GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ציפי לבני:
אמרתי שהמשרד לא יכול, למרות כל הרצון הטוב לעשות הכל, שכן המשרד הוא משרד שבחלקו הוא משרד מתאם או משרד שזקוק למשרדים אחרים כדי לקדם פרוייקטים.
ציפי לבני:
ברוב הפרוייקטים או שהמשרד מעביר תקציב למשרדים אחרים או שיש פרוייקטים משותפים עם מינהלת משותפת שכל אחד שם בקופה המשותפת.
ציפי לבני:
באותה ראיה חברתית שלי אני בהחלט רואה חשיבות גם לתפקוד של הרשויות המקומיות, שהן בעצם אלה שנמצאות בחזית הישירה מול הפרט, מול העולה הבודד או מול העולה בקהילה, וגם של ארגונים של המגזר השלישי שהם ארגונים שעוסקים בקליטת העליה בקהילה ונמצאים בקשר ישיר עם הפרט במחוזות שבהם לא תמיד המשרד יכול לעזור.
ציפי לבני:
נאמר שיש קיצוץ גם ברשויות המקומיות.
ציפי לבני:
צריך להבין שאני הייתי צריכה לקצץ 10% מסך התקציב, בבסיס התקציב.
ציפי לבני:
הרשויות המקומיות בבסיס התקציב שלהן היו במצב של 50% ממה שהם קיבלו בשנה שעברה.
ציפי לבני:
מאחר שבשנה שעברה ממקורות שמחוץ לתקציב המשרד השיגו עוד תוספת תקציבית שאינה נמצאת לי בבסיס, הייתי צריכה לחפש בתוך המשרד מקורות תקציביים כדי להוסיף למה שהיה לי בבסיס.
ציפי לבני:
לכן מה שאתם רואים היום ביחס לרשויות המקומיות יהיה פחות ממה שהיה בפועל לרשויות המקומיות בשנה שעברה, אבל זה תוספת של יותר מ-50% בבסיס התקציב ממה שהופיע לי בבסיס התקציב.
ציפי לבני:
זאת אומרת, אני לקחתי ממקורות אחרים.
ציפי לבני:
אני אומרת את זה "ברחל בתך הקטנה", כי אני יודעת שיבואו אליי ויגידו בצדק שהיה להם כך ורצו שזה יישאר.
ציפי לבני:
גם אני רציתי שזה יישאר.
ציפי לבני:
כדי למצוא עכשיו את התקציב לרשויות המקומיות הייתי צריכה לחפש במקומות אחרים ולא צריך להגיד שבמשרד הקליטה כל הפרוייקטים הם פרוייקטים חברתיים.
ציפי לבני:
בגלל שהיתה רמה מסוימת שנקבעה ובגלל שהמשרד כבר ביקש תוכניות, לא יכולתי לשמור על הקיים, אבל הוספתי לבסיס התקציב 50%, אבל 25% פחות מהשנה שעברה.
ציפי לבני:
מבחינתי זה היה לקחת מפרוייקטים אחרים וזה לא שלקחתי את הבסיס והורדתי את הכסף.
ציפי לבני:
נושא נוסף שהייתי צריכה לאתר לו מקורות תקציביים נוספים היה הנושא של המוקדים לאתיופים.
ציפי לבני:
בגלל שזה פרוייקט שנמצא בתהליך, פרוייקט שאנחנו בוחנים אותו, ומהווה מקור מאוד חיובי מבחינת הקהילות, הייתי צריכה למצוא מקור תקציבי בתוך המשרד כדי לאפשר את המשך הפעילות של המוקדים.
ציפי לבני:
הדבר הנוסף שהייתי צריכה למצוא לו מקור תקציבי נוסף בתוך המשרד, דהיינו ממקורות אחרים – ותאמינו לי שהגענו לרמה של חסכון בנייר הצילום – זה הפיילוט שמקיימים עכשיו שנקרא "מסיכון לסיכוי".
ציפי לבני:
לא רציתי לבטל את השתתפות המשרד וגם לעניין הזה מצאתי את המקור התקציבי.
ציפי לבני:
מאחר שדיברתי על החשיבות של שיתוף פעולה בין משרדים ושיתוף פעולה עם הרשויות המקומיות וגם עם ארגונים לא ממשלתיים, אני רוצה לציין שכאן יש לי עדיין בעיה שהיא לא פתורה במונחים תקציביים.
ציפי לבני:
על פי החלטת הממשלה חוץ מהקיצוץ של ה-10% קוצץ תקציב התמיכות בכל משרדי הממשלה.
ציפי לבני:
יש כאן פילוסופיה שלמה בשאלה איך נכון לעבוד.
ציפי לבני:
בראיה שלי האחריות היא קודם כל אחריות שלי.
ציפי לבני:
מצד שני אני בהחלט יכולה להבין את זה שיש מקומות שבהם אני לא יכולה להגיע אליהם ויש פעילות קהילתית שנעשית על ידי ארגוני מתנדבים שזקוקים לאיזשהו תקציב.
ציפי לבני:
הקיצוץ הביא לזה שבעצם זה יכול להביא למצב של סכומים מאוד מאוד נמוכים ומחלק מהארגונים שמעתי שמאחר שהתהליכים שהממשלה עושה לפני שהיא נותנת לארגונים את התמיכות הוא כל כך גדול ומורכב לעומת מה שהממשלה נותנת בסופו של דבר, יש איזושהי דיס-פרופורציה.
