GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נסים דהן:
ההלכה היא זו שקובעת אם הם יהודים או לא יהודים.
נסים דהן:
הבג"ץ לא קבע שהם יהודים אלא הוא קבע שהם אזרחי מדינת ישראל.
נסים דהן:
עם כל הכבוד לבג"ץ, הוא יכול לקבוע מי אזרח ומי לא אזרח, לא יותר, נקודה.
נסים דהן:
קודם כל נשים דברים על דיוקם.
קולט אביטל:
חבר הכנסת דהן, כשתרצה תתבטא.
קולט אביטל:
אני מבקשת ממך לא לתקן אותי.
נסים דהן:
צריך לדייק בעובדות.
קולט אביטל:
שמענו אותך.
קולט אביטל:
עכשיו תן לי לנהל את הדיון כפי שצריך.
קולט אביטל:
אנחנו התכנסנו כאן כדי לדון בסוגיה הזאת, ובעיקר כדי לשמוע כיצד נערכת הממשלה.
קולט אביטל:
אני רוצה להוסיף שבשנת 2002 חייב בג"ץ את המדינה לרשום את המתגיירים בגיורים לא אורתודוקסים שנערכו בישראל כיהודים במרשם האוכלוסייה, וזאת תשובה לחבר הכנסת דהן.
קולט אביטל:
אני חוזרת, בשנת 2002 חייב בג"ץ את המדינה לרשום את המתגיירים בגיורים לא אורתודוקסים שנערכו בישראל כיהודים.
קולט אביטל:
אני רוצה לפנות קודם כל לשר הפנים, ולאחר מכן ידברו גם חבריי חברי הכנסת.
קולט אביטל:
אדוני השר, בבקשה.
אופיר פינס-פז:
תודה גברתי יושבת הראש.
אופיר פינס-פז:
בפתח הישיבה אני קודם כל רוצה להתנצל על כך שאני אעזוב את הדיון הזה באמצע מכיוון שנקבעה לנו היום ישיבת ממשלה בשעה 10:00, ואני כמובן אצטרך להיות שם.
אופיר פינס-פז:
פסיקת הבג"ץ בהרכב של 11 שופטים, ברוב של 7 מול 4, היא פסיקה סופית, חלוטה.
אופיר פינס-פז:
יחד עם זה, היא כמובן מבטאת סוג של ויכוח פנימי.
אופיר פינס-פז:
לא היה כאן פה אחד, אלא היה כאן 7 בעד ו-4 נגד.
אופיר פינס-פז:
אני בהחלט מברך על ההחלטה.
אופיר פינס-פז:
יחד עם כך, אני גם מודע לבעייתיות שדיברו עליה שופטי המיעוט, ואפילו חלק משופטי הרוב.
אופיר פינס-פז:
קודם כל לגבי הנושא לגופו של עניין.
אופיר פינס-פז:
נמצאים איתי פה גם היועץ המשפטי של מירשם האוכלוסין עו"ד דניאל סלומון וגם מנהל מינהל האוכלוסין מר ששי קציר והם יישארו בישיבה גם לאחר שאני אצטרך ללכת לישיבה הממשלה.
אופיר פינס-פז:
אנחנו צריכים ליישם את החלטת בית המשפט הגבוה לצדק, ואני רוצה לומר לכם שאנחנו כבר מיישמים את ההחלטה.
אופיר פינס-פז:
אני רוצה שתדעו שכל מי שהיום עובר את הליך הגיור הזה ומגיע לרישום במשרד הפנים הוא יירשם, או הוא נרשם, או הוא בתהליכי רישום כפי שמתחייב מהחלטת הבג"ץ.
אופיר פינס-פז:
יחד עם זה, אני קיימתי ישיבה ראשונה במשרדי עם הנוגעים בדבר, ונדמה לי שכבר התקיימה ישיבה או תתקיים ישיבה גם עם אנשי משרד המשפטים, כי אנחנו רוצים שהרישום הזה לא יהיה פתח לדברים שאף אחד מאיתנו לא רוצה.
אופיר פינס-פז:
זאת אומרת, אנחנו לא רוצים פתח לניצול לרעה.
אופיר פינס-פז:
אני אגב חושב שלא יהיה פתח לניצול לרעה מהטעם הפשוט.
אופיר פינס-פז:
התנועות הלא אורתודוקסיות, קרי התנועה הרפורמית והתנועה הקונסרבטיבית לפי מיטב ידיעתי ובדיקתי, אין להן שום כוונה, ואני גם מניח שאנשים כאן יגידו את זה, לרשום באופן לא מסודר את המתגיירים.
אופיר פינס-פז:
מי שעקב אחרי ההליך לאורך כל השנים יכול לראות שאלו שהתגיירו לא בגיורים אורתודוקסים לא עברו איזשהו גיור חפוז, לא עברו איזשהו הליך שהוא לא הליך.
אופיר פינס-פז:
הם עברו הליך גיור.
אופיר פינס-פז:
אומנם לא על-פי ההלכה האורתודוקסית, אבל הם עברו הליך מסודר, ארוך שנמשך תקופה ארוכה.
אופיר פינס-פז:
לא מדובר באיזהו הליך שנעשה צ'יק-צ'אק.
קולט אביטל:
אלו לא גיורי קפיצה.
אופיר פינס-פז:
הסלנג שמדבר על גיורי קפיצה נותן תחושה של שרלטנות חס וחלילה, או חובבנות, או איזשהו הליך מזורז, או משהו לא רציני.
