כנסת כדי ללחוץ על הממשלה בנקודה הזאת.
אחמד טיבי: אני רוצה להודות ליושבת-ראש הוועדה לקידום מעמד האישה, חברת הכנסת גילה גמליאל, על זה שהיא באופן קבוע מזמינה קבוצות של מנהיגות נשים.
אחמד טיבי: אני השתתפתי בפגישה שהיתה לפני שבוע עם קבוצת מנהיגות נשים ערביות.
אחמד טיבי: הפגישה הזאת עם נשים ממוצא אתיופי היא השנייה בסדרה.
אחמד טיבי: זאת פגישה חשובה.
אחמד טיבי: עצם העובדה שאנחנו כאן מעיד שאנחנו רוצים להזדהות ולנסות לקדם את הנושא.
אחמד טיבי: הצעת החוק לייצוג הולם של נשים היא הצעה חשובה.
אחמד טיבי: אנחנו גורסים שבתוך הצעת החוק צריך לתת העדפה מתקנת לנשים ממוצא אתיופי.
אחמד טיבי: כל הסיעות בבית הזה מאוחדות, בלי הבדל רקע פוליטי בנוגע לשילובם של בני העדה בחברות ממשלתיות ובמשק הכללי.
אחמד טיבי: אני מאחל לכולכן בהצלחה.
גדעון סער: בממשלת נתניהו היו תקנים שהיו שמורים לבני העדה, אבל לדעתי זה נפסק.
גדעון סער: צריך למצוא את הדרך איך לחדש את זה.
גילה גמליאל: זה פשוט מדהים לראות נשים עם ילדים שעובדות ולומדות במקביל.
גילה גמליאל: צריך לברך על כך.
גילה גמליאל: אנחנו גאים בכן.
גילה גמליאל: אנחנו רוצים לשמוע את רחשי הלב ואת המצוקות שקיימות.
עדן חנוך: אנחנו בקבוצה 12 נשים.
עדן חנוך: 2 נשים מהקבוצה ילדו במהלך הקורס, אחת נמצאת עתה בשמירת היריון.
עדן חנוך: בקורס מנהיגות למדנו נושאים שונים.
עדן חנוך: למדנו מה זה להיות מנהיג, קיבלנו כוח להתמודד עם הבושה, התחזק בנו הביטחון העצמי, למדנו ליצור קשר עם אנשים אחרים ולשתף אותם ברעיונות ובמה שאנחנו מאמינות.
עדן חנוך: הסוגיה שאנו רוצות להעלות פה היום היא הפער בין הגברים לנשים ביחס למציאות המודרנית לעומת המסורתית.
עדן חנוך: הנשים גמישות יותר, פתוחות יותר לשינויים, לחידושים וללמידה.
עדן חנוך: הן יוצאות לעבודה ונחשפות לתרבות חדשה ולמנטליות הישראלית.
עדן חנוך: רוב הגברים נוטים להיתלות במסורת, בעיקר בנושאים שקשורים למעמד האישה, ולא מוכנים לקבל את הזכות הדמוקרטית של האישה.
עדן חנוך: הדבר מוביל למריבות, להרס המשפחה, לאלימות כלפי הילדים וכלפי הנשים, למאסרים ולמעצרים.
עדן חנוך: חובה למצוא דרך להעביר את הגברים תהליך של למידה של ערכי הדמוקרטיה במשפחה.
עדן חנוך: כדאי שיהיה חוק שבכל קורס הכשרה במקומות עבודה יקדישו זמן לנושא הזה.
עדן חנוך: כך נוכל לצמצם את האלימות ולהגביר את שותפות הגבר בגידול הילדים כשהאישה יוצאת לעבודה.
גילה גמליאל: איך מתמודדים עם זה?
עדן חנוך: זה לא פשוט.
עדן חנוך: ככל שלומדים יותר כך הפערים גדלים.
עדן חנוך: ההתמודדות היא בכך שהאישה הולכת קדימה והגבר נשאר מאחור, מה שגורם ליותר גירושים.
עדן חנוך: יש הרבה גירושים בעדה.
עדן חנוך: ההצעה שלנו היא להכניס בהכשרה לגברים את הדברים שקשורים למחוייבות ולשיתוף במשפחה.
עדן חנוך: זה יגביר את המודעות.
מרינה סולודקין: לפי מה ששמענו עכשיו נצטרך להקים ועדה למעמד הגבר האתיופי.