ציפי לבני:
אני צריכה לקבל סדרי עדיפויות איפה לקצץ פחות.
ציפי לבני:
כשאני באה לקבוע את סדרי העדיפויות הייתי רוצה לראות שבכל המקומות שבהם עובר כסף של המשרד מתמקדים בנושאים שחשובים לי כשר.
ציפי לבני:
כשאני עושה את זה לרוחב אני גם צריכה לקבוע כללים.
ציפי לבני:
גם ברשויות המקומיות קבענו כללים מאוד רחבים ויכול להיות שכשבוחרים עכשיו את הפרוייקטים אני ארצה שהם יתמקדו בנושאים החשובים.
ציפי לבני:
כשנותנים קצת וזה מתפזר, אז ההשפעה של זה בחברה היא השפעה מינורית.
ציפי לבני:
כשמאגמים משאבים יחד עם משרד ייעודי, יחד עם רשות מקומית ויחד עם ארגונים לא ממשלתיים, אז מתחילים לראות תוצאה ויכול להיות שבשנה לאחר מכן אפשר למקד פעילות במקום אחר.
ציפי לבני:
בגלל הבעייתיות שיש היום גם בנושא התמיכות, ביקשתי לעשות פגישה נפרדת עם הארגונים השונים, כי אני רוצה לשמוע גם אותם לפני קבלת ההחלטות.
ציפי לבני:
אני רוצה לראות אם יש לי יכולת, גם משפטית, למקד או לומר שהשנה, בגלל כל הקיצוצים, אנחנו ממקדים בסוג מסוים של פעילויות, על מנת לאפשר לארגוני העולים את המשך הפעילות בקהילה, אפילו בתקציב מקוצץ.
ציפי לבני:
זה אכן תקציב מאוד מאוד מקוצץ, כי גם בעניין הזה התקבלו בשנה שעברה כספים בנוסף לבסיס התקציב שכרגע אין לי אותם.
ציפי לבני:
יש גם קיצוץ לרוחב בכל משרדי הממשלה, גם את הקיצוץ שהייתי צריכה לעשות במסגרת המשרד וכל זה בבסיס שהוא יותר נמוך ממה שהיה בכל מקרה בשנה שעברה.
ציפי לבני:
אני אקיים עוד פגישה בנושא הזה כדי לראות איך אנחנו יכולים להקטין את הנזק.
ציפי לבני:
את מה שהמשרד עושה ברמת היום-יום יציגו מנהלי האגפים.
ציפי לבני:
אני רוצה לדבר על המדיניות כפי שהיא נראית לי היום.
ציפי לבני:
אומנם עברו חודשיים מאז נכנסתי לתפקיד, אבל זה רק חודשיים שחלקם עברו תוך כדי ריצה אחרי תקציבים ומאבקים.
ציפי לבני:
אולי רק עכשיו אנחנו יכולים אולי להסתכל לאיפה הולכים.
ציפי לבני:
יש חתכים שהם חתכים נושאיים, דהיינו שהמשרד עוסק בנושאים כמו דיור, תעסוקה או קליטה בקהילה.
ציפי לבני:
בראיה שלי הייתי מאוד רוצה לתת הרבה לכולם.
ציפי לבני:
מאחר שאין את היכולת הזאת המשימה שלי היתה – לפחות בשנת 2003 – קיום פרוייקטים שאני אבחן אותם ויכול להיות שאני אגיע למסקנות אחרות ביחס אליהם.
ציפי לבני:
יש פרוייקטים שהם באמת מופלאים, כמו למשל תוכנית "קמיע" לא נגענו בה בכלל, למרות כל הקושי.
ציפי לבני:
זה פרוייקט דגל גם בקהילה וגם מבחינת המשרד.
ציפי לבני:
מצד שני כן חתחתי לרוחב באחד הנושאים שהטרידו את המשרד גם בשנה הקודמת, כמו למשל פרוייקט של הכנסת רופאים למערכת הבריאות.
ציפי לבני:
המשרד אפשר על ידי מימון העולים במשך חצי שנה, כדי שהמערכת תכיר אותם והם יכירו את המערכת.
ציפי לבני:
זה פרוייקט שהיה מאוד מאוד מיוחד ונתן הזדמנות.
ציפי לבני:
מסיבות שאני לא רוצה להיכנס אליהם כרגע, בעצם נוצר תהליך שבו בתקופה הזאת היה צריך לתת לכל אחד פי שלושה ממה שהם מקבלים היום.
ציפי לבני:
זה דבר מאוד חיובי, אבל אז המשמעות היא שבמקום לתת ל-300 עולים אני אוכל לתת רק ל-80.
ציפי לבני:
בראיה של המשרד היה יותר חשוב להמשיך עם המצב הקיים, כלומר לתת למכסימום אנשים להיכנס למערכת אולי עם פחות מימון, כדי לתת להם את הסיכוי להיקלט, ולא לתת לפחות משליש יותר כסף בתקופה הזאת, אבל כל השאר נשארים בחוץ.
ציפי לבני:
צריך לדעת שזה להישאר בחוץ לגמרי, זה אחר כך רופא שצריך למצוא עבודה מחוץ למקצוע.
ציפי לבני:
אתמול הגענו להסדר בעניין הזה עם משרד הבריאות, עם ההסתדרות הרפואית ועם משרד האוצר, כך שנוכל להמשיך במצב הקיים.
