GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלרועי דוכאן:
אני אומר תחילה, משום שכנגד כל הסיכויים וכנגד דעתם של כל הרופאים, גיא, לאחר חודשים רבים של סבל ומאבק, נלחם במחלה בהצלחה ולמעשה ממשיך להלחם בה גם היום.
אלרועי דוכאן:
כיום, גיא כבר לא יושב בכסא גלגלים,גיא הולך.
אלרועי דוכאן:
אני לא צריך לתאר לכם את הוריו של גיא, שחוו אתו את כל התהליך וכיצד הם מתרגשים מכל שינוי קטן שחל בו.
אלרועי דוכאן:
כמה הם מוקסמים מהכוחות ומשמחת החיים שיש לו.
אלרועי דוכאן:
נכנסתי לעולמו של גיא כשהיה עדין בכסא גלגלים, במטרה לשמח את ליבו, להפיג את השעמום שלו ולהעניק לו חום ואהבה כחבר,
אלרועי דוכאן:
בנוסף למשפחתו ולסביבתו הקרובה, שעושה זאת בהצלחה רבה.
אלרועי דוכאן:
לא ידעתי כיצד לגשת למשימה.
אלרועי דוכאן:
למרות כל המשימות והמטלות שביצעתי במסגרות שונות במהלך חיי, לא התנסיתי עד אז במשימה מעין זו.
אלרועי דוכאן:
להפתעתי, נוצר בינינו מעין "קליק" מיידי, שנתן אותותיו גם מעבר למכסת השעות השנתית שנתתי.
אלרועי דוכאן:
לאחר לבטים עם עצמי מה לעשות על מנת לעניין ולשמח את גיא בצורה קצת שונה מכולם, חגגתי לו יומולדת 10 במסיבת קריוקי לכל חבריו לכיתה.
אלרועי דוכאן:
מסיבה זו העלתה כיתה את היחסים בינינו.
אלרועי דוכאן:
סוף סוף גיא נפתח ושיתף יותר פעולה.
אלרועי דוכאן:
במקביל לשיפור במצבו הבריאותי, הגברנו את יכולות המשחק שלנו ומקריאת ספרים עברנו למשחקי מחשב ומשחקי כדור בגינה.
אלרועי דוכאן:
אני רוצה להודות למנהלת בית הספר אורית בורלא, למינהל הסטודנטים ולשח"ק ולקוות שכל אחד מכם זכה ואולי עוד יזכה לחוות חוויה רגשית מעין זו, כפי שאני חוויתי.
אלרועי דוכאן:
אני רוצה לציין ולהדגיש, שיש לי הזכות ולא החובה להיות פעיל בשח"ק.
אלרועי דוכאן:
תודה.
גיורא משעול:
תודה.
גיורא משעול:
אגב, שמעתם סיפור קצת עצוב, אבל הסטודנטים שלנו, עם להט הנעורים שלהם, הם חלק ואלה שמביאים את השמחה והחיים לכל אותם אנשים סובלים.
גיורא משעול:
ועל זה, חלק מהכבוד והיקר וההערכה שאנחנו רוכשים להם.
גיורא משעול:
פרוייקט שח"ק מתבצע על הצד הטוב ביותר ומשתפר עם השנים בזכות צוות רכזי השח"ק, שנמצא בקשר עם הסטודנטים ועם מסגרות הפעילות.
גיורא משעול:
הוא מארגן ימי כייף לשח"קיסטים ולאנשים שבטיפולם, עורך ביקור במסגרות הפעילות, מנחה, מדריך ודואג שהן הסטודנטים והן מסגרות הפעילות, יפיקו את המרב שבפרוייקט.
גיורא משעול:
אני מתכבד להזמין לבמה את דבי מרקוס-פירר, רכזת שח"ק של מחוז תל-אביב, בבקשה.
גיורא משעול:
היא עלתה מארגנטינה ופעלה בשח"ק עם בני נוער מפנימיית תל-ברוך.
דבי מרקוס-פירר:
שלום לכולם.
דבי מרקוס-פירר:
שמי דבי מרקוס-פירר ואני רכזת פרוייקט שח"ק של מחוז תל-אביב והמרכז.
דבי מרקוס-פירר:
הייתי רוצה לציין באופן אישי את כל צוות שחק ממחוז ירושלים, לאה קסלסי ומאירה אייזיקוב, ממחוז באר-שבע יסמין אביטן, ממחוז חיפה גיא רמון ודורית ישראלי, ממחוז תל-אביב ... ורכזת שח"ק הארצית, הגברת שירה זגורי-רז.
דבי מרקוס-פירר:
אנשי שח"ק בכל הארץ מקשרים בין 2000 סטודנטים עולים לבין כ-300 מסגרות וארגונים שבהם הסטודנטים עושים פעילות חברתית-קהילתית.