ליאורה רטה: אנחנו 12 נשים.
ליאורה רטה: אנחנו למדנו איך לפגוש אנשים, איך לדבר איתם.
ליאורה רטה: לפני זה לא הייתי מרימה את הראש.
ליאורה רטה: זה נתן לי ביטחון עצמי.
ליאורה רטה: נפגשנו עם ראש העיר שלנו וביקשנו לשמוע על מקומות עבודה.
ליאורה רטה: לפי מה ששומעים בתקשורת לא רק בקריית-גת המצב קשה, גם בשאר המקומות.
ליאורה רטה: רוב בני העדה רוצים לעבוד אבל לא עובדים.
נעמי ארבל: לא מדובר באקדמאים.
מרינה סולודקין: לא חשבתן לרוץ לבחירות מוניציפאליות?
מרינה סולודקין: באשקלון יש נציג לעדה בעירייה.
ליאורה רטה: יש נציגים.
ליאורה רטה: יש אפילו נציג מהעדה שהתמודד לראשות העיר.
גילה גמליאל: תיגשו אליו ותאמרו לו שתבואו להצביע רק אם תהיה לכם נציגה ברשימה.
גילה גמליאל: זה לא בשמיים.
מרינה סולודקין: ראש העיר שלכם מבין בדברים האלה.
קריאה: הבעיה היא שאין לנו גם 12 שנות לימוד.
קריאה: אפילו בניקיון רוצים 12 שנות לימוד.
גילה גמליאל: עכשיו קיצצו את השלמת הלימודים.
גילה גמליאל: את כל אותן נשים אי אפשר אפילו לשלוח לקורס מקדים להשלמת 12 שנות לימוד.
ליאורה רטה: אני עבדתי 17 שנים במפעל "בגיר".
ליאורה רטה: אחרי שפוטרתי הלכתי להשלים השכלה.
גילה גמליאל: אז היתה אפשרות.
ליאורה רטה: היום הפסיקו לנו הכל.
גילה גמליאל: כמה שנים יש לך?
ליאורה רטה: 10 שנות לימוד.
גילה גמליאל: אנחנו נבדוק את הסוגייה הזאת, היא עולה בכל ישיבה.
אצ'מלש יצחק: אנחנו בקבוצה 14 נשים.
אצ'מלש יצחק: בקורס לומדים איך לחזק את האישה, איך לצאת ולחפש עבודה.
אצ'מלש יצחק: רציתי לשאול מה ההבדל בזכאות בין עולה שעלה בשנת 1984 לעולה שעלה בשנת 1991.
גילה גמליאל: אני באופן אישי לא יודעת.
גילה גמליאל: אולי תספרי לנו מה תרם לכם קורס המנהיגות.
אצ'מלש יצחק: זה העלה לנו את הביטחון העצמי, נתן לנו תמריץ לצאת לעבוד, להכיר אנשים, לדבר אל קהל.
גילה גמליאל: את נשואה?
אצ'מלש יצחק: אני גרושה.
גילה גמליאל: יש לך ילדים?
אצ'מלש יצחק: יש לי ילד.
גילה גמליאל: את עובדת?
אצ'מלש יצחק: אני לא עובדת.
גילה גמליאל: איך את מסתדרת?
אצ'מלש יצחק: ביטוח לאומי.
גילה גמליאל: הקורס נתן לך מוטיבציה לצאת לעבוד?
אצ'מלש יצחק: כן.
אצ'מלש יצחק: אני מחפשת עבודה בכל מקום שרק אפשר.
אצ'מלש יצחק: אני הולכת לחנויות, במכולת אני שואלת.
אצ'מלש יצחק: אני משלמת משכנתא בגובה 1200 ₪.
אצ'מלש יצחק: יש לי ילד שעולה לכיתה א'.
אצ'מלש יצחק: בגלל הקיצוץ אני מקבלת 1950 ₪, כשמזה אני צריכה לשלם את כל ההוצאות.
אלישבע אילני: בקבוצה שלנו יש 13 נשים, כשכולן אמהות לילדים.
אלישבע אילני: רוב הנשים עובדות.
אלישבע אילני: הנשים משתתפות בקורס במטרה ללמוד איך להיות פעילות בקהילה.
אלישבע אילני: מה שמעניין את הנשים בקבוצה זאת מערכת החינוך, קידום נשים, אלימות במשפחה, הדרכת עולים ותעסוקה.
