GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
היו לי גם שיחות עם הרב הראשי לצה"ל, עם רבנים אחרים ואנשי צבא, וראינו שחסר בהסברה, חסר בהבנה, חסר בלימוד.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
בזה אנחנו לוקים הרבה.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
אולי תגידו שזאת בעיה של מדינת ישראל בכלל, שחסר לנו בהסברה בכל מדינות אירופה ובכל העולם, אנחנו אולי קצת חלשים או שהדברים שלנו לא מתקבלים, לצערנו, מסיבות אחרות.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
אבל יש לנו בעיה בנקודה של ההסברה.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
יש לנו תוכניות רבות לעבוד ולעשות את הדברים המועילים והנכונים כדי לקרב את האנשים שרוצים להתגייר.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
אני שוב אומר – ברור כשמש, אנחנו לא ממונים על ההלכה לשנות או להחליף אפילו חוט השערה, אנחנו כן ממונים לפסוק במסגרת ההלכה.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
יש לנו את כל הרצון לפסוק בדרך המקילה, מי שמכיר הדרך שלנו במשך עשרות שנים בבתי הדין, יודע שתמיד חיפשנו את כוחא דהיתרא כדי לקרב גם את הרחוקים ביותר.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
נמשיך עם הדרך הזאת מבלי לשנות כחוט השערה בתורה, אבל השינויים, כפי שכבר אמר הרב דרוקמן, יהיו בדרכים, בלימודים, ואין לנו שום ספק שזה ייתן פרי נכבד וטוב שכולנו ניהנה ממנו, כפי שאין לנו ספק שהתוכניות שאנחנו חושבים לעשות במדינות מסוימות - אולי הפרי לא יהיה מיידי ולא נרגיש אותו מייד אבל זה דבר שנראה נבון וחכם, ואם נעשה את זה טוב, בעזרת השם, זה יכול למנוע את המשך הבעיה, שלא יבואו לפה עוד צרות כאלה, ונתמודד עם מה שיש לנו.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
זה מה שאני יכול להגיד בצורה אחראית ורצינית.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
ואולי בקשה אחת – לפי עניות דעתי, ככל שנרעיש ונזעק, אני מבקש מחילה, אולי יש אנשים שיש להם עניין לצעוק, לנו נראה שהתועלת וההצלחה היא "לא ברעש השם" אומר הכתוב, אלא בנחת, דברי חכמים בנחת נשמעים.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
לא לראות בזה מלחמה בינינו לביניכם, או בין סיעה זאת וסיעה אחרת, זו בעיה כלל-לאומית, בעיה יהודית, צריכים אנחנו לראות איך להרבות אהבה בעם הזה, איך לקרב את האנשים האלה בידידות, כל צעקה וכל התקפה עושה אותם יותר רחוקים ומקשה עליהם את הקירוב ליהדות, וזה חבל.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
עדיף שנפנה אליהם בלשון רכה, באמרי נועם, וגם בינינו נוריד את הטונים ונעבוד בשקט, יש רצון טוב, יש רצון אמיתי ויש כוח פעולה, בעזרת השם, תנו לנו לעבוד ונוכל בעזרת השם להביא הצלחות מבורכות.
קולט אביטל:
כבוד הרב מצגר רוצה להוסיף?
הרב הראשי יונה מצגר:
פחות או יותר הדברים נאמרו על דעת כלל הרבנות הראשית לישראל.
הרב הראשי יונה מצגר:
אני רוצה להעלות בפניכם נקודה שכבר הוזכרה, אולי להדגיש אותה יותר.
הרב הראשי יונה מצגר:
כולנו יודעים שהתורה ניתנה מן השמיים, ואנחנו באצץ לא בעלי בתים לשנות את חוקי התורה, כי לא אנחנו נתנו את התורה לעם ישראל.
הרב הראשי יונה מצגר:
נכון שאפשר להפוך את התורה לריאלית יותר לדור שלנו, ואנחנו מאוד משתדלים לעשות את זה.
הרב הראשי יונה מצגר:
אנחנו באים במגמה בהחלט להשתדל - מי שרוצה להתגייר ורצונו עז ואמיתי, לבוא לקראתו.
הרב הראשי יונה מצגר:
לפי הנתונים שבידינו, לא כל כך הרבה מתדפקים על דלתות הרבנות להתגייר.
הרב הראשי יונה מצגר:
זאת המציאות.
מרינה סולודקין:
אחרי 12 שנה של התחלת העלייה לא כל כך רבים דופקים, כי הדלתות סגורות.
יגאל יאסינוב:