דבי מרקוס-פירר:
אני מתכוונת למקומות כמו בתי חולים, בתי אבות, חוגים לילדים מוגבלים וכמובן מועדוני נוער בסיכון.
דבי מרקוס-פירר:
אלה הם המקומות בחברה הישראלית, שהנגיעה בהם חשובה ומשמעותית.
דבי מרקוס-פירר:
אנחנו מלווים את הסטודנטים במהלך השנה ובנוסף, מנחים את נציגי המוסדות איך להפעיל בצורה נכונה את הסטודנטים.
דבי מרקוס-פירר:
בודאי שמתם לב, אחרי ארבע המילים הראשונות שאמרתי, שגם אני עולה חדשה לשעבר.
דבי מרקוס-פירר:
עליתי לבדי מארגנטינה לפני שבע שנים וגם אני הייתי בפרוייקט שח"ק.
דבי מרקוס-פירר:
התפקיד שקיבלתי היה חונכות של שתי ילדות בפנימיית נוער בתל-אביב.
דבי מרקוס-פירר:
כבר אז, כמו היום, חשבתי שהתנדבות חברתית היא הזדמנות יוצאת דופן לתת משהו בחזרה עבור מה שקיבלתי וגם להכיר את החברה הישראלית מסביב, שלא הכרתי קודם.
דבי מרקוס-פירר:
היו הרבה תקופות קשות במהלך השנה.
דבי מרקוס-פירר:
הסטודנט אלפרדו נפגע קשה בפיגוע שהיה בטיילת בתל-אביב.
דבי מרקוס-פירר:
אלפרדו עלה מארגנטינה ופעל בשח"ק במחלקת הרווחה בעיריית רעננה ואנחנו שולחים לו מכאן החלמה מהירה ומלאה.
דבי מרקוס-פירר:
הימים לפני המלחמה בעירק, שהיום נראים לנו רחוקים מאוד, היו קשים במיוחד.
דבי מרקוס-פירר:
הרבה סטודנטים לא היו אף פעם במצב של אפשרות מלחמה.
דבי מרקוס-פירר:
יחד אתם, היינו צריכים להתמודד עם הרבה שאלות וחוסר ודאות לגבי המצב הקיים.
דבי מרקוס-פירר:
דווקא ברגעים האלה, ראיתי דוגמאות של סטודנטים, שנרשמו כמתנדבים במסגרות הפעילות שלהם לשעות נוספות במקרה של מצב חירום.
דבי מרקוס-פירר:
סטודנטים אחרים היו יכולים לקום ולעזוב את הארץ, בגלל לחץ המשפחות שלהם, אבל, הם נשארו בכל זאת והמשיכו למלא דוח דיווח שעות בצורה מלאה.
דבי מרקוס-פירר:
ועדין, למרות הקשיים, הגענו בסוף השנה האקדמית ופרוייקט שח"ק קיים והוא סיפור הצלחה.
דבי מרקוס-פירר:
בימים אלה, החברה שלנו מתמקדת באינדיבידואליות של הפרט וברעיון שכל אחד דואג לעצמו.
דבי מרקוס-פירר:
בימים כאלה, אני חושבת שפעילות שח"ק היא דוגמה לכך, שעדין יש סולידריות חברתית בישראל.
דבי מרקוס-פירר:
עוד מהימים שהייתי בתנועת נוער יהודית בארגנטינה, אני רואה בפעילות שלכם עוד צורה יפה של הגשמת הציונות בישראל.
דבי מרקוס-פירר:
תודה רבה ובהצלחה בהמשך.
גיורא משעול:
תודה לדבי.
גיורא משעול:
רגע לפני שנעבור לחלוקת התעודות והמלגות למצטיינים, נשמע שוב את הזמרות בשיר: אדון עולם.
גיורא משעול:
תודה רבה לזמרות.
גיורא משעול:
60 המצטיינים שנמצאים כאן היום, נבחרו מתוך 1900 פעילי שח"ק בכל הארץ.
גיורא משעול:
שאלו קודם השרה ציפי לבני ויושבת ראש ועדת העלייה והקליטה, חברת הכנסת אביטל, איך עושים את זה?
גיורא משעול:
זה בסך הכל מאוד מסובך לבחור מתוך 1900 איש.
גיורא משעול:
זה תהליך מאוד מסובך.
גיורא משעול:
מדי חודש, וזה דבר שמתיש גם אתכם, רכזי השח"ק, אתם צריכים להגיש את דוח השעות שלכם עד שזה מגיע ל-120 ואז מקבלים את הדיווחים הלאה ונותנים את האישורים שלנו מבחינת הפעילות והבירוקרטיה, אבל, נעזוב את זה בצד.