רחל שמואל: אני עובדת בתור אחות בבית חולים, גרה בפתח-תקווה.
רחל שמואל: מה שחשוב לנו זה מערכת החינוך.
רחל שמואל: אם אנחנו רוצים אינטגרציה, צמצום פערים זה מתחיל בחינוך.
רחל שמואל: החינוך מתחיל בגן.
רחל שמואל: צריך לחשוב איך לקדם את הילדים במערכת החינוך.
רחל שמואל: הילדים שלנו גדלים היום בלי ביטחון, אין להם מודל חיקוי.
רחל שמואל: למה לא לשלב אקדמאים במערכת החינוך?
רחל שמואל: מי שלא לומד הוא עיוור וחירש.
רחל שמואל: מישהו שלא לומד נשאר במקום.
רחל שמואל: מה שמדאיג אותנו אלה הילדים שלנו שהולכים לגדול פה.
רחל שמואל: אנחנו לא רוצים שהם ירגישו מקופחים.
רחל שמואל: יש כאלה שנמצאים 20 שנה בישראל.
רחל שמואל: איזה נציג יש לנו?
גילה גמליאל: תתמודדו.
רחל שמואל: היו כאלה שהתמודדו אבל נכשלו.
מרינה סולודקין: אתם צריכים שיהיו לכם נציגים בכל המפלגות.
רחל שמואל: הקורס הזה שהסתיים עכשיו עשה רק טוב.
רחל שמואל: כל אחת מהנשים פה יודעת לדבר, להרים את הראש.
רחל שמואל: קידום מתחיל בחינוך.
גילה גמליאל: אתן כוח.
גילה גמליאל: יש עכשיו בחירות לרשויות המקומיות.
גילה גמליאל: אתן צריכות לבוא כקבוצה גדולה לראש העיר ולבקש ממנו להשתלב ברשימה.
רחל שמואל: זה לא כל כך קל.
גילה גמליאל: כלום לא קל בחיים.
מרינה סולודקין: באשקלון עשו את זה.
רחל שמואל: יש לנו נציגים בערים.
גילה גמליאל: אחי מתמודד ברשימה בגדרה, כשיש לו מועמד מטעם העדה שלכם ברשימה.
רחל שמואל: אתם כחברי כנסת יכולים להכניס מישהו.
גילה גמליאל: זה לא עובד ככה.
גילה גמליאל: אני התמודדתי בפעם הראשונה בגיל 24.
גילה גמליאל: אני החלטתי שזה מה שאני רוצה.
גילה גמליאל: בפעם הראשונה לא נכנסתי אבל לא התייאשתי.
גילה גמליאל: אני באתי מרקע בלי כסף, ישר מהלימודים.
גילה גמליאל: אני מסכימה שהפן של החינוך הוא בעל משקל רב.
גילה גמליאל: כל אחת מכן שיש לה ילדים צריכה לדאוג שהילדים ילמדו.
רחל שמואל: כשאני אומרת לבן שלי ללמוד הוא צריך שיהיה לו איזה מודל חיקוי.
רחל שמואל: אני מדברת על כך שיש הרבה אקדמאים אתיופים שלא משולבים בשום מקום.
גילה גמליאל: אני מיניתי, כשהייתי יו"ר אגודת הסטודנטים בבן-גוריון, את גבי שאטו להיות הסגן שלי.
גילה גמליאל: גבי סיים תואר שני במינהל חינוכי ולא הצליח למצוא עבודה בבאר-שבע.
נעמי ארבל: הוא עובד ברהט במגזר הבדואי.
גילה גמליאל: לא משלבים אותם בתפקיד ראוי.
רחל שמואל: יש נתק בין הילדים להורים.
רחל שמואל: הקשר הזה מאוד חסר.
רחל שמואל: זאת הסיבה שיש הרבה מאוד נשירה מבית הספר.
רחל שמואל: את זה אפשר לפתור.
רחל שמואל: איך?
רחל שמואל: ישנם הרבה אקדמאים שסיימו בית ספר לחינוך.
רחל שמואל: אותם אפשר להכניס לבתי הספר כמגשרים.
רחל שמואל: כך אפשר למנוע את הנשירה ואת אי ההבנה בין הורים למורים, בין הורים לילדים.
גילה גמליאל: כמה מורים יש מהעדה?
דוד יאסו: אנחנו יודעים שיש קושי במשרד החינוך להכניס אותם כמורים מן המניין.
גילה גמליאל: מה הקושי?