ציפי לבני:
זו שורה של בחירות שאני צריכה לעשות במשרד כל יום.
ציפי לבני:
ברמה העקרונית הבחירה שלי היא לתת פחות, אבל ליותר אנשים.
ציפי לבני:
כלומר, אם יש קיצוץ, הוא יכול להיות 10% לרוחב, אבל לתת לקבוצה גדולה יותר את האפשרות לפתוח להם פתח, כי המשרד לא יוכל ללוות עולה כל חייו כאן.
ציפי לבני:
אני יכולה לנסות ולתת לו הזדמנות ואני רוצה לתת את ההזדמנות הזאת למכסימום אנשים.
ציפי לבני:
יש חתכים של עבודה של המשרד שהם פר קבוצות, שהם באמת תמיכה בקבוצות ייחודיות, כמו עליה מאתיופיה, קווקז, בוכרים.
ציפי לבני:
יש תמיכה שהיא לא תמיכה פר ארץ מוצא, אלא זה יכול להיות למשל לחיילים.
ציפי לבני:
אחת התופעות שהטרידו אותי זה העובדה שבבתי הכלא הצבאיים מתחילים לראות יותר חיילים עולים.
ציפי לבני:
זה תהליך שבו צריך לעבוד יחד עם משרד הביטחון וצה"ל שמשתפים פעולה בכל תהליכי הקליטה.
ציפי לבני:
שנים אנחנו אומרים שצה"ל הוא המקום האמיתי לקליטה.
ציפי לבני:
שני נושאים מרכזיים שבהם אני כן רוצה להתמקד ושמטרידים אותי: 1.
ציפי לבני:
נושא של נוער עולה.
ציפי לבני:
זה גם נוער עולה שעלה כנוער וגם דור שני לעליה.
ציפי לבני:
במונחים סטטיסטיים יש תופעות שהן תופעות מאוד מחרידות.
ציפי לבני:
התחלתי לעשות עבודה בנושא הזה וגם נפגשתי עם יושב ראש הרשות למלחמה בסמים שהציג לי נתונים מאוד מטרידים.
ציפי לבני:
קיימתי פגישה גם עם ד"ר קדמן מהמועצה לשלום הילד, שהעלה בפניי גם סוגיות נוספות.
ציפי לבני:
בכל פגישה כזאת רק מרחיבים לי את היריעה בנקודות בעייתיות.
ציפי לבני:
באחד המפגשים גם שמעתי שיש בעיה בטיפול של המשטרה ולכן אני אקיים במשרדי דיון גם עם נציגי המשטרה וגם עם נציגי העולים על הבעיות וגם על אופן הטיפול בבעיות.
ציפי לבני:
אני חושבת שיש מקום לפעילות של תנועות הנוער.
ציפי לבני:
יש פרוייקט של "הצופים" עם נוער אתיופי, אבל אני חושבת שיש מקום לפעילות רבה יותר.
ציפי לבני:
זה בהחלט נושא שהוא מבחינתי יעד של המשרד.
ציפי לבני:
נושא השפה – זה נושא שמאוד מטריד אותי ואני חושבת שהוא בסיס לכל קליטה נכונה.
ציפי לבני:
אני למשל קוראת שלושה עיתונים בעברית, מחליפה בין ערוצים ברדיו בעברית ורואה בסוף את ערוצי הטלוויזיה בעברית.
ציפי לבני:
יש גם עולם אחר שניזון גם ממקורות אינפורמציה ברוסית או באמהרית דרך אותה תוכנית "דרך העיניים שלנו" שאנחנו מחזקים.
קולט אביטל:
אנחנו מחסלים אותה ולא מחזקים אותה.
ציפי לבני:
בהחלט לא.
ציפי לבני:
אני מתכוונת להיאבק בזה שרדיו רק"ע לא ייסגר.
ציפי לבני:
לא יעלה על הדעת שבמדינה שבה יש שידור ציבורי, שהשידור הציבורי לא יקיים את המטרה הראשונה שמבחינתי בשבילה הוא צריך להיות, וזה פרוייקט כמו רדיו רק"ע.
ציפי לבני:
אני אומרת בסוגריים שהעובדה שהמשרד צריך לתת להחזיק תוכנית באמהרית היא שערורייתית, כי אני חושבת שגם את זה השידור הממלכתי היה צריך לעשות.
ציפי לבני:
החלטתי לא לבטל את זה למרות כל הקיצוצים, כי אני יודעת שביום שישי בשתיים-עשרה בצהרים הם יושבים ומאזינים לתוכנית, כי היא מקור המידע שלהם.
ציפי לבני:
העובדה שאני חושבת שצריך לקדם את השפה העברית לא סותר את זה, כי כל עוד זה המצב יש חובה לעשות את זה.
ציפי לבני:
שוחחתי על העניין הזה עם מנכ"ל רשות השידור ואני יודעת שיש איזה כוונה שבגלל הקיצוץ שנעשה שם יקצצו את הנושא הזה.
ציפי לבני:
יש לי רעיונות לא רעים בכלל איפה אפשר לעשות שם עוד קיצוצים, אבל זו כבר השקפת עולמי לגבי מה השידור הציבורי צריך לתת.
ציפי לבני:
אני יכולה להבין למה זה נוח לעולה לחזור בערב לשפה שמוכרת לו.
ציפי לבני:
אני מבינה את ההתחברות לשפת האם, אבל צריך להבין שהיכולת של החברה לקבל את העולה תלויה באופן שבו הוא מביע את עצמו.