גיורא משעול:
המוסדות שלחו מכתבי המלצות מכל מסגרות הפעילות ואנחנו קיבלנו את המכתבים האלה והתכנסו ועדות מחוזיות, ששם ישבו הרבה אנשים.
גיורא משעול:
בין היתר, מנהלות המחלקה, רכזי שח"ק, העוזרים, וצוותים נוספים שנמצאים במערכת, שקשורים לנושא של שח"ק, וכך נבחרו 60 הסטודנטים.
גיורא משעול:
בחירת המצטיינים, בין היתר, מבחינת הקריטריונים, מתבססת מלבד דברי הלב שאמרת, השרה לקליטת עלייה, גם על קושי במשימה.
גיורא משעול:
יש לפעמים הבדל בין משימה שכייף לעבוד אתה והיא דורשת הרבה מסירות, אבל יש לפעמים מצד שני המון קושי לעבוד במוסדות שונים עם אוכלוסייה קשה, עם כמות גדולה של נערים קשים לעבודה ואני יודע שכולכם עשיתם את העבודה הזו והצלחתם.
גיורא משעול:
אז גם הבחירה בקושי וההתגברות על הקושי, עזרה מאוד.
גיורא משעול:
השתלבות בתפקיד היה עוד קריטריון כמו גם השקעה, התמדה, גילוי יוזמה, ורכזי שח"ק בוודאי יכולים לספר הרבה על גילויי יוזמה שהיו.
גיורא משעול:
סיפרה על כך גם אסתר ספקטור ובאמת סיפורים אלה הוסיפו ושיבחו את העבודה של המוסד שבו הם עובדים.
גיורא משעול:
וכמובן אחריות ומסירות.
גיורא משעול:
60 הסטודנטים עלו מארצות שונות ומגוונות.
גיורא משעול:
עשיתי בדיקה קלה והיא לא היתה לפי סוגי הארצות, אבל, בכל זאת, אלה המקומות שמהם הגיעו הסטודנטים: ביילורוסיה – שני אנשים, אזרביג'אן – 2, אוקראינה – 12, ארה"ב – 2, קווקז – 6, קנדה – 1, אתיופיה – 11, יוצא מהכלל, לטביה – 1, מולדביה – 1, ארגנטינה – 1, אנגליה – 1, רוסיה – 7, קולומביה – 1, אורוגוואי – 1, איטליה – 1, צרפת – 2, ליטא – 2 ואוזבקיסטן – 2.
גיורא משעול:
אלה פחות או יותר הארצות מהן באו האנשים.
גיורא משעול:
בוודאי שכחתי ארץ אחת או שתיים...
גיורא משעול:
זה מראה, כמה אנשים נמצאים פה.
גיורא משעול:
האוכלוסייה שנמצאת פה מייצגת עלייה שמגיעה ממאה ארצות ויותר.
גיורא משעול:
הם עולים לארץ ומתבססים בה.
גיורא משעול:
זה המון וזה יפהפה.
גיורא משעול:
אני מזמין את שירה זגורי-רז, רכזת שח"ק הארצית לחלוקת התעודות.
שירה זגורי-רז:
חלוקת מלגות ותעודות הוקרה.
שירה זגורי-רז:
ממחוז תל-אביב, יעלו ויבואו הסטודנטים הבאים: אברמוב עקיבא אלברט, אגרנט אנה, אהרונוב ליאוניד, אלפי אילונה, בנימינוב חוה, בראון קרן, ברוך ג'מבר, בריליאנט אלכסנדר, דומב יעל, דסה אלמבנצ'י, וובו אדיר יהייס, וולרשטיין סבסטיאן, טמסה אדם, לטס שרון, מילוא הילה, סהלו גדי פקדו, סיבהו ילפי יפית, סיבר ילנה, ספקטור אביב, ציבוטרו קונסטנטין, קוטלניקבה יבגניה, ריבלין עינת, שץ יבגני.
שירה זגורי-רז:
ממחוז חיפה, יעלו ויבואו הסטודנטים הבאים: אגרונוב לימור, בזיליאנסקי ואדים, בטר אליסיה, ביסלמן טלי, בלוגולובסקי גנאדי, ברה אשטו, גאיטלר אלכסנדר, גלעדוב דינה, גריגוריבה יוליה, טקלה
שירה זגורי-רז:
הימנוט יוהניס, יאקושוקס רנאטס, לושקרייב אולגה, ליובל דימיטרי, לנדה ולדיסלב, פלדמן מירב, קראבאנוב ולנטין.