אופיר פינס-פז:
אבל, זה לא נכון.
אופיר פינס-פז:
לפי הבדיקה שאני קיימתי, ההליך הוא הליך יהודי רציני, מורכב, ארוך טווח, שבו האדם המתגייר עובר את ההליך הזה בצורה מסודרת באמצעות הגורמים המוסמכים בשתי הקהילות האלה.
אופיר פינס-פז:
בסופו של דבר הרישום עצמו נעשה בקהילה בחוץ לארץ, אבל לאחר בדיקה מסודרת.
אופיר פינס-פז:
אנחנו במשרד הפנים מתכוונים רק לוודא שההליך הוא הליך ראוי, רציני, כנה ואמיתי, נקודה.
אופיר פינס-פז:
אנחנו נרשום את זה.
אופיר פינס-פז:
מה היה לפני הבג"ץ?
אופיר פינס-פז:
לפני הבג"ץ אנחנו תמיד חייבנו מתגייר מכל קהילה, כולל מקהילה אורתודוקסית, להיות חלק מקהילה במשך שנה.
אופיר פינס-פז:
זה היה הנוהל במשרד הפנים.
אופיר פינס-פז:
הנוהל הזה בוטל כפועל יוצא של החלטת הבג"ץ.
אופיר פינס-פז:
הוא הפך להיות לא רלוונטי ליהודים מכל הזרמים.
אופיר פינס-פז:
גם לגבי הגיור האורתודוקסי, וגם לגבי הגיורים האחרים לא יהיה יותר מבחן הישארות בקהילה במשך שנה.
אופיר פינס-פז:
יחד עם כך, אנחנו דורשים מכל רב מגייר ומכל ראש קהילה שלקחה על עצמה להכיר בגיור הזה להצהיר בפנינו, וזה יהיה אחד המבחנים, שהגיור הוא גיור רציני, ההליך הוא הליך ראוי.
אופיר פינס-פז:
הם לוקחים על עצמם את כל האחריות על המתגייר בבחינת תקינות ההליך, ואנחנו אפילו מגדירים את זה שאנחנו מבקשים ממש הצהרה מהמגייר שהאיש התגייר, עבר את כל ההליכים, והיה מוכר כמתגייר גם לו היה חלק מהקהילה ולא היה מגיע לגיור בפרוצדורה שקבע הבג"ץ.
אופיר פינס-פז:
לפיכך, אנחנו מכירים כמובן בדבר הזה.
אופיר פינס-פז:
אנחנו רושמים מתגיירים שעברו תהליך בדרך הזאת עם תבחינים.
אופיר פינס-פז:
רושמים אותם במרשם האוכלוסין כיהודים.
אופיר פינס-פז:
לאחר מכן יש לזה קשר לאזרחות, ועל זה עמד חבר הכנסת דהן במידה רבה של צדק.
אופיר פינס-פז:
על-פי הכללים הישראלים יש קשר בין היותך יהודי לבין זכויותיך האחרות, כולל הזכות לאזרחות מתוקף יהדותך.
אופיר פינס-פז:
לא אני קבעתי את זה, לא אף אחד בחדר הזה קבע את זה.
אופיר פינס-פז:
זו קביעה מקדמת דנא.
אופיר פינס-פז:
זה חלק מהכללים שעל פיהם מתקיימת מדינת ישראל מראשיתה, וזכותו של כל אחד לבחון את זה או לחשוב על זה פעם נוספת.
אופיר פינס-פז:
לגבי נושא הגיור אני רוצה לומר שאנחנו חיים באיזשהו סוג של פוביה.
אופיר פינס-פז:
האם אתם יודעים כמה יש בכלל מתגיירים בשנה בישראל?
קולט אביטל:
350, עכשיו כבר 1,000.
אופיר פינס-פז:
לא.
אופיר פינס-פז:
לפי מיטב ידיעתי, בסביבות 4,000 וזה כולל את הפלאשמורה שהם עוברים גיור לחומרה.
אופיר פינס-פז:
אני גם עומד בראש ועדת השרים להבאת הפלאשמורה, ואני רואה אותם כיהודים.
אופיר פינס-פז:
הרב הראשי לישראל הרב עמאר רואה אותם כיהודים.
אופיר פינס-פז:
הגיור שהם עוברים הוא איזשהו סוג של גיור לחומרה, וזה לא אומר שהם לא יהודים.
אופיר פינס-פז:
מתוך ה-4,000 המתגיירים שישנם, כ- 2,500 הם עולי הפלאשמורה, והיתר הם 1,000, 1,200, 1,500 איש בשנה.
אופיר פינס-פז:
זה כל הסיפור.
אופיר פינס-פז:
מספרם של היהודים שמתגיירים במסלול הזה הוא קטן מאוד יחסית לגודלה של המדינה.
אופיר פינס-פז:
למה אנחנו עושים עניין מדבר שההשפעות שלו הן באמת שוליות לחלוטין?
אופיר פינס-פז:
אנחנו עושים מזה שומו שמיים, וכאילו כל המציאות שלנו משתנה.
אופיר פינס-פז:
אבל, המציאות שלנו איננה משתנה.
אופיר פינס-פז:
המציאות במדינת ישראל היא כזאת שאנחנו בהחלט יכולים וצריכים לקלוט מתגיירים שרוצים להיות חלק מאיתנו.