ציפי לבני:
אני למשל נשמעת בשפות זרות פחות טוב מבעברית.
ציפי לבני:
כשאני מדברת באנגלית או בצרפתית היכולת שלי לבטא את מה שאני רוצה פחותה.
ציפי לבני:
אני בוודאי נשמעת פחות אינטליגנטית, אני בוודאי יכולה להעביר את המסרים שלי פחות טוב.
ציפי לבני:
לכן העברית היא גם כלי לא רק לעבוד, לא רק לקרוא עיתון, אלא כלי שיכול להפוך את הקליטה בחברה הישראלית לנוחה יותר.
ציפי לבני:
הצגתי כאן מטרה, אבל אני לא יכולה להציג לכם היום את הכלים.
ציפי לבני:
כלומר, יש את האולפנים, משרד החינוך אמון על הנושא הזה דרך האגף לחינוך מבוגרים ואני רוצה לקיים על זה דיונים ולראות איך אנחנו מרכזים מאמץ, גם עם ארגונים נוספים, כדי לקדם את הנושא הזה.
ציפי לבני:
נושא נוסף ואחרון שאני לא רוצה לפתוח עליו דיון, אבל אני מראש מזהירה שאני מתכוונת להכניס את ראשי לעניין הזה, זה הנושא של הגיור.
ציפי לבני:
הרב מלכיאור יכול להעיד שזה לא התחיל אצלי רק היום.
ציפי לבני:
מוקדם מדי מבחינתי לתת התייחסות יותר מעמיקה בעניין, אבל אין לי ספק שהוא חשוב.
ציפי לבני:
בנושא של הדיור - חוץ ממענקי המשכנתאות המשרד עבד עם משרד השיכון בנושא של הזכאים, בין אם זה לזכאים קשישים ואז יש מקבצי דיור, הוסטלים ושכירות לטווח ארוך.
ציפי לבני:
היום אני מקיימת במשרד דיון בנושא הזה.
ציפי לבני:
ביקשתי לבחון את כל העניין וגם כאן יש לי תחושה שמדובר בפרוייקטים מאוד יפים שמושקעים בהם הרבה מאוד מאמצים, אבל רק קבוצה מאוד קטנה נהנית מהם.
ציפי לבני:
לכן הפרוייקט של שכירות ארוכת טווח היה בעיניי מאוד חיובי, כי הוא אפשר לרוחב, בלי איזה מעורבות של המדינה בבנייה ובתחזוקה, מצב שבו נותנים דיור.
ציפי לבני:
לצערי זה בוטל על ידי משרד השיכון.
ציפי לבני:
אני מתכוונת לקיים על כך התדיינות גם עם משרד האוצר, כדי לראות איך אנחנו פותחים, גם באותה ראייה של לפתוח למכסימום אנשים, את היכולת לממש את הזכאות.
קולט אביטל:
אני רוצה לשים על סדר היום שניים-שלושה נושאים: 1.
קולט אביטל:
ביטול זכויות לעולים - אנחנו קיימנו כאן הרבה מאוד דיונים ובאחד מהם הוזכר למשל ביטול הזכאות להנחה ברכישת רכב.
קולט אביטל:
זה דבר שלכאורה לא נותן למדינה שום תוספת תקציבית.
קולט אביטל:
על ידי זה שאתם מבטלים אתם לא מרוויחים כלום, אלא להיפך.
קולט אביטל:
המדינה בעצם מפסידה, משום שאותם עולים שלא יכולים לרכוש את הרכבים, גם את הכסף המועט שיכלו להוציא על רכבים, לא יוציאו אותו.
קולט אביטל:
כלומר, יש פה גם אמירה שהיא לא נכונה לגבי זכאויות וגם יריה ברגל של עצמנו.
קולט אביטל:
דנו ואנחנו מתכוונים להמשיך לדון בכל הנושא של פשיעה בקרב בני נוער עולים.
קולט אביטל:
3.
קולט אביטל:
נושא שחשוב לא פחות - אתמול קיימנו דיון על מה שהתפרסם בתקשורת על אחוזים מאוד גבוהים של עולים בקרב ההומלסים.
קולט אביטל:
כל דרי הרחוב בערים הגדולות, רובם ככולם לא רק שמגיעים לסמים בארץ, אלא מגיעים עם סמים מארצות מוצאם.
קולט אביטל:
אין שום תכנון וידיעה מראש על התופעה הזאת.
קולט אביטל:
אנחנו חושבים שהמשרד שלך להיכנס לנושא הזה.
ציפי לבני:
מאחר שגם אני ישבתי עם יושב ראש הרשות למלחמה בסמים ושמעתי את הנתונים, אני חושבת שזה דיון שדווקא הסוכנות מאוד חשובה בו, כי השאלה מי עולה תלויה הרבה בה.
קולט אביטל:
נציגי הסוכנות אומנם נמצאים פה, אבל אתמול קיבלנו פה החלטה - ואנחנו נשמח להעביר אותה אלייך - שלפיה אנחנו ממליצים שיוקם צוות בין-משרדי שבו תהיה לכם אפשרות לעשות תיאום יותר רחב בין כל הגורמים שמביאים עולים לארץ, כי גם אם תחליטו שהמדיניות היא להמשיך להביא אותם לארץ, צריך לדעת איך להיערך לזה מראש.
ציפי לבני:
מצוין.