שירה זגורי-רז:
ממחוז ירושלים, יעלו ויבואו הסטודנטים הבאים: אולבסקי טטיאנה, בוגוב איוון, בלובשטיין ולרי, גולובקוב אולגה, דוכאן אלרועי, טגייב אלינה, טלנוב מריה, יעקב ורדה, מיטייבה אוליינה, סגל רחל, קורגוד אנה, קלמוורה וובסרה שרית, קיסין קטיה, רבינוביץ אורה, רוגובסקי גוסטבו.
שירה זגורי-רז:
ממחוז באר-שבע, יעלו ויבואו הסטודנטים הבאים: בקשייב אפרים, דסטה עדן, סוסליאן אלכסנדר, ספקטור אליסה, שבלין אולגה, שיפרין מקסים.
שירה זגורי-רז:
(מצורפת חוברת מפורטת)
קולט אביטל:
בוקר טוב לכולם, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה, והתפוצות.
קולט אביטל:
הפעם הנושא הוא התפוצות, למרות שיש לזה, כמובן, גם השלכה על העלייה, ולא פחות על הקליטה.
קולט אביטל:
אנחנו שמחים שאיתנו הבוקר פרופסור דלה-פרגולה, והיינו רוצים לשמוע ממנו הבוקר את ניתוחיו ותחזיותיו לגבי עתיד העם היהודי.
קולט אביטל:
זה נשמע קצת יומרני, אבל אנחנו מדברים על העתיד, ואנחנו מדברים על סטטיסטיקות, ועל התפתחות סטטיסטית, לפחות בקהילות בחוץ לארץ.
קולט אביטל:
אני אזכיר גם, שהשבוע התפרסם בחלקו דו"ח על יחס הנוער היהודי כלפי ישראל בארצות הברית.
קולט אביטל:
נכון שזה לא הנושא שעומד לדיון; בסך הכל, מכל מה שלי זכור, היתה התרחקות הדרגתית מאד גדולה של חלקים גדולים של האוכלוסייה היהודית מהממסד היהודי, ולכן גם מישראל.
קולט אביטל:
בהקשר הזה, כנראה שגם הנוער היהודי, אפילו אם הוא נשאר יהודי, לא כל כך נמשך לישראל.
קולט אביטל:
יכול להיות שגם זה אחד הנושאים שנצטרך להעלות, אולי לא במישרין אלא בעקיפין.
קולט אביטל:
אבל קודם היינו רוצים לדבר על התמונה הכוללת, אם אפשר, ועל התחזיות, ואולי לנסות לחשוב יחד איזה סוג מסקנות עלינו להסיק, ומה אנחנו צריכים לחשוב כשאנחנו שומעים את התחזיות שלך.
קולט אביטל:
רשות הדיבור לפרופסור דלה-פרגולה.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
תודה.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
ברצוני להציג בקיצור מספר ניתוחים והערכות על המצב השוטף, וכן כמה השלכות.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
יש להקדים ולומר, שאנו חייבים להבין את ההיסטוריה היהודית, כדי להתייחס להווה, ובוודאי שחייבים לראות את העם היהודי במחצית השניה של המאה ה-20 כמה שנשאר אחרי השואה.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
לא כאן המקום לניתוח היסטורי, אבל צריך להתחיל מנקודה שבה ב-1945 נותרו בעולם כאחד עשר מיליון יהודים, בעוד יישוב קטן של כחצי מיליון נמצא בארץ.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
לפי ההתפתחות המוצגת בגרף, העולם היהודי הצליח לשקם את עצמו קצת בעשר או בחמש עשרה השנים הראשונות אחרי המלחמה, ונוספו כמיליון יהודים באותו פרק זמן.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
אבל כדי להוסיף מיליון נוסף, לא הספיקו ארבעים השנים הנוספות, ולכן להערכתי, האומדן השוטף נכון לשעה זו הוא, שהעם היהודי כולו נמצא קצת מתחת לסף של שלושה עשר מיליון.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
אי אפשר להתעלם מחשיבותה של שאלת ההגדרה, אבל מבחינה דמוגרפית ברור שבסך הכל נמצאים בגידול אפס, ברמה העולמית.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
זה כבר אומר משהו, מול אוכלוסיית עולם שהולכת וגדלה בקנה מידה מהיר מאד.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
למעשה, היה גידול של שישים עד שבעים אחוז במשך שלושים או שלושים וחמש השנים האחרונות, באוכלוסיית העולם למול גידול אפס בעולם היהודי.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
וזה אומר שהעולם היהודי מפסיד מכוחו היחסי, שאמנם הוא קטנטן, אך עודו בעל איזה שהוא משקל.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
במגמה הזאת ברור שיש שני תהליכים הפוכים: גידול היישוב הישראלי, תוצאה של קליטת שני מיליון וחצי נטו עולים, כנגד תוספת, כמעט באותו קנה מידה, של ריבוי טבעי של האוכלוסייה הישראלית, כלומר הדור השני והשלישי.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
דהיינו יישוב שגם קלט בהצלחה, וגם שמר על פרופיל משפחתי, המאפשר ריבוי טבעי.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
התמונה בתפוצות שונה מאד.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
אמנם בחלק הראשון, למרות העלייה הגדולה, המספרים היו די יציבים, וזה מצביע עדיין על יכולת למילוי השורות, למרות התרומה הגדולה לעלייה.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