מרינה סולודקין: זה קושי בירוקרטי.
דוד יאסו: הקושי נמצא במשרד החינוך.
דוד יאסו: עשינו קורסים במשותף עם משרד הקליטה והחינוך כדי לאפשר את שילובם של המורים האלה, אבל לצערנו לא כולם נקלטו.
דוד יאסו: משרד החינוך צריך לשלב אותם.
גילה גמליאל: אנחנו נצא מכאן בקריאה לשרה על-מנת שתשלב את האקדמאים במערכת החינוך.
נעמי ארבל: הקורס הזה נערך מטעם משרד העבודה והרווחה – המחלקה לעבודה קהילתית, ומטעם ג'וינט ישראל.
נעמי ארבל: אני מייצגת את מרכז גוונים בקהילה.
נעמי ארבל: הקורס הזה נועד לנשים שהן לא אקדמאיות.
נעמי ארבל: הן מודל לקהילה.
נעמי ארבל: הייתי רוצה לאפשר להן להשתלב.
נעמי ארבל: יש היום קצת מגשרות מטעם משרד החינוך וכל מיני נשים שעושות עבודה נפלאה בקהילה.
נעמי ארבל: דווקא לנשים האלה יש המון סיכוי לעלות את הקהילה, כי הן חיות בתוך הבעיות של הקהילה.
נעמי ארבל: לגבי אקדמאים אני חושבת שזה בסדר שישתלבו בעבודה בקהילה, אבל לא רק.
נעמי ארבל: למי שאקדמאי צריך לעזור להשתלב בכל מערכות החיים.
מרינה סולודקין: אבל אם יש ערך לכל איש אקדמיה בקהילה, שיכול לשמש מודל חיקוי.
מרינה סולודקין: .
נעמי ארבל: הקבוצה הזאת מאוד חשובה.
נעמי ארבל: בחדר הזה מיוצגים הרבה מאוד ילדים.
נעמי ארבל: אלה הנשים שיכולות לעשות את ההבדל.
נעמי ארבל: בהן כדאי להשקיע.
יעל בניה: אני רציתי לברך על כך שניתנה לנו אפשרות להיפגש עם חברות כנסת.
יעל בניה: לא כל יום יש לנו הזדמנות לפגוש חברי כנסת.
מרינה סולודקין: יש לי לשכה באשקלון, אתן מוזמנות.
יעל בניה: הייתי מבקשת מכן להיות מעורבות ביישובים שבהם יש קורס של מנהיגות תעסוקתית של "אשת חיל" , כמו בקריית-גת, באשדוד, בגדרה.
יעל בניה: אני מזמינה אתכן למועדון "אשת חיל" בקרית-גת, שמונה כ-60 נשים שמגיעות אחת לחודש.
מסרט וורקו: אתמול נפתח המחזור השלישי של קורס מגשרים.
מסרט וורקו: משרד הקליטה בשיתוף משרד החינוך ועמותת "פידל" מכשירים קבוצה של מגשרים חינוכיים שבסופו של דבר משולבים במערכות החינוך, כדי להקל על הקשר היום-יומי שצריך להיות בין ההורה למערכת החינוך ובין ההורה לילד.
רחל שמואל: בכל בתי הספר בארץ?
מסרט וורקו: נכון לעכשיו זה לא קיים בכל בתי הספר, כשאני מניחה שהשאיפה היא שזה כן צריך להיות.
מסרט וורקו: משרד החינוך ומשרד הקליטה הכשירו כ-25 מורים מאתיופיה על-מנת לשלב אותם במערכות החינוך בארץ.
מסרט וורקו: הקושי הוא בכך שמערכת החינוך לא משלבת אותם.
מסרט וורקו: צריך לבדוק למה לא משלבים את המורים יוצאי אתיופיה כמורים מן המניין.
מסרט וורקו: זה אחרי שהם עברו את ההכשרה ושודרגו.
מסרט וורקו: אני לא רוצה לטעות במספרים, אבל אני חושבת שזה היה קרוב ל-25 מורים.
מסרט וורקו: משלבים אותם במסגרת סל שעות עולים, שזה בעצם שעות פיקטיביות.
מסרט וורקו: כשאין מספיק באותו בית ספר אז אותו מורה מוצא את עצמו מחוץ למסגרת החינוכית.
תמר דסטה: היתה החלטת ממשלה בשנת 1995 לגבי שילוב של 17 יוצאי אתיופיה כל שנה במערכות הממשלתיות ובמשרות הממשלתיות, כשהנושא מתוקצב על ידי הממשלה.