ציפי לבני:
אני רוצה להצטרף לזה, כי כששאלתי נאמר לי שאפשר לזהות את אלה שצורכים סמים וזה לא דבר מסובך.
קולט אביטל:
זה עניין של סינון.
ציפי לבני:
לגבי הנושא של ביטול המענקים לרכישת רכב - אני מוכרחה להודות שעל הנושא של מענקי הרכב לא ראיתי לנכון להיאבק.
ציפי לבני:
אני מציעה שיינתן לזה גם הסבר על ידי נציגי אגף התקציבים.
ציפי לבני:
חשבתי שמקום שבו יש קיצוצים מהסוג הזה וכולם משלמים ונדרשים לתת בעניין הזה, שאלת הרכב החדש בעיניי היתה שאלה שולית.
ציפי לבני:
קיבלתי את ההחלטה כפי שהיא.
קולט אביטל:
אבל היא לא מוסיפה לך תקציב והיא לא גורעת מהתקציב.
מרינה סולודקין:
אני מאוד מודה לשרה על הסקירה המעניינת והרצינית.
מרינה סולודקין:
אנחנו רואים ומרגישים שהשרה עושה את כל המאמצים להקטין את הנזקים.
מרינה סולודקין:
אנחנו מבינים שאנחנו בתקופה מאוד קשה.
מרינה סולודקין:
אני הייתי במשרד הקליטה בזמן שהיתה צמיחה וגם אז היו מאמצים לקצץ 40 מיליון שקלים, למרות שלא היינו בתקופה של משבר.
מרינה סולודקין:
גברתי השרה, השאלה היא מה אנחנו יכולים לעשות כאן כדי לעזור לך וכדי לעזור לעולים, גם כחברי ועדת העליה והקליטה וגם כחברי קואליציה.
מרינה סולודקין:
אני לא הצבעתי בעד התקציב בקריאה הראשונה, בגלל שחשבתי שהפגיעה הכי קשה שאנחנו צריכים להתמקד בה היא המשכנתאות לעולים שלא ממשו את זכאותם במשך שנות ה-90 וב-2001 ו-2002.
מרינה סולודקין:
אני חושבת שמבחינה מסוימת אני מסכימה עם הסוכנות שזו הפרת הסכמים מצד ממשלת ישראל כלפי העולים מכל המדינות וגם לא היתה שום תקופת מעבר שמאפשרת לאנשים להתאים את ההחלטות שלהם בנושא זה.
מרינה סולודקין:
שמעתי ואני מכירה את המאמצים שלך בנושא הדיור והמשכנתאות.
מרינה סולודקין:
אני יודעת שאת עושה הרבה דברים מאחורי הקלעים.
מרינה סולודקין:
אני וחברי הכנסת מחכים מאוד להחלטה של בג"ץ בנושא הזה.
מרינה סולודקין:
קראתי מאמר בעיתון "הארץ" כל כך שיש הצעת פשרה להחזיר את המשכנתאות לעולים מאורוגוואי, ארגנטינה, דרום אפריקה וצרפת, ואילו לעולים ממדינות אחרות, כמו ארצות ברית, ברית המועצות ובריטניה לא מחזירים.
מרינה סולודקין:
אני לא חושבת שאפשר להסכים לזה.
ציפי לבני:
אני רוצה לתקן.
ציפי לבני:
זה לא איזושהי הצעת פשרה שבה מישהו סיכם - בוודאי לא אני - שעושים את זה ומוותרים שם.
ציפי לבני:
קודם כל זה סוכם מתוך הבנה של האוצר שאי אפשר לבטל לקבוצה הזאת.
ציפי לבני:
אני בדעה שאם יש - לוקחים, ואחר כך ממשיכים להיאבק.
מרינה סולודקין:
את צודקת שמה שמחזירים לוקחים, אבל אני טוענת שאת צריכה לדעת שאנחנו במאבק עקרוני עד הסוף.
מרינה סולודקין:
אנחנו מבקשים שכשאת מדברת עם האוצר תגידי להם שגם אני מוכנה לפנות לבג"ץ נגד הממשלה אם היא לא תחזיר את ההטבה הזאת לאלה שהגיעו בשנות ה-90 ממדינות אחרות.
מרינה סולודקין:
זה דבר מאוד עקרוני ואנחנו נעמוד על כך.
מרינה סולודקין:
לגבי רדיו רק"ע - אני מאוד שמחה שאת מבינה את הבעיה.
מרינה סולודקין:
אני חושבת שגם האוצר צריך להיות גמיש, משום שמבטלים את אגרת הטלוויזיה ונותנים תירוץ למה סוגרים את רדיו רק"ע.
מרינה סולודקין:
אולי צריך ששני הצדדים יחשבו על ההשלכות הרוחב בכל מיני דברים שעושים.
יגאל יאסינוב:
אני רוצה להמשיך את דבריה של חברת הכנסת סולודקין.
יגאל יאסינוב:
הדבר הכי קל לקצץ בו זה רק"ע.
יגאל יאסינוב:
גברתי השרה, אני רוצה להגיד שמפלגת "שינוי" תיתן לך את כל הגב בנושא הזה.
יגאל יאסינוב:
למי שלא יודע, מדובר בקיצוץ של 120-140 אלף שקל בשנה.
יגאל יאסינוב:
זה אפילו לא תקציב.
מרינה סולודקין:
עכשיו מדברים על סגירת רדיו רק"ע.