אבל בשלושים-שלושים וחמש השנים האחרונות זה לא כך.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
הירידה היא לא רק בגלל ההגירה לישראל - העלייה לארץ - אלא גם בגלל התהליכים הפנימיים הבעייתיים.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
תמונת המצב הנוכחית מתעדכנת כל העת בנתונים חדשים ומעניינים, ודווקא בשנה האחרונה היו לא מעט מפקדים וסקרים, והרבה מאד תוספות למידע שמאפשרות לתת הערכת מצב נכונה יותר.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
בגדול ניתן לומר שתמונת המצב היא שיש ריכוז מאד משמעותי של יהודים בשני הגושים: ארצות הברית וישראל.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
יחדיו הם מהווים את השחקנים העיקריים - שניהם כוללים למעלה משמונים אחוז ממספר היהודים בסך הכל.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
יש לשים לב לכך שהפער בין שני הנתונים, על ישראל ועל ארצות הברית, קטן מאד.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
גם היתר מרוכז למדי במספר מדינות.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
עיקר המדינות היום הן מדינות המערב, ובראש ובראשונה - צרפת.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
גם הנתון על צרפת הוא תוצר של מחקר חדש, שהביא להערכה נמוכה יותר בכעשרים עד שלושים אלף, לעומת האומדנים שהיו קיימים בעשור הקודם.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
מדינות נוספות: קנדה שהיא מקום די יציב, אנגליה, וגם גרמניה, שהיא המדינה שבה, יחסית לגודל ההתחלתי הקטן, האוכלוסייה היהודית בעשור האחרון גדלה יותר מאשר כל מקום בעולם, כולל מדינת ישראל.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
ברור שזה תוצר של הגירה ממזרח אירופה בעיקר.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
הרפובליקות הגדולות של ברית המועצות לשעבר נמצאות בנסיגה.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
שתי העיקריות הן רוסיה ואוקראינה.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
היה מפקד באוקראינה לפני כשנה וחצי, שתאם מאד את ההערכות שהיו לנו לפני המפקד.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
כמו כן, היה מפקד ברוסיה שעדיין לא התפרסם, וכן יש כל מיני ויכוחים על אמינותו.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
אבל ברור שזה תואם את הצמצום, שהוא תוצר של הגירה בינלאומית שעיקרה עלייה לישראל, ותהליכים פנימיים די דרמטיים של שחיקה.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
למשל, מתוך הנתונים השוטפים לגבי הרפובליקה הרוסית,  שהיא הגדולה מבין הרפובליקות ומבין הקהילות היהודיות בחבר העמים, ראינו כמה מאות לידות שנרשמו כ"יהודי", לעומת אלפים רבים של פטירות שנרשמו כ"יהודי".
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
כלומר, בשנה אחת האוכלוסייה היהודית שם יכולה לקטון בכ-7,000 או 8,000 איש ואישה, רק בגלל המאזן השלילי של התנועה הטבעית.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
זה תוצר של הזדקנות חריפה, של העובדה שרבים מן הצעירים עזבו, ושל ההתבוללות.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
אם כן, יש כאן מגמה מעניינת של ריכוז, ויש גם השפעות של ההגירה הבינלאומית, ושל התנועות הפנימיות, שמאד-מאד מורגשות.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
במילה אחת, יש לציין, כי התמונה שנוצרה תואמת יותר ויותר את התמונה של דירוג המדינות המפותחות בעולם.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
כלומר, בעוד שבעבר יכולנו לומר שבמזרח אירופה מצד אחד, ובמדינות האסלאם מצד שני, נמצאים ריכוזים מובילים וחשובים של התפוצה היהודית – המאגרים הללו למעשה הולכים ונעלמים.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
כיום, העולם היהודי, להוציא את מדינת ישראל, מרוכז כמעט כולו במדינות המערב.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
לפיכך, יש חשיבות רבה להבנה מעמיקה קצת יותר של הקשר שמתפתח ונעשה מאד-מאד הדוק מבחינה סטטיסטית בין אינדיקטורים חברתיים כלליים, כמו: רמת החיים, רמת ההשכלה, רמת הבריאות, ורמת הפיתוח הכלכלי במדינות לבין מה שזה עושה ליכולת הקיום של קהילות.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
ברצוני להצביע על תופעה מעניינת, שנסמכת על מדד בשם "מדד הפיתוח האנושי".