אופיר פינס-פז:
המבחן הוא באמת האם הם רוצים להיות חלק מאיתנו, או שהם רוצים להתגייר כתוצאה משיקולים זרים כמו שיקולים כלכלים ואחרים.
אופיר פינס-פז:
זהו מבחן שאנחנו יודעים להתמודד איתו ולבחון אותו.
אופיר פינס-פז:
אבל, אנחנו בהחלט מברכים על ההחלטה, ואני לפחות אומר את זה כשר פנים.
אופיר פינס-פז:
אני רוצה להתמקד במיוחד בדבריו של כבוד השופט העליון מר מישאל חשין.
אופיר פינס-פז:
מהיום שקמה המדינה הזאת אנחנו יודעים שהמדינה הזאת משמשמשת בית לעם היהודי, וזאת מטרתה העיקרית על-פי התפיסה הציונית המסורתית הקלאסית לרכז את העם היהודי בתוך מדינתו מדינת ישראל.
אופיר פינס-פז:
מקימי המדינה הזאת לא שיערו שהמדינה הזאת תהיה אטרקטיבית גם לגורמים אחרים שהם אינם יהודים שירצו לקשור את גורלם בתוך מדינת ישראל.
אופיר פינס-פז:
אני אומר את זה לא בהקשר הספציפי של הדיון הזה, אבל אני חושב שהגיע הזמן שמדינת ישראל תפתח מדיניות הגירה, לא רק מדיניות עלייה.
אופיר פינס-פז:
אנחנו תמיד חשבנו במושגים של עלייה, ובצדק כי זו המשימה העיקרית.
אופיר פינס-פז:
יש כאן גם אלמנט של הגירה שהתפתח בצורה דרמטית במהלך שנות התשעים.
אופיר פינס-פז:
אנחנו כל הזמן מגיבים למציאות משתנה מבלי לעצב אותה.
אופיר פינס-פז:
אני רואה לעצמי משימה כשר פנים, יחד כמובן עם חבריי לממשלה, אבל אני אצטרך להוביל את התהליך הזה, לבנות למדינת ישראל מדיניות הגירה ולהחליט מה היא רוצה.
אופיר פינס-פז:
האם מותר לה להתערב או שהיא צריכה רק להגיב?
אופיר פינס-פז:
אני טוען מותר לה להתערב, היא צריכה להתערב כמו כל מדינה אחרת.
אופיר פינס-פז:
צריכים לגבש מדיניות הגירה, ועל פי המדיניות הזאת צריכים לקבוע את החוקים הרלוונטיים הקשורים למדיניות ההגירה.
אופיר פינס-פז:
צריכים לקבוע את המנגנונים הארגוניים שעוסקים בהגירה כמו שקיים בכל מדינה אחרת.
אופיר פינס-פז:
צריכה להיות רשות הגירה למדינת ישראל על-פי כל הכללים שקשורים לעניין הזה.
אופיר פינס-פז:
אני רוצה לומר במיוחד לחברי חבר הכנסת דהן, ולחבר הכנסת גפני, ולחברים האחרים, שאני רוצה להציע עצה שהיא באמת חברית.
אופיר פינס-פז:
אני לא חושב שהדת היהודית צריכה לעמוד אל מול הלאומיות היהודית, ולמה אני מכוון?
אופיר פינס-פז:
בעיניי אדם שרוצה לקשור את גורלו עם מדינת ישראל והוא לא יהודי, והוא רוצה להיות יהודי, והוא רוצה להיות אזרח ישראלי, ומניעיו הם מניעים טהורים וטובים, בסופו של דבר הדבר הזה משרת את הרצון הקולקטיבי של כולנו, דתיים וחילוניים, אורתודוקסים ולא אורתודוקסים, לשמר ולחזק את הרוב היהודי במדינת ישראל, תוך כמובן שמירת כל הזכויות של המיעוט הלא יהודי, ושמירת הזכויות האולטימטיביות שלהם בכל הדברים האזרחיים, וזה זכויות הפרט של האנשים.
אופיר פינס-פז:
בסופו של דבר, הרציונל של המדינה הזאת הוא היותה מדינה יהודית ודמוקרטית, וזכותנו באופן הלגיטימי ביותר הוא לנסות ולשמור על ההגמוניה ועל הרוב היהודי במדינה הזאת, כמובן בכלים הכי דמוקרטיים והכי נכונים והכי לגיטימיים.
אופיר פינס-פז:
אני לא מציע חס וחלילה להשתמש בשום כלי שהוא איננו לגיטימי.
אופיר פינס-פז:
אבל, זו זכותנו.
אופיר פינס-פז:
כל האנשים האלה, שהם דרך אגב מעטים, יסייעו לנו בסופו של דבר לשמור על הצביון היהודי לאומי של המדינה הזאת.
אופיר פינס-פז:
אני חושב שזה אינטרס משותף של כולם.
משה גפני:
אני דווקא מסכים, אל תערב.
משה גפני:
שהוא יהיה אזרח מדינת ישראל, אבל הוא לא יהודי.
אופיר פינס-פז:
גם זאת אפשרות.
אופיר פינס-פז:
יש הרבה מאוד שרוצים להיות אזרחים.
אופיר פינס-פז:
אגב, אני גם בעד לתת אזרחות בלי לחייב.
רומן ברונפמן:
הצעה בכלל לא רעה.
נסים דהן:
הם יהיו אזרחים שווי זכויות לא פחות מצ'רקסים, לא פחות מדרוזים, ולא פחות מפרובוסלבים שרוצים להישאר פרובוסלבים.