יגאל יאסינוב:
אני רוצה להעיר לגבי המשכנתאות.
יגאל יאסינוב:
אין אף מדינה שהעולים שעלו ממנה לא קיבלו לפני עלייתם ארצה הבטחה על מענק במשכנתא.
יגאל יאסינוב:
יש עולים ממדינות מסוימות שקיבלו הבטחה למענק גדול, נוסף, במילים אחרות: תוספת.
יגאל יאסינוב:
האם לגבי עולים שעלו מאותן מדינות שקיבלו הבטחה לתוספת מענק מבטלים את בסיס המענק ומשאירים להם רק את התוספת או שנותנים להם גם את הבסיס וגם את התוספת?
יגאל יאסינוב:
לגבי עולים ממדינות שלא הובטחה להם תוספת למשכנתא - אני רוצה להזכיר שהיתה החלטה לגבי יוצאי גרוזיה שיהיו באותו מעמד כמו יוצאי אתיופיה.
חביב קצב:
אין החלטה כזאת.
שושנה רון:
רק הבוכרים, האתיופים והקווקזים הוגדרו כאוכלוסיה מיוחדת, וזה לצרכים כוללים.
יגאל יאסינוב:
המענק במשכנתא ליחיד היה 10,000 שקל.
יגאל יאסינוב:
זה הפך למענק אחרי 15 שנים.
יגאל יאסינוב:
משכנתא מסובסדת זה אחוז לשנה, כאשר אחוז הוא 100 שקל, כלומר 1,500 שקלים אחרי 15 שנים.
קולט אביטל:
אבל אנשים צריכים לשלם החזר חודשי שגדול ב-500 או 600 שקל.
קולט אביטל:
זה הופך את זה לבלתי אפשרי.
יגאל יאסינוב:
יוצא מזה שיש כאילו מענק תיאורטי של 1,500 שקל, אבל החזר המשכנתא עולה במאות שקלים.
יגאל יאסינוב:
צריך לזכור שהנתונים האלה הם לגבי יחיד ואילו לגבי משפחה זה פי כמה וכמה מזה.
יגאל יאסינוב:
זה מגיע לקפיצה של עד אלף שקל בחודש בהחזר המשכנתא החודשי למשפחה.
יגאל יאסינוב:
זה בעצם הופך את המשכנתא, אפילו שהיא מסובסדת, ללא רלוונטית, כי העולה לא יכול לקחת אותה משום שהוא לא יעמוד בהחזרים.
יגאל יאסינוב:
אני מבקש לשמוע את תגובת משרד האוצר בנושא זה.
יגאל יאסינוב:
כמו כן אני מבקש לדעת על כמה עומד הקיצוץ הזה לאחר שהחזירו את המענקים לעולים מאתיופיה.
יגאל יאסינוב:
זה 100 מיליון או 200 מיליון?
יגאל יאסינוב:
רק שלא יגידו לנו שזה מיליארדים, כי אין מיליארדים.
יגאל יאסינוב:
עולים שעלו ארצה בשנות ה-80 היו חייבים לקנות דירה עד חמש שנים אחרי עלייתם ארצה.
יגאל יאסינוב:
לאחר מכן נתנו להם אפשרות למשוך את זה עד שבע שנים ולאחר מכן האריכו את מתן ההטבות עד 15 שנים.
יגאל יאסינוב:
זו לא סתם הבטחה, אלא חוזה בין העולים לבין המדינה.
יגאל יאסינוב:
אני לא מדבר על אלה שעלו לפני, שבעצם פג תוקף זכאותם לקבלת משכנתא ומענק.
יגאל יאסינוב:
אני מדבר על אלה שהגיעו לארץ ב-15 השנים האחרונות.
יגאל יאסינוב:
זה חוזה, הסכם, שאי אפשר להפר אותו.
יגאל יאסינוב:
אני גם לא מדבר על אלה שיעלו מחר, אלא רק אלה שקיבלו את ההבטחה הזאת.
יגאל יאסינוב:
הוזכר הנושא של חיילים עולים בבתי הכלא הצבאיים - יכול להיות שבבתי הכלא הצבאיים יש יותר עולים, כי יש עכשיו יותר עולים בצבא.
ציפי לבני:
הלוואי.
מנחם אריאב:
אני מודה לשרה על הסקירה וברכות להצלחה בתפקיד.
מנחם אריאב:
אני גם מודה ליושבת ראש הוועדה שהזמינה את כל הנוגעים בדבר.
מנחם אריאב:
מבלי לפגוע באף גורם, הרשות המקומית היא הקורסת, כי בכל מקום ובכל מצב היא הפועלת.
מנחם אריאב:
אני עוסק בקליטה כבר ארבעים שנה ובלי לפגוע בחבריי הטובים ממשרד הקליטה, עם קצב אני מתקצב לפעמים ומגיע לסיכומים טובים.
מנחם אריאב:
אני חייב לומר גם בשם הרשויות וגם בשמי תודה לסוכנות היהודית שאיתה אנחנו משתפים פעולה בהבאת העולים, בתחומים חברתיים ובאיגום משאבים עם קהילות יהודיות בחוץ לארץ.
מנחם אריאב:
באזור שלי זה מאוד מאוד חשוב.
מנחם אריאב:
יש בעיה קשה מאוד, כי הרשויות מקוצצות בכל התקציבים.