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
זהו מדד מעניין ביותר שפותח באו"ם, ועל פיו ניתן לדרג את כל מדינות העולם.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
מדינת ישראל נמצאת במצב לא רע, פחות או יותר, במקום 22 מתוך 190 מדינות.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
אבל מעניין גם לראות איך זה משתנה במשך השנים, ואיך זה קשור לאוכלוסייה היהודית.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
לפנינו מקבץ של מדינות, כולל ארצות הברית, צרפת, אנגליה, גרמניה, אוסטרליה וקנדה, שהן כמעט כל המדינות המובילות מבחינת גודל האוכלוסייה היהודית – ובכולן ישנו שיפור.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
על פי המדד שלעיל יש שיפורים, כלומר יותר השכלה, יותר בריאות ויותר הכנסה.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
מעניין, שהקו המרשים ביותר מבין כל המדינות הוא קו ההתפתחות של מדינת ישראל בין 1980 לשנת 2000.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
כלומר, חייבים להודות שמדינת ישראל הצליחה מאד בתהליכי צמיחה באותן עשרים השנים.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
היא מאד התקרבה, לפחות עד לשנת 2000, לצמרת המובילה, על אף שנאלצה לעבור מרחק רב יותר לעומת מדינות אחרות, כמו למשל מדינות מזרח אירופה, שבהתחלה היו יותר קרובות.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
דבר זה תואם בוודאי את הצמיחה המהירה מאד, שהיתה גם בתחום הכלכלה, אך גם בתחום האוכלוסייה הישראלית.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
בעוד שמדינות אחרות, שבהן חלה נסיגה של ממש, חלקית לפחות, באינדיקטורים החברתיים המובילים – אלה מדינות שמהן יצאו היהודים באופן מסיבי: מזרח אירופה וגם דרום אפריקה.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
אין בכוונתי לצמצם את כל השאלות של העולם היהודי בשלב זה לאינדיקטורים חברתיים, אבל צריכים להיות מאד רגישים לעובדה שהמצב בחו"ל מאד משפיע, ובסופו של דבר, גם המצב בארץ מאד משפיע.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
לכן ישנו אינטרס עמוק, שבאופן כללי תהליכי המסגרת בחברה הישראלית יהיו כאלה שימשיכו בקו הזה של צמיחה.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
לדאבוני, אינני יודע איך זה ייראה בשנת 2002.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
חוששתני שלפחות בתחום אחד, רמת ההכנסה – זה ירד.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
הלוואי שבריאות והשכלה לא ירדו גם הם.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
אלה שאלות שאני לא נכנס אליהם, אבל אני רומז אליהן.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
אם ישראל הינה איתנה - יש לה יכולת לקלוט ולשמר; אם היא פחות איתנה - יש לה פחות יכולת, גם לקלוט וגם לשמר.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
כמובן שההגדרה של 'מיהו יהודי?'
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
מורכבת.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
אין בכוונתי להתייחס להיבטים הנורמטיביים, אלא מבחינה עובדתית, אני רוצה להבהיר, שאני מתייחס להגדרה, שלפיה מה שאני מגדיר אותו כ'אוכלוסייה היהודית' הוא הגרעין והליבה.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
הגדרה זו, מבחינת מפקדים וסקרים שנעשים במדינות שונות, מתבססת בעיקר על הצהרה עצמית של הנשאלים.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
נניח שבסקר מסויים, אדם שהוא יהודי על פי ההלכה, אבל מצהיר שהוא קתולי – אנחנו לא יכולים להחשיב אותו.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
אדם שאיננו יהודי בצורה נורמטיבית זו או אחרת, אבל אומר: "אני כן יהודי" יופיע בסטטיסטיקה.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
יש לשים לב, אם כן, לאי ההתאמה המסויימת בין המציאות הנורמטיבית-המשפטית, לבין המציאות כפי שהיא מופיעה בחומר אמפירי של סקרים.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
מאידך, יש לזכור כי באופן כללי ישנה התאמה רבה.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
כלומר, כן אפשר לקחת ברצינות את הנתונים ובעיקר את המגמות שבנתונים, כגון עלייה וצמצום.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
אולם, מסביב לגרעין ישנם עוד כמה מעגלים, שכוללים את בני הבית, שאינם יהודים אבל שותפים ליום-יום בחיים האפקטיביים ובחיי הכלכלה.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
מספרם של אלה במדינות מסויימות זהה כמעט לגרעין היהודי, כך שלמעשה על כל יהודי יש עוד לא-יהודי שנמצא איתו באותו משק בית.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
ניתן לראות זאת, למשל, בברית המועצות לשעבר.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