נסים דהן:
מה אתה רוצה מהם?
נסים דהן:
למה אתה מכריח אותם להיות יהודים?
נסים דהן:
הוא יכול להיות נוצרי מצוין, הוא יקבל את מלוא הכבוד וההערכה והוא יישאר נוצרי.
אופיר פינס-פז:
נכון, מקובל עליי לחלוטין.
נסים דהן:
מה הגזענות הזאת להפוך את כולם ליהודים?
אופיר פינס-פז:
חס וחלילה.
אופיר פינס-פז:
ההצעה של חברי הכנסת גפני ודהן היא בהחלט מקובלת עליי.
אופיר פינס-פז:
כל אחד יבחר את דתו ואת דרכו, אנחנו לא צריכים לחסום.
אופיר פינס-פז:
אני מבין את הוויכוח ההלכתי, אני לא רוצה להיכנס אליו.
אופיר פינס-פז:
הוא באמת ויכוח הלכתי.
אופיר פינס-פז:
לי יש דעה, אני בעד פלורליזם ביהדות.
אופיר פינס-פז:
זו השקפת עולמי ואנשים יודעים אותה.
אופיר פינס-פז:
אני גם מכבד אנשים שיש להם השקפות אחרות, אבל זו השקפת עולמי.
אופיר פינס-פז:
אני חושב שפסיקת הבג"ץ.
אופיר פינס-פז:
היא ראויה, היא במקומה.
אופיר פינס-פז:
צריך לכבד אותה.
אופיר פינס-פז:
אנחנו בכל אופן נפעיל אותה בצורה היעילה והטובה ביותר, תוך כדי המנגנונים שתיארתי בפניכם שיבטיחו שאין כאן ולא יהיה כאן לניצול לרעה של הפסיקה הזאת כדי לעשות דברים שלפי דעתי אף אחד מהיושבים בחדר לא רוצה שהם ייעשו, ולא ייתן שהם יעשו.
אופיר פינס-פז:
תודה רבה גברתי היושבת ראש.
קולט אביטל:
גם אני לא נכנסת לוויכוח ההלכתי, אלא לפירוש של הבג"ץ.
קולט אביטל:
אני רוצה להבין מה אתם רושמים במשרד הפנים?
קולט אביטל:
האם אתם רושמים את היהדות, את האזרחות, או את שניהם?
נסים דהן:
אדוני השר, באותה הזדמנות האם תוכל להבהיר לנו האם יש קריטריון להגדרה שאתה אמרת, של תהליך ראוי ורציני?
נסים דהן:
האם יש קריטריון כזה?
נסים דהן:
מי קובע אם זה רציני וראוי, האם זה כל שר או כל פקיד?
אופיר פינס-פז:
העיקרון הוא קודם כל שרושמים.
אופיר פינס-פז:
ומה רושמים?
אופיר פינס-פז:
מכירים כמובן ביהדות, מכירים בגיור, רושמים את הרישום כיהודי, ומתוקף זה גם אזרחות.
אופיר פינס-פז:
אנחנו קבענו תבחינים, והתבחינים מעובדים בימים אלה גם ביננו וגם בין במשרד המשפטים.
אופיר פינס-פז:
העיקרון הוא ברור, אנחנו לא מוכנים שיהיה ניצול לרעה.
אופיר פינס-פז:
התבחינים שקבענו הם קודם כל תצהיר של המתגייר, תצהיר של המגייר, בחינה שבאמת תהליך הגיור היה תהליך רציני, ממושך.
נסים דהן:
מה זה נקרא תהליך רציני?
נסים דהן:
האם יש קריטריון?
אופיר פינס-פז:
יש לנו.
אופיר פינס-פז:
אמרתי שברגע שיש לי תצהיר מסודר של המתגייר ושל המגייר - - -
נסים דהן:
תצהיר זה לא קריטריון של רצינות.
אופיר פינס-פז:
בעיניי זה קריטריון.
נסים דהן:
תצהיר זה תצהיר של המתגייר והמגייר.
נסים דהן:
אבל, אתה מדבר על תהליך.
נסים דהן:
תהליך זה תקופת לימודים, עמידה במבחנים.
נסים דהן:
האם יש דבר כזה כקריטריון של משרד הפנים?
אופיר פינס-פז:
בהחלט.
נסים דהן:
האם אני אוכל לקבל את זה כתוב?
אופיר פינס-פז:
חבר הכנסת דהן, לי הדברים האלה הוצגו.
נסים דהן:
האם אנחנו כחברי ועדה נוכל לקבל את זה כתוב?
אופיר פינס-פז:
אתה תוכל לקבל את זה.
נסים דהן:
אני אשמח לקבל את זה.
אופיר פינס-פז:
אנחנו מגבשים את זה בעצה אחת עם משרד המשפטים.
אופיר פינס-פז:
כפי שאמרתי, אנחנו מיישמים את החלטת הבג"ץ.
אופיר פינס-פז:
גם הבג"ץ אמר שהוא מתנגד לניצול לרעה, ואנחנו נקפיד שלא יהיה לניצול לרעה.
אופיר פינס-פז:
על זה מוסמכים אנשי הביצוע במשרד הפנים גם בצד של הנוהלים וגם בצד של הביצוע הארגוני או הטכני בשטח, ואנחנו ערים.