מנחם אריאב:
השרה דיברה על פלט, אצלנו עושים את הפלט לאורך כל הקו, גם בתחומי כוח אדם, גם בתחום המשרדים הייעודיים.
מנחם אריאב:
קשה לנו להתמודד עם זה.
מנחם אריאב:
צריך לשים לב לאחוזי העולים מתוך האוכלוסיה הכללית שביישובים.
מנחם אריאב:
אם ניקח את בני יעיש, ששם יש 80% עולים או נצרת עילית שיש בה 45% עולים או כרמיאל עם 40% לעומת ערים אחרות שהעולים מהווים בהן 10 או 15%, אינני יודע היכן המשרד שם את הדגש על הסיוע או בפרוגרמות אחרות.
מנחם אריאב:
יש עוד בעיה קשה מאוד - אין אחידות בזכויות העולים במשרדי הממשלה השונים.
מנחם אריאב:
לדוגמא, החינוך.
מנחם אריאב:
ילד שהגיע עד נובמבר נחשב שנה אחת כעולה.
מנחם אריאב:
אחרי זה הוא בפול הכללי, כלומר הוא לא עולה והוא לא יכול להגיע לקליטה בחברה.
מנחם אריאב:
יש עוד תופעה של "ילדי מפתחות".
מנחם אריאב:
ההורים עובדים עד הלילה, אין סבא או סבתא, והם מתהלכים עם מפתח על צווארם ומשחקים בחוץ ללא מסגרת.
מנחם אריאב:
אין מלבדנו מי שיסייע לילדים אלה.
קולט אביטל:
יש גם את המסגרת של המתנ"סים.
מנחם אריאב:
במתנ"סים יש קיצוץ של 70% ואני לא יודע מה ייעשה קודם.
מנחם אריאב:
אני רוצה להדגיש גם את עניין הגיל של העולים.
מנחם אריאב:
ביישוב שלי שליש מהעולים הם למעלה מגיל 50-55.
מנחם אריאב:
העומס על הרשות המקומית הוא גם בתחומי גביית ארנונה, כלומר במערכת ההכנסות של היישוב.
מנחם אריאב:
אותם תושבים לא משלמים ולנו יש חור תקציבי.
מנחם אריאב:
יש בעיות קשות מאוד של עולים מבוגרים - משפחה מקבלת 2,300 שקל לחודש מהביטוח הלאומי, כי זה מה שנותנים, היא צריכה לשלם 300 דולר לשכר דירה, לשלם עבור תרופות וכו'.
מנחם אריאב:
הניקוז של הבעיות מגיע אלינו ואנחנו - בעיקר יישובים עתירי עולים - לא יכולים לסייע לכולם.
מנחם אריאב:
הרשויות המקומיות משתפות פעולה עם משרד הקליטה והסוכנות היהודית, אבל יש לנו בעיה משום שהתקציב שלנו קוצץ.
מנחם אריאב:
רק אתמול הייתי בקופת חולים וראיתי עולה חדשה שנמצאת בארץ ארבע שנים וצריכה לשלם 400 שקל עבור תרופות.
מנחם אריאב:
קופת חולים נותנת את התרופות בהתאם לחוקים שלה.
מנחם אריאב:
מאחר שלא היה לה כסף לשלם אני הוצאתי מכיסי מאה שקלים וכך גם עוד אנשים.
מנחם אריאב:
זה רק מקרה בודד לעומת המספרים הגדולים שישנם.
מנחם אריאב:
זו לא בעיה של משרד הקליטה, אלא בעיה של מדינת ישראל ואיך היא רוצה לראות את העולה נקלט בחברה.
מנחם אריאב:
גברתי השרה, קלטתם עולים, 80% מתושבי יישובי הם בעצם עולים שהגיעו במשך השנים.
מנחם אריאב:
עולים קלטו עולים וכך גם ביישובים אחרים.
מנחם אריאב:
זה בהחלט מהווה עומס על היישוב.
מנחם אריאב:
לגבי המשכנתאות - אני מרשות מקומית לא פושטת יד ורגל.
מנחם אריאב:
הלוואות אני לא מקבל, כי יש להם מחלה - צריך להחזיר אותם.
מנחם אריאב:
אינני יודע אם לאורך השנים העולים יוכלו לשלם את אותן הלוואות.
מנחם אריאב:
תבדקו ב"טפחות" או ב"משכן" כמה עולים נזרקים מבתיהם, כי אין להם יכולת לשלם.
מנחם אריאב:
זה קורה דווקא בערי פיתוח.
מנחם אריאב:
גברתי השרה, אני לא טוען כלפייך, אלא אני מציב בעיה שישנה בשטח.
מנחם אריאב:
לגבי הטיפול בנוער - המשטרה עומדת חסרת אונים מול הבעיות הרבות שהיא ניצבת מולן.
מנחם אריאב:
יש לה הרבה בעיות, לפחות באזורים שלנו, וקשה להגיע איתם למשהו.
מנחם אריאב:
נעזרנו בכמה גופים מתנדבים בנושא מועדונים ופרוייקטים אחרים לנוער.
מנחם אריאב:
נעזרנו גם בארגונים של בעלי עסקים.
מנחם אריאב:
הצרכים הם מאוד גדולים וקשה לתת פתרון לכולם.
מנחם אריאב:
קיימת גם בעיה אחרת של מקום, כמו למשל שבני נוער לא יבואו למועדון של "הצופים", כי זה שלטון.