מסתבר שגם היום, בארצות הברית של ימינו, אחוז היהודים מתוך סך כל האוכלוסייה המורחבת הוא פחות מחמישים או שישים אחוז; ואם נתייחס גם לכל בני הבית, כגון בני זוג או ילדים שאינם יהודים אבל חיים באותה מסגרת יום-יומית – המספר גדל באופן משמעותי.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
כזכור וכידוע לכל, חוק השבות, שהוא המעגל השלישי, מרחיב את הזכאות גם לדור השלישי, שכולל את הנכדים ובני זוגם.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
לפיכך, כשאנו מדברים על 13 מיליון יהודים, אנחנו מתייחסים רק לחלק מהסך הכל, ובמונחים של חוק השבות, המספרים הם גדולים משמעותית, במיליונים רבים.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
כל זאת, אגב, בלי אפילו להזכיר שבטי ישראל נידחים, כמו למשל 'בני מנשה', שהוזכרו אתמול ברדיו.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
זו סוגייה אחרת.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
ברצוני להצביע על מספר תהליכים פנימיים, מבחינת הגדרת הזהות, שהיא תוצר של התמורות התרבותיות והזהותיות בקהילה היהודית.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
מסתבר שהאוכלוסייה היהודית בארצות הברית בשנת 2001 קטנה יותר ממה שחשבנו ב-1990, לפני עשור, היו 5.5 מיליון.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
חשבנו שבמשך העשור הנתון הזה גדל לפחות ב-200 אלף, כתוצאה של ההגירה היהודית לארצות הברית מברית המועצות, ממדינת ישראל, מדרום אפריקה, מאיראן, מארגנטינה, ומעוד מקומות.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
ובכן, 5.7 מיליון היה נראה אומדן סביר.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
אף על פי כן, בסקר האחרון, שטרם פורסם אבל כבר ידוע, נמצאו 5.3, כלומר 400 אלף פחות ממה שהיו צריכים להיות.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
ובכן, השאלה היא לאן נעלמו אותם 400 ו- 500 אלף יהודים, ואני חושב שאנחנו יכולים להבין לאן הם נעלמו - לא מבחינה פיזית, אלא הם אינם מבחינה זהותית.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
אחת השאלות היא: "איך אתה מגדיר את עצמך כיהודי?"
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
. וכאן יש אנשים שאומרים: "לא נולדתי יהודי, אבל הצטרפתי" באיזשהו תהליך, בין אם גיור מסוג זה או אחר, ובין אם תהליך אפילו פחות מוגדר.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
יש איזשהו מיעוט של מצטרפים, שלא כל כך השתנה במשך השנים, ונותר פחות או יותר יציב.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
זאת תוספת קלה.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
העיקר, הוא ההבחנה בין אלה שאומרים: "אני יהודי, והיהדות היא הדת שלי", מבלי לפרט מה משמעותה ועומקה.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
יש לזכור שבמסגרת של התפיסה של ארצות הברית, דת היא דבר חשוב כמגדיר כללי של בני אדם.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
לעומת אלה שאומרים: "אני יהודי, אבל אין דת, ואין שום משמעות לדת היהודית בחיי".
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
כפי שניתן לראות, ישנו תהליך של צמצום החלק שמגדיר את עצמו כיהודי ביותר מצורה אחת, לעומת גידול החלק שרואה את עצמו יהודי אולי באופן אחר.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
לא היתה לכך חשיבות רבה אילו לא היינו רואים אחר כך שהחלק הזה הוא הרבה יותר מזוהה בכל מבחר המשתנים שאנחנו יכולים לדמיין.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
לא רק הדתיות, וזה אולי מובן מאליו, אלא גם הפעילות הציבורית בקהילה: הרשתות החברתיות ביום-יום עם יהודים אחרים באופן בלתי פורמלי, התרומה לארגונים פילנתרופים, המשמעות של מדינת ישראל בחייהם, ביקורים בארץ.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
אם כן, בכל דרך אפשרית לבדוק את הזהות היהודית – ומוסכם ומובן שיש דרכים רבות להיות יהודי, ולהפגין את הקשר הזה – יש חלקים שמזוהים באופן יותר חלש, ויש כאלה שמזוהים באופן יותר חזק.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
הבעיה היא, שהחלק המזוהה יותר חלש הולך וגדל, ולכן הממוצע נחלש.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
עוד דרך, שהיא אולי מפתיעה, אבל לדעתי מאד מעניינת, לומר דבר דומה – באה מהמפקד הקנדי האחרון.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
קנדה היא הראשונה אחרי ארצות הברית, והיא גם קהילה מאד גדולה יחסית; למעשה, אחרי צרפת היא הקהילה הרביעית בגודלה היום.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
במפקדים של קנדה משנות השמונים ועד עכשיו הם שואלים חוץ מדת שאלה נוספת הנוגעת לרקע האתני, או באנגלית: "ancestry".