מיכאל מלכיאור:
אני מקווה גם לא ניצול לרעה של משרד הפנים.
אופיר פינס-פז:
סגן השר חבר הכנסת מלכיאור, אתה מכיר את דעותיי.
אופיר פינס-פז:
אני לא אסכים שלא יבצעו מדיניות, בוודאי כזאת שנקבעת על-פי הלכת בית המשפט העליון, אבל גם מדיניות שלי שהיא כמובן על-פי הכללים ועל- פי הנוהלים, ועל פי האישורים הממשלתיים.
אופיר פינס-פז:
מבחינתי אין סרט כזה, ובוודאי שאני לא אסכים לשום ניצול לרעה חלילה של מישהו מעובדי משרד הפנים שלא יסכים עם פסיקת הבג"ץ.
אופיר פינס-פז:
לא יקום ולא יהיה.
אופיר פינס-פז:
אין דבר כזה, ואם יהיה דבר כזה אז יינקטו כל האמצעים כנגד אותו עובד אם הוא ייקח את החוק לידיו ויעשה כאוות נפשו.
אופיר פינס-פז:
אני משוכנע שדבר כזה לא יקרה.
אופיר פינס-פז:
אנחנו מתואמים בעניין הזה, והדברים בעניין הזה מתנהלים לפי דעתי בצורה תקינה וטובה.
אופיר פינס-פז:
אני לא אומר שלא היו תקלות בנושאים אחרים.
אופיר פינס-פז:
אני יודע מאיפה אתה לוקח את הדברים האלה.
אופיר פינס-פז:
יש תקלות לצערי, יש דברים שלא צריכים לקרות.
אופיר פינס-פז:
אבל בסך הכול, מינהל האוכלוסין ערוך ומוכן לבצע את פסיקת הבג"ץ בצורה היעילה והטובה ביותר.
קולט אביטל:
מהו לוח הזמנים?
אופיר פינס-פז:
מיידי.
אופיר פינס-פז:
מבחינתנו, כל מי שנמצא בתהליך.
אופיר פינס-פז:
אגב, אין כל כך הרבה אנשים בתהליך, יש אנשים שעוברים את המסלול הזה.
אופיר פינס-פז:
כל מי שגמר את המסלול הזה ויבוא עם הדברים שאנחנו מבקשים ממנו למשרד הפנים, יירשם בצורה המסודרת ביותר על-פי פסיקת הבג"ץ.
קולט אביטל:
תודה רבה.
קולט אביטל:
סגנית השרה חברת הכנסת סולודקין בבקשה.
מרינה סולודקין:
אני חושבת שמדינת ישראל ועם ישראל מאוד מעונינים בתהליכים של גיור של אנשים שהגיעו בגלל חוק השבות, ובהקשר הזה גיור קפיצה הוא לא כלי נורמלי.
מרינה סולודקין:
טוב שבג"ץ פסק את מה שהוא פסק.
מרינה סולודקין:
אבל, גיור קפיצה לא נועד להמונים שהגיעו לארץ בגלל חוק השבות.
מרינה סולודקין:
מדובר באנשים שגרים כאן, משלמים מסים, לומדים בבתי ספר, באוניברסיטאות ומשרתים בצבא.
מרינה סולודקין:
כלפי האנשים האלה יש כל הזמן שתי גישות.
מרינה סולודקין:
יש גישה שמדברת על כך שצריך להקל על גיורם של בני הפלאשמורה, ואני מאוד מברכת על כך.
מרינה סולודקין:
אבל, יש גישה הפוכה שמדברת על החמרת הליכי הגיור לכול האחרים.
אופיר פינס-פז:
את אומרת שזו גישה של הרבנות.
מרינה סולודקין:
הממסד הדתי, ואני חושבת שזה כולם לא רק רבנות.
מרינה סולודקין:
אני חושבת שהגיע הזמן לחשוב גם על הקלות לאותם אנשים שיש להם קשר דם עם העם היהודי, אלה שבחרו להגיע לכאן ולא להגיע לקנדה, ארצות-הברית, אוסטרליה, גרמניה ולמדינות אחרות, ולעשות להם גיור בארץ.
מרינה סולודקין:
אני מאוד בעד גיור בארץ משום שזהו כלי ממלכתי, כלי מדיני, וכלי דתי, ואין ספקות שזה גיור ראוי, רציני, ואמיתי.
מרינה סולודקין:
אל תפריעו לעשות את זה.
מרינה סולודקין:
אני כבר עייפה מלשבת בקבלות קהל באשדוד ולפגוש בנשים מבוגרות שבחרו להגיע לכאן עם בעליהן היהודי, שבחרו ללמוד במכוני גיור, למדו הכול, ולמרות זאת הן לא יכולות לעבור כאן גיור בארץ.
מרינה סולודקין:
הבנים והבנות של הנשים האלה משרתים בצבא, כולם אזרחי ישראל, כולם משלמים את המסים, כל העול של המדינה על גבן.
מרינה סולודקין:
החשיבות של הנשים האלה במדינת ישראל ובדת היהודית היא כל כך גדולה.
מרינה סולודקין:
אבל, לא נותנים להן לעבור את הגיור.
מרינה סולודקין:
אני לא רואה שהציבור שלי הולך לעשות גיור קפיצה משום שאין לו קשרים.
מרינה סולודקין:
הממסד הדתי לא מבין שזה רצונו של הקדוש ברוך הוא שיגיעו לכאן גם אנשים שיש להם טיפות דם יהודי, וגם קרובי משפחתם.