מנחם אריאב:
הם גוררים את הבעיות כפי שראו אותם בברית המועצות או בארצות אחרות.
מנחם אריאב:
הם לא רוצים להגיע למוסדות שמזוהים עם השלטון.
מנחם אריאב:
אם המועדון של הרשות או של "הצופים" או של בית"ר או "בני עקיבא", הם לא מגיעים.
ציפי לבני:
בית"ר אף פעם לא היה שלטון, אז אולי שם הם ירגישו בנוח.
מנחם אריאב:
הם לא מגיעים לתנועות הנוער ואז הגורמים השליליים בחברה שלנו מתאחדים עם הגורמים השליליים בחברה של בני הנוער העולים.
מנחם אריאב:
הבעיה הולכת ומחריפה.
מנחם אריאב:
לגבי הנושא הביורוקרטי - להוציא אישור זכאות, אישור לדיור, למצבים אומללים שונים, זה דבר נורא.
מנחם אריאב:
הרשויות המקומיות מסייעות, אבל גם אתם צריכים למצוא דרך לקצר הליכים.
מנחם אריאב:
בכל מיני מצבים אני צריך את משרד הקליטה, עמידר, משרד הרווחה ועוד גורמים.
מנחם אריאב:
מדוע צריכים להיות כל כך הרבה גורמים ולא יכול להיות גורם מקומי שיטפל בכל?
מנחם אריאב:
לגבי שידורים בשפות שונות - יש את רדיו רק"ע שעושה עבודה נהדרת, אבל צריך גם לפנות לקבוצה ותיקה יותר של עולים ולהתאים גם לה שידורים בשפה כמו יידיש למשל.
מנחם אריאב:
כמו כן צריך לבדוק גם אפשרות לשידורים בשעות הערב.
מנחם אריאב:
הרשויות המקומיות מוכנות לסייע, מוכנות להוביל, מוכנות להיות נגררות, העיקר שתתנו לנו לעשות את המלאכה אתכם.
מנחם אריאב:
לעניין הגיור - גברתי השרה, יש בעיות יהדות ולא רק גיור.
ציפי לבני:
חבר הכנסת יאסינוב שאל לגבי בסיס המענק.
ציפי לבני:
ההסכמות שהגענו אליהן הן שהחלטות הממשלה יישארו, כלומר ההטבות כפי שהוחלט עליהן יישארו בתוקפן.
ציפי לבני:
הגדרתי קודם שהיעד שאני ראיתי בנושא של המשכנתאות היה בהתייחס לגובה הפגיעה.
ציפי לבני:
בהגדרה, מי שהיה לו מענק יותר גבוה, קיבל את המענק היותר גבוה, כי היה עניין לתת לו מענק יותר גבוה מסיבות מסוימות.
ציפי לבני:
מטבע הדברים הפגיעה בו היא יותר גבוהה.
ציפי לבני:
מר חביב קצב, ראש אגף הדיור, יוכל לתת נתונים לגבי החזרי המשכנתאות.
ציפי לבני:
נראה לי שהדרמה כפי שהוצגה כאן אינה במקומה.
קולט אביטל:
אנחנו מצטטים מספרים שקיבלנו בוועדת הכספים.
ציפי לבני:
אני מוכרחה להודות שאני לא יכולה לחדש.
ציפי לבני:
כל הנושא של יחסי שלטון מקומי ושלטון מרכזי זה נושא שנכון להכל.
ציפי לבני:
החזית הראשונה זה הרשויות המקומיות, אבל יש גם נושאים שהם באחריות השלטון המרכזי.
ציפי לבני:
אם שואלים אותי, אז פעם אחת ולתמיד צריך להחליט במדינה מי אחראי למה, אבל כל עוד אנחנו במצב הזה נצטרך להמשיך לעבוד ביחד.
ציפי לבני:
לגבי תנועות הנוער - שמעתי את ההערה של מר אריאב, אבל אני חושבת שכן יש מקום לפעילות שם.
ציפי לבני:
אני נאלצת לעזוב את הישיבה.
ציפי לבני:
אני מודה לכולכם.
חנוך צימר:
מיותר לומר לכם שמניפת הקליטה היא מניפת רוחב שנוגעת כמעט לכל תחומי החיים.
חנוך צימר:
ראשי האגפים של המשרד שנמצאים כאן יסקרו את הפעילות שלהם בתוך האגפים השונים.
אריה קורת:
חשוב לציין שפעילות האגף קליטה בקהילה מתייחסת בו זמנית לשני מעגלים: במרכז נמצא העולה בקהילה ובמעגל השני נמצאת הקהילה הקולטת, שמבחינתנו היא לא פחות חשובה.
אריה קורת:
אנחנו רואים ברשות המקומית כמוקד לכל קליטת העלייה.
אריה קורת:
הסיוע היום מגיע ישירות לרשויות.
אריה קורת:
בגלל השביתה שיש ברשויות וגם במשרד שלנו טרם יצאו המכתבים עם ההקצבות החדשות לרשויות ועם הבטחה שלנו למקדמה של 20%.
אריה קורת:
המעגלים כבר מתחילים לעבוד ומבחינתנו אנחנו יכולים כבר להתחיל להעביר את הכספים.
אריה קורת:
חשוב להבין שאנחנו מקצים תקציב ויושבת ועדת היגוי ברשות ששותפים בה נציגים של הרשות, של משרד הקליטה, של הסוכנות היהודית, של חברת המתנ"סים וגם נציגות של עולים.