דוד יאסו: הנושא נפל כי לא היה תקצוב.
תמר דסטה: כשהחליטו את ההחלטה הזאת המחשבה היתה שזה יתוקצב על ידי הממשלה.
תמר דסטה: משום מה הנושא הזה נפל.
תמר דסטה: זו אחת המחשבות הכי חיוביות, הכי טובות.
תמר דסטה: החיזוק של הנשים יוצר מצב שהגבר עושה תוהו ובוהו בבית.
תמר דסטה: צריך לחשוב על הכשרות כדי לקדם את מעמד הגבר במובן של המודעות, במובן של הלמידה.
גילה גמליאל: תהיה היענות?
תמר דסטה: אם עושים את זה נכון זה יכול לתת פתרון.
תמי: לגבי הסוגייה של הכשרה של גברים, אצלנו הצורך עלה מהנשים שיצאו לעבוד.
תמי: אנחנו מנסים היום לעשות תוכניות תעסוקתיות לגברים, כשדרכן אנחנו מנסים להכניס את כל נושא ההתארגנות בתוך הבית, בתוך המשפחה.
תמי: זה לא פשוט.
תמי: יש הצלחות בקריית-מלאכי, בחיפה, בראשון-לציון.
תמי: אנחנו הרבה זמן מתמודדים עם קושי של נשים בלי השכלה שרוצות וצריכות לצאת לעבוד.
תמי: יש קושי בעידוד מעסיקים.
תמי: אני יודעת שהיום הנושא טיפה הופשר, אבל זה עדיין משהו לא בטוח.
תמי: אנחנו לא יכולים לבוא למעסיקים ולהגיד להם שיש השתתפות בהכשרה של עובדים ובקליטה שלהם.
מרינה סולודקין: אבל אתם כן יכולים לפנות להתאחדות התעשיינים, ששם יש אוזן קשבת.
תמי: הדבר האחרון הוא קצת יותר גמישות ורגישות בתנאי הכניסה להכשרות מקצועיות.
תמי: זה בדרך כלל נעשה ברמה מקומית, אבל זה לא משהו מאסיבי, זה לא משהו משמעותי.
תמי: מדובר בנשים איכותיות ועם יכולות, שרק בגלל שאין להן מספיק שנות לימוד הן לא יכולות להתקבל.
קרן גייר: בעזרת אידה ממשרד הקליטה הוספנו בכל מרכזי הקליטה שיעור בנושא מעמד האישה כדי שגם גברים ילמדו.
קרן גייר: אנחנו ניקח לתשומת ליבנו ונכניס לכל קורס של הכשרה מקצועית מערך שיעור בנושא מעמד האישה.
קרן גייר: דבר נוסף זה פרוייקט שאנחנו מקיימים עם הסוכנות היהודית ברמלה, באשדוד ובאשקלון לחד-הוריות עולות חדשות.
קרן גייר: הפרוייקט יצא לדרך באשדוד ועכשיו מתחיל ברמלה.
קרן גייר: אנחנו נמשיך לקיים אותו.
קרן גייר: לעולות יותר ותיקות, לאו דווקא חד-הוריות, נפתח קורס יזמות עסקית לפתיחת עסקים זעירים כך שגם נשים ללא 12 שנות לימוד תוכלנה להשתלב.
רונית רדה: הסוכנות היהודית משקיעה הרבה מאוד כסף בנושא מנהיגות, מפעילה תוכנית ב-3 ישובים – אשדוד, רמלה ואשקלון.
רונית רדה: כמו כן, הסוכנות מעודדת נשים חד-הוריות ליזמות אישית עסקית.
דוד יאסו: לראות את הנשים האלה זה תענוג.
דוד יאסו: לא מדובר בנשים שיש להן ילד או שניים, אלא בנשים שיש להן 5,6 ילדים.
דוד יאסו: זה מאפיין את כל אוכלוסיית יהודי אתיופיה.
דוד יאסו: משרד הקליטה תקצב חלק מהפרוייקט, כי הוא רואה לנגד עיניו את הקידום של כלל יוצאי אתיופיה, במיוחד את הקידום של הנשים.
דוד יאסו: מדינת ישראל השקיעה המון בקידום של הילדים אבל לא שמה לב להורים.
דוד יאסו: היום אנחנו חוזרים כדי לטפל בהורים.