מרינה סולודקין:
צריך להקל עליהם לעבור את בחינות הגיור כאן בארץ, וצריך לעשות את זה מהר.
קולט אביטל:
את מדברת על הגיור האורתודוקסי.
מרינה סולודקין:
אני מדברת על גיור.
אופיר פינס-פז:
חברת הכנסת סולודקין, כמה אנשים לדעתך רוצים להתגייר בארץ ולא מצליחים להתגייר?
מרינה סולודקין:
אני יכולה לומר לך שבהתחלה כמעט כולם רצו לעבור את הגיור.
מרינה סולודקין:
אבל, אחרי שהם ראו שמשפילים אותם ולא נותנים להם, ושכל הזמן מסבירים להם שהם לא ראויים לדברים האלה, מספרם ירד.
מרינה סולודקין:
הם רואים שאנשים אחרים בונים את חייהם כאן, משתתפים בכל התהליכים ההיסטוריים במדינה, וגם משרתים בצבא.
קולט אביטל:
300,000-400,000 אנשים לא יהודים לפי חוק השבות ולפי ההלכה הגיעו הנה.
קולט אביטל:
40% מבינהם רצו להתגייר לפני הגיעם ארצה.
קולט אביטל:
אחרי הגעתם ארצה, או שנה או שנתיים אחרי, ירד מספרם בין 20% ל-6%.
קולט אביטל:
זאת אומרת, המוטיבציה יורדת.
משה גפני:
זאת אומרת שאין להם מוטיבציה כזאת גדולה להיות יהודים.
קולט אביטל:
נניח ש-6% רוצים או ש-20% רוצים, צריך לאפשר להם.
קולט אביטל:
אם תיפתר הבעיה על-ידי חוק אזרחות אז תיפתר הבעיה כך.
קולט אביטל:
חבר הכנסת דהן, בבקשה.
נסים דהן:
אני רוצה להזכיר שכל הוויכוח בחברה הישראלית על כן גיור, לא גיור, ואיזה גיור, נועד רק לצורך אחד, לצורך הרישום כישראלים, כי לצערנו הרב כדי להיות ישראלי אתה צריך להיות יהודי, כי אין תהליך אחר כדי להיות ישראלי בינתיים, זה מה שהשר דיבר.
קולט אביטל:
לא, יש תהליך התאזרחות.
קולט אביטל:
זה תהליך קיים שלוקח חמש שנים.
נסים דהן:
בסדר, זאת אומרת שהסיפור הוא לא רק הרצון הגדול להצטרף לעם היהודי ולהיות חלק מהסבל שלו.
נסים דהן:
השורה התחתונה היא לקבל את הזכויות של אזרח מדינת ישראל.
קולט אביטל:
יש גם חובות.
נסים דהן:
יש כאלה שמגיעים אחרי שנגמרו החובות, והחובות שלהם הם רק לאחר שהם ירוויחו כסף.
נסים דהן:
כמו למשל, תשלום מס הכנסה.
נסים דהן:
אם הוא לא מרוויח אז הוא לא חייב לאף אחד כלום.
נסים דהן:
אנחנו לא מדברים על אלה שמגיעים בגיל גיוס, רובם לא כאלה.
נסים דהן:
הרוב המוחלט רוצה רק את הזכויות, אחרי שנגמרו החובות.
נסים דהן:
אני לא מדבר על אלה שמגיעים צעירים ורוצים לקיים את חובתם לשירות הצבאי, זה ויכוח אחר.
נסים דהן:
קחו לדוגמא את הגיור האורתודוקסי.
נסים דהן:
הרישום של מי עובר כזה כאזרח מדינת ישראל מעניין אותו כקליפת שום.
נסים דהן:
אותו מעניין להיות יהודי.
נסים דהן:
הוא יכול להישאר יהודי בגולה.
נסים דהן:
אני לא מבין מה הוויכוח שנוצר כאן.
נסים דהן:
כבוד השר מדבר על מספרים קטנים, וזוהי בדיוק הבעיה.
נסים דהן:
לוקחים מספרים קטנים ועושים מהם עיקרון.
נסים דהן:
הוויכוח הוא ברמת העיקרון איך מצטרפים למעגל היהדות במדינת ישראל, האם דרך חוק השבות כיוון שההלכה הרי לא תכיר לעולם בגיור רפורמי, אז בסדר, אז בג"ץ יכול להכיר בזה.
נסים דהן:
הבג"ץ יכול לכתוב מיליון פסקים, הוא לא ישנה את "השולחן ערוך" בקוץ אחת.
נסים דהן:
מי שיקבע בסוף בעם היהודי מיהו יהודי הוא "השולחן ערוך".
נסים דהן:
אפשר בהחלט דרך בג"ץ לכתוב שהוא אזרח ישראלי, ואנחנו נצטרף לזה בעשר אצבעות.
נסים דהן:
תשנו את חוק השבות, אין שום קשר בין יהודי לאזרח מדינת ישראל, ואז באמת יהיו תבחינים לכול האוכלוסייה ליהודים וללא יהודים איך מצטרפים להיות אזרח במדינת ישראל, וייגמר הוויכוח.
נסים דהן:
הרפורמים והקונסרבטיבים לא יצליחו לקבל לעולם הכרה רשמית של ההלכה היהודית, ולכן הם עושים את זה דרך כל מיני דרכים עקיפות.