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
כלומר, מאיפה באו הוריך, והורי-הוריך, איך אתה מגדיר את הרקע - חוץ מכל התייחסות לדת.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
דבר זה נוגע יותר ללאומיות ולהגדרת לאום, וקצת דומה למה שבברית המועצות נהוג לעשות, כאשר ההגדרה שם היא הגדרה של לאומים.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
ובכן, השאלה היא: "האם אתה מזהה את עצמך כיהודי מתוך כל תפריט האפשרויות ". אבל גם 'רק כיהודי', או כ'גם יהודי וגם משהו אחר'.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
ואפשר להגדיר עד ארבעה מוצאים, מפני שיש שני סבים, ושתי סבתות.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
וכאן יש לשים לב לדבר מעניין.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
בעוד שהמספר הכולל גדל, ואחר כך התחיל להצטמצם, בדומה לארצות הברית, מה שהשתנה מאוד הוא האחוז של אלה שמעידים על עצמם: "יהודי, נקודה".
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
רבים אומרים: "אני גם יהודי, וגם אירי, גם איטלקי, גם קנדי, וגם עוד משהו".
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
אולי באמירה: 'יהודי וקנדי', אין סתירה, מפני שאין אתניות קנדית, וזו אולי תפיסה של שילוב במקום.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
אבל להגיד: 'יהודי ועוד משהו מוגדר' – זה בהחלט מצביע על שייכות שמתחילה להיות part time  ולא full time.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
וההשלכות של השינוי הזה מאד עמוקות לעתיד.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
אתמקד כעת בנושאים: ההגירה, המשפחה, והתחזיות.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
חשוב מאד שנבין כי ההגירה יהודית, המתוארת בדיאגרמה שמצביעה על סדרי גודל של כלל הניידות היהודית - מכל מקום לכל מקום, במאה השנים האחרונות – היא תופעה מרשימה והיסטורית, שיש בה המשכיות רבה, למרות שיש התנודות החריפות מבחינת העוצמה.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
באופן מאד-מאד מרתק, כאשר מסכמים את כל האומדנים - מכל מקום לכל מקום - מתקבל מעין א.ק.ג. של לב פועם, שיש בו רגעים באמת אינטנסיביים, לצד רגעים קצת יותר איטיים, אבל זה כאילו צפוי מראש.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
אני מאד נזהר לומר שזה צפוי מראש, אבל זה מאד בולט שמנגנונים של דחיפה ותהליכים של משבר התרחשו בתולדות עם ישראל במאה ועשרים השנים האחרונות כל הזמן, ובקצב סדיר כמעט - לפעמים בעוצמה רבה יותר, או מתוך הזדמנויות חדשות שנוצרו, לרבות: ההגירה הגדולה מרוסיה לארצות הברית, העלייה הגדולה עם קום מדינת ישראל, ה'אקסודוס' הגדול מברית המועצות עם סיום ברית המועצות למעשה.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
אלה הם רגעים היסטוריים שצריכים לראות מה קורה בהם במערכת העולמית, ולתוכה לשלב את האופציות שיש או שאין ליהודים.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
אם כן, הדבר המרשים הזה כולל כמעט עשרה מיליון ניידים.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
חלק גדול, הרוב המוחלט, הגיע לארץ החל מ-1948.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
לכן פה אנחנו יכולים בלי כל ספק לומר: העלייה היא תנועה ששיקמה ובנתה, ושיש בה אלמנט ערכי, מרכזי, וחיוני.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
על זה אין חילוקי דעות.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
אני מתייחס לדוגמא של שנת 2001, למרות שאפשר לחזור על הדוגמא כמעט כל שנה.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
כעת נראה איזו תמונה מתקבלת כאשר אנחנו מנסים לנתח את העלייה קצת יותר, ולחבר בין התנועה של עולים לארץ לבין משתנים אחרים.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
ציר אחד של הגרף מראה את האינטנסיביות ואת עוצמת העלייה, שנמדדת במספר העולים שבאו ממדינה מסויימת, מתוך אלף יהודים שהיו שם.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
כלומר, מדד זה הוא יחסי לגודל האוכלוסייה במקום המוצא.
פרופסור סרג'יו דלה-פרגולה:
בציר השני – איכות החיים של אותה מדינה, כאשר המדינות מדורגות מ- 1 עד 160, לגבי המדד שהזכרנו: "פיתוח אנושי", שהוא צירוף של שלושה מימדים: השכלה, בריאות והכנסה.