דוד יאסו: הגשתי פרוייקט פיילוט שנקרא "תוכנית אבות".
דוד יאסו: קיבלתי אישור להפעיל אותו בכמה מקומות.
נעמי ארבל: זה מתחיל עכשיו ב-6 ישובים.
דוד יאסו: אנחנו אמנם לא נמצאים בשטח, אבל אנחנו מקבלים את כל האינפורמציה.
דוד יאסו: אנחנו יצאנו בתוכנית של לימודי ערב ליוצאי אתיופיה, שתתן להם ידע במחשבים, אנגלית, עברית.
דוד יאסו: גם דרך "אשת חיל" אתם יכולים להגיע לקורסים האלה.
דוד יאסו: הקמנו 10 מוקדים שיש בהם הרבה עולים.
דוד יאסו: זה התחיל בקריית-גת, בקריית- מלאכי, ברחובות, ברמלה, בלוד, בנתניה, באשדוד, בחדרה ובעפולה.
דוד יאסו: אנחנו באנו כדי לתת טיפול נקודתי לקידום הקהילה.
דוד יאסו: ההבדל בין העליה של 84 לעליה של 91 זה הזכאות.
דוד יאסו: לכל עליה יש זמן של זכאות.
דוד יאסו: אנחנו מטפלים, אם מדברים בנושא של דיור, רק במי שעלה מאוגוסט 98 ולא קיבל.
דוד יאסו: מי שעלה בשנת 1984 נמצא כבר 20 שנה בארץ.
דוד יאסו: אנחנו יוצאים מנקודת הנחה שהוא השתלב וקיבל פתרון לעניין המשכנתאות ובדיור הציבורי.
דוד יאסו: הקורס של מנהיגות חינוכית ממומן ברובו על ידי משרד הקליטה.
דוד יאסו: אתמול הייתי בטקס הפתיחה של "פידל".
דוד יאסו: 50 אנשים כבר השתלבו בעבודה בבית ספר.
דוד יאסו: זה לא מספיק, לכן השנה רציתי קודם כל שזה יהיה באיזור הצפון כי שם אין מפגשים חינוכיים.
דוד יאסו: 80% מהמשתתפות היו נשים.
דוד יאסו: לא שהגבר לא רוצה, אלא שהוא עובד במקומות אחרים.
ממי טפט: כל פעם אומרים שיש כסף, שיש תקציב, אבל אני לא רואה בשטח איפה מושקע הכסף הזה.
ממי טפט: אני לא רואה שהכסף מושקע בנוער, בילדים.
ממי טפט: תצאו ותראו איפה מסתובב הנוער שלנו.
ממי טפט: ברחוב, בתחנה מרכזית.
ממי טפט: אני, ברוך ה', מסתדרת לבד, אבל כשאני רואה בחוץ את הנוער זרוק בתחנה מרכזית, משתמש בדברים שאסור לו להשתמש כואב לי הלב.
ממי טפט: מה שאני רואה זה שכל אחד יושב במשרד שלו ואת אף אחד זה לא מעניין.
ממי טפט: עכשיו יש חופש גדול.
ממי טפט: מה אתם חושבים עושים הילדים שלנו?
ממי טפט: סוחבים אבטיחים בחנויות.
ממי טפט: אני שמעתי פה שכל אחד משקיע, שכל אחד עושה, אבל אני לא רואה את זה במציאות.
גילה גמליאל: הנושא שהעלית הוא לא נושא שבסמכות הוועדה לקידום מעמד האישה, אבל חברת הכנסת מרינה סולודקין שחברה בוועדת העליה והקליטה אמרה שהיא תזמן ישיבה בנושא הזה.
גילה גמליאל: אנחנו נפנה בקריאה לכל השרים בממשלה על-מנת שישלבו אקדמאים במשרות בכירות במוסדות ציבור ובדירקטוריונים.
גילה גמליאל: אנחנו קוראים להם להגביר את האינטגרציה, ולהעמיד מודלים לחיקוי מטעם העדה.
גילה גמליאל: אנחנו נדרוש להגדיל את התקציבים שמיועדים להשלמת השכלה בקרב בני העדה.
גילה גמליאל: אנחנו נפנה בפנייה לשרת החינוך על-מנת לשלב מורים עולים בכוחות ההוראה של המשרד.
רחל שמואל: חשוב להעביר השתלמויות למורים ישראלים לגבי הקוד התרבותי של העדה.
גילה גמליאל: אני קוראת לכן לקחת יוזמה.
גילה גמליאל: כל מי שרואה את עצמה מתאימה לתפקיד ברשויות המקומיות, שתהיה אמיצה לדרוש להיות משולבת ברשימה.
גילה גמליאל: תחשבו איזה ערך יהיה לזה.
גילה גמליאל: אם זה לא מצליח אפשר לנסות שוב.
גילה גמליאל: אנחנו נפנה לשרה שלגבי אקדמאים שסיימו את קורסי החינוך תינתן השתלמות מיוחדת בהיבט של העולים.
גילה גמליאל: אני מאחלת לכולכן הצלחה.
גילה גמליאל: אני חושבת שעצם זה שהגעתן לקורס רק מעיד על הפוטנציאל האדיר שטמון בכל אחת מכן.
גילה גמליאל: אני מאחלת לכן שתצליחו לממש את הפוטנציאל הזה.
מרינה סולודקין: תודה רבה שבאתן.
מרינה סולודקין: תודה רבה שדיברתן בפתיחות כזאת.
מרינה סולודקין: אני חושבת שהקורסים של המנהיגות מוסיפים הרבה ביטחון עצמי.
מרינה סולודקין: אני מרגישה שאתן מוכנות לרוץ לרשויות המקומיות.
מרינה סולודקין: מדאיג אותי מה שקורה עם הגברים האתיופים.
מרינה סולודקין: אנחנו צריכים לחשוב איך להסדיר, איך לחנך ואיך להתאים את הגברים לזמנים החדשים ולדמוקרטיה.
חברי הוועדה: מרינה סולודקין מיכאל מלכיאור
מוזמנים: פרופ' יונתן הלוי מנהל בית החולים שערי צדק, משרד הבריאות ד"ר יצחק ברלוביץ משנה למנכ"ל וראש חטיבת הבריאות, משרד הבריאות עו"ד מאיר ברודר לשכה משפטית, משרד הבריאות עו"ד טלי שטיין רפרנטית לענייני בריאות, משרד המשפטים תמר אשכנזי מנהלת, המרכז הלאומי להשתלות ומאגר "אדי" ד"ר כרמל שליו מנהלת היחידה לאתיקה וזכויות בריאות, מכון גרטנר עו"ד שמעון אולמן יועץ משפטי, הרבנות הראשית רב פקד חיים גמליאל אגף חקירות וביטחון פנים, המשרד לביטחון פנים בני ויינר יו"ר נציגי המחוזות, עמותה לחולי כליה ומושתלים מיכאל סון סימון נציג אזור מרכז, עמותה לחולי כליה ומושתלים עו"ד ירום הלוי ייצוג מתווך לסחר באיברים נציגי עמותת "קו הזינוק": גדי אכיס דניאל בבייב מארינה בלומין יגאל בלפור תמיר גבריאלוב ליזה דורפמן עינת חיים מקס יילוחוב קובי לנציאנו דיאנה סאבו היבה סרפיאן מיכאל פישר
קצרנית: מעורבותם הרבה של עולים חדשים בסחר באיברים
קולט אביטל: הנושא שלנו היום הוא מעורבותם הרבה של עולים חדשים בהשתלת איברים.
קולט אביטל: בנושא הזה יש היבט בריאותי – יותר מאלף חולים בארץ נזקקים לתרומות איברים ואין למענם פתרון.
קולט אביטל: בכנסת הקודמת ניסינו להתחיל לתת את הדעת לנושא הזה והיו שתי הצעות חוק: הצעת חוק של חברת הכנסת ענת מאור מצד אחד והצעתו של שר הבריאות לשעבר, חבר הכנסת דהן, מצד שני.
קולט אביטל: כאמור, שתי הצעות החוק האלה לא עברו ועכשיו, בקרוב, אנחנו מניחים על סדר יומה של הכנסת הצעת חוק ממשלתית של שר הבריאות הנוכחי.
קולט אביטל: אנחנו נדרשים לזה גם בגלל ההיבט האנושי של הבעיה.
קולט אביטל: אנשים שידם אינה משגת, אנשים שזקוקים לתרומות איברים, בגלל שאין מספיק איברים בארץ צריכים לצאת לחוץ לארץ, לקבל השתלות.
קולט אביטל: הדבר לא פשוט, והוא כרוך בהוצאות כספיות רבות.
קולט אביטל: זה מצד אחד.
קולט אביטל: מצד שני ישנם גם אנשים בארץ, חלקם מוכנים לתרום איברים, ישנת ארגונים כמו אגודת אדי – אני חברה בה ואני רוצה לפנות לכל הציבור, לכל מי שרואה את התוכנית הזאת, כדי להירתם ולתרום איברים.
קולט אביטל: מדובר על כך שאנחנו לא פעם מצליחים להציל חיים.
קולט אביטל: אנחנו יודעים, שלצערנו בשנת 2002 נפטרו יותר מ-77 איש בגלל שלא נמצאו תורמים בארץ.
קולט אביטל: אבל, יש היבט נוסף וגם עליו אנחנו נדון הבוקר.
קולט אביטל: בגלל המצוקה הכספית של חלק מהציבור – ואני יודעת שזה קורה בקרב אמהות חד-הוריות וגם בקרב הציבור של העולים – התפתח בארץ סחר באיברים שהוא, כמובן, בלתי חוקי.
קולט אביטל: אפשר לבוא ולהגיד שמבחינה אתית צריך לעודד את כל מי שמציל חיים, אבל מי שאומר סחר גם אומר שקמים ארגונים, מתווכים, ארגונים שונים שעוסקים בנושא הזה ולצערנו הרב אנחנו, כוועדת העלייה והקליטה – ולכן גם התכנסנו כאן הבוקר – גילינו שישנה תופעה של ארגונים שקמו לצורך העניין הזה ושפעילותם לא רק שאיננה חוקית, אלא היא מפעילה לחצים קשים מאד על העולים.
קולט אביטל: אנחנו גילינו את זה דרך כתבה בעיתונות.
קולט אביטל: לכן, הבוקר, נשמע, מצד אחד, חוות דעת של מערכת הבריאות ומצד שני של מערכת אכיפת החוק.
קולט אביטל: לחלק מאתנו יש, כמובן, מחשבות מה צריך לקרות ואיך צריך להסדיר את העניין ויש שתי אפשרויות: יש אפשרות של התרמת או תרומת איברים מאנשים שלצערנו, נפטרים, יש גם אפשרות של התרמת איברים מן החי, כשהצעת החוק הממשלתית מתייחסת גם לנושא הזה וממה שהבנתי, גם מנוסח החוק שקיבלתי רק הבוקר, אבל גם מדבריו של שר הבריאות במליאה, הכוונה היא לפצות, לתת פיצוי נאות לכל אותם אנשים שיהיו מוכנים בזמן כלשהו לתרום איברים לאנשים אחרים.
קולט אביטל: הכוונה היא לא להפוך את זה לסחר, אלא לתת להם פיצוי נאות שמתבטא באובדן ימי עבודה, בימי הבראה וכולי.
קולט אביטל: אנחנו נרצה לדון בכל ההיבטים האלה בזמן הקצר שיש לנו.
קולט אביטל: היום יש לנו יום קצר ולכן אנחנו מתחילים מוקדם, כי המליאה שלנו מתחילה ב-11:00.
קולט אביטל: אולי נתחיל עם משרד הבריאות, אם אפשר.
קולט אביטל: ד"ר ברלוביץ', אני זוכרת שפעם פניתי אליך בקשר לחולה שהיה זקוק לסיוע כי הוא נסע לדרום אפריקה להשתלה ואני אז עזרתי לו להשיג את הכספים.
קולט אביטל: היינו מבקשים לקבל מכם מידע על היקף הבעיה ועל איך אתם רואים את הצעת החוק הזו, כבאה לפתור לפחות חלק מהבעיה הזאת.
יצחק לוי: הבעיה במדינת ישראל היא אכן בעיה חמורה ומאד משמעותית.
יצחק לוי: כמו שנאמר כבר על ידי היושבת ראש, אנחנו מדברים על כאלף איש שממתינים להשתלות, שני שליש מהם ממתינים להשתלות כליה והיתר לאברים נוספים.
יצחק לוי: משך ההמתנה הוא ארוך מאד לגבי מושתלי כליה.
יצחק לוי: מאחר וניתן לטפל בהם במשך ההמתנה באמצעות דיאליזה, יכול משך ההמתנה להגיע עד לארבע-חמש שנים.
יצחק לוי: ברור שבמדינת ישראל הבעיה נובעת בעצם מכמה סיבות, כאשר הפתרון העיקרי שאנחנו רואים הוא, כמובן, תרומה מהמת ולא מהחי.