נסים דהן:
גם בג"ץ קבע שחוק השבות שלצורכו נרשם יהודי הוא חוק חילוני, הוא לא חוק דתי.
נסים דהן:
כלומר, רושמים אותו כיהודי לצורך השירות האזרחי שלו בלבד.
נסים דהן:
אף אחד לא יכיר בו כיהודי אמיתי לדברים האחרים.
נסים דהן:
אם צריך עד יהודי כשר הוא לא יתקבל, ולא יעזור לאף אחד שום דבר.
נסים דהן:
בג"ץ יכול לכתוב מי שעבר גיור רפורמי כיהודי בתעודת הזהות, אבל הוא לא יתקבל כעד באף חתונה.
נסים דהן:
בחתונה רפורמית הוא יוכל להיות עד כי שם גם כומר יכול להיות עד.
נסים דהן:
אני מקבל את עמדת השר שאין לו ברירה.
נסים דהן:
יש בג"ץ שמחייב אותו להסדיר את הסידורים.
נסים דהן:
אני גם מקבל בשמחה את ההערה שלו שזה לא ינוצל לאמצעים פסולים.
נסים דהן:
אני מאוד מקווה לקבל את אותם קריטריונים שהשר דיבר עליהם, מהם התבחינים להגדרה של תהליך רציני וראוי.
קולט אביטל:
עו"ד גלעד קריב בבקשה.
30807:
אני בכוונה מבקש לא להיכנס לוויכוח בין ההשקפות ההלכתיות של זרמי היהדות.
30807:
הוויכוח הזה לא ייפתר כאן.
30807:
לדעתי, הוויכוח הזה הוא גם לא מענייננו.
30807:
כבוד הרב דהן, אני אינני מבקש שאתה וקהילתך תכיר במתגיירים שעוברים בבית הדין של התנועה הרפורמית.
30807:
אני לא מבקש שתצרף אותם למניין, אני לא מבקש שתכיר בהם כעד בחתונה.
30807:
אני מכיר לחלוטין בזכותך לא להכיר במתגיירים שאני גיירתי.
30807:
אבל, יש הבדל בין קהילתך, בין הציבור שלך, ובין מדינת ישראל.
30807:
מדינת ישראל היא מדינתו של העם היהודי, לא מדינתה של היהדות האורתודוקסית.
30807:
בעם היהודי היום קיים יותר מזרם אחד.
30807:
לדעתך זו קללה, לדעתי זו ברכה, אבל זו עובדה.
30807:
מכיוון שיש לפחות שלושה-ארבעה זרמים דתיים ממוסדיים וגדולים, מלבד ציבור חילוני גדול, מדינת ישראל צריכה להכיר בכל הקהילות האלה, ולהכיר בהן כיהודים.
30807:
לא יהודים על-פי ההלכה, אלא יהודים על-פי החוק השבות, וזאת המשמעות של פסיקת בג"ץ.
30807:
אני מבקש בקצרה להעיר שתי הערות, אחת מכוונת לדבריו של השר.
30807:
יותר מכולם, יותר ממשרד הפנים, יותר מבית המשפט העליון, אנחנו בתנועה הרפורמית מעונינים שהליכי הגיור שלנו יהיו רציניים ולא ינוצלו לרעה.
30807:
זה האינטרס המובהק שלנו.
30807:
אנחנו כבר התחייבנו לפני שנים ארוכות, חזרנו על זה באוזניו של השר פורז, חזרנו על זה באוזניו של השר פינס, הצהרנו את זה בבג"ץ שהתנועה הרפורמית, ואני יודע שכך גם התנועה הקונסרבטיבית, לוקחת מאוד ברצינות את האחריות שלה למנוע ניצול לרעה של ההליכים, ואני אתן רק דוגמה אחת.
30807:
התנועה הרפורמית למשל, אינה מגיירת אנשים שאין להם מעמד אזרחי במדינת ישראל, כדי שלא יבואו עובדים זרים וישקיעו שנה בהליך לימוד, וכתוצאה מכך יקבלו אזרחות בישראל.
30807:
אנחנו מתכוונים להמשיך במדיניות הזאת גם אחרי פסיקת בג"ץ שכביכול מאפשרת לנו להעניק לתיירים ועובדים זרים מעמד אזרחי באמצעות גיור.
30807:
הצהרנו על כך בפני משרד הפנים, ואני מודיע כאן, כל עוד המדיניות תיושם באופן שוויוני גם ביחס לגיור אורתודוקסי וגם ביחס לגיור רפורמי, אנחנו מוכנים לקבל על עצמנו את הקריטריונים שיקבע משרד הפנים.
30807:
כל שאנו מבקשים ממשרד הפנים הוא שהקריטריונים האלה ייושמו בשוויוניות על כל הזרמים.
30807:
הדבר השני שאנחנו מבקשים הוא שבתהליך גיבוש הקריטריונים תישמע גם דעתנו.
30807:
משרד הפנים יכול שלא לקבל את דעתנו.
30807:
אבל, אנא שמעו את דעתנו, אנחנו עובדים עם המתגיירים.
30807:
אנחנו נעמוד בקריטריונים של משרד הפנים כל עוד הם ייושמו באופן שוויוני.
30807:
הרב דהן, גם אם אתה לא מקבל את התהליך שלנו, אני מבטיח לך שזה תהליך לימוד ממושך, ארוך.
30807:
אנשים עוברים מבחנים בבתי הדין שלנו, בבית הדין שלנו.
30807:
הדברים מפורטים במסמך שהצגנו, ואני חושב שהם יכולים להניח את דעתו של כל מי שרוצה למנוע ניצול לרעה של ההליכים.
30807:
אם מה שמטריד את חבר הכנסת דהן היא העובדה שמדינת ישראל תכיר בגיור הרפורמי אז באמת אין לי תשובה בשבילו.
30807:
אם מה שמטריד אותו זה שלא ינצלו את הליכי הגיור לרעה, אני חושב שעמדנו בחובת ההוכחה.
30807:
שנית, מי שקורא את פסק הדין של השופט ברק, והדברים מכוונים הפעם גם אל נציגי היועץ המשפטי לממשלה, רואה בהערותיו האחרונות שבית המשפט אומר בצורה ברורה לממשלת ישראל אין סמכות חוקית היום לבוא ולומר אנחנו מכירים רק בגיורים אורתודוקסים שנערכים בישראלים ולא בגיורים רפורמים וקונסרבטיבים.
30807:
אומר את זה ברק, זה גם מצוטט כאן במסמך.
30807:
זה לא הפך להלכה כי פסק הדין עסק בענייני גיורים בתפוצות.
30807:
אני פונה בבקשה לנציגי היועץ המשפטי לממשלה, לשר הפנים, להפסיק את ההידיינות המשפטית הזאת.
30807:
כנסת ישראל לא חוקקה את חוק מיהו יהודי, היא לא חוקקה את חוק ההמרה.
30807:
אין סיבה שאדם שמתגייר כאן יצטרך לנסוע לחוץ לארץ.
30807:
אנחנו מוכנים לקבל את כל הקריטריונים של משרד הפנים כמו בתי הדין האורתודוקסים.
30807:
הגיע הזמן שממשלת ישראל תאמר שיש להכיר בגיורים גם אם הם נערכים בקהילות מוכרות בתפוצות וגם בקהילות מוכרות בישראל מראשיתם ועד סופם, ולחסוך את הבג"ץ שיגיע בעוד חודשים מספר כשלב הבא בעניין הגיור.
אופיר פינס-פז:
האם השופט ברק לא אמר שצריך לחוקק את זה?
30807:
לא.
30807:
השופט ברק אמר שאם הכנסת היתה מחוקקת את חוק מיהו יהודי לא היה לו מה לומר.
30807:
אבל, מכיוון שכנסת ישראל לא חוקקה את חוק מיהו יהודי, לא חוקקה את חוק ההמרה, הממשלה אינה יכולה לבוא מכוח הסמכות השיורית שלה ולומר אנחנו מכירים רק בגיורים שנערכים בבתי הדין האורתודוקסים.
30807:
בואו נעצור את ההידיינות הזאת, אנחנו לוקחים על עצמנו מדיניות גיור אחראית.
30807:
מוכנים לעבוד עם משרד הפנים.
30807:
בואו נחסוך את הסאגה הזאת שסתם מעוררת סערה.
קולט אביטל:
חבר הכנסת בריילובסקי בבקשה.
ויקטור בריילובסקי:
בתחילת דבריי אני רוצה לברך על החלטת בג"ץ וגם את נאומו של שר הפנים.
ויקטור בריילובסקי:
עם זאת, אני רוצה לומר כי החלטת בג"ץ אינה מספיקה.
ויקטור בריילובסקי:
אני חושב שהגיור יהיה עכשיו כמו מצב הנישואין האזרחיים.
ויקטור בריילובסקי:
אנשים נוסעים לקפריסין כדי להתחתן בנישואין אזרחיים, ובשביל לסיים את הגיור צריך לנסוע למדינה אחרת.
ויקטור בריילובסקי:
הגיע הזמן לסיים את הגיור וגם את הנישואין האזרחים פה בארץ.
ויקטור בריילובסקי:
חלק גדול מהאנשים לא רוצים להיות יהודים רק בשביל לקבל אזרחות ישראלית.
ויקטור בריילובסקי:
יש פה מספר לא קטן של משפחות מעורבות שלהן יש כבר אזרחות ישראלית עם כל החובות והזכויות, והן רוצות להצטרף לעם היהודי.
ויקטור בריילובסקי:
זה מאוד חשוב לא רק למשפחות המעורבות, אלא גם לעתיד העלייה מחבר העמים ש-70% מזכאי חוק השבות הן משפחות מעורבות.
ויקטור בריילובסקי:
הן צריכות לדעת שאם הן באות לארץ במסגרת חוק השבות יש להן אפשרות להצטרף לעם היהודי.
ויקטור בריילובסקי:
זה נכון לא רק לברית המועצות לשעבר, אלא גם למדינות אחרות.
קולט אביטל:
הרב קליין, בבקשה.
משה קליין:
ברשותכם, את עיקרי דבריי אני אפנה לסגנית השרה שאנחנו מאחלים לה ברכות והצלחה בתפקידה.
משה קליין:
גברתי, אין לי ספק שגיורי קפיצה לא יתנו מזור לכול אלה שאת דיברת עליהם.
משה קליין:
מערך הגיור נמצא כדי לתת את אותו מענה.
משה קליין:
אחרי הרבה שנים, יושבים כיום במדינת ישראל באותם מכונים ואולפנים כ-3,000 אנשים יוצאי חבר העמים שאינם מוגדרים כיהודים, אני לא מדבר על הפלאשמורה.
משה קליין:
זה אומנם אחוז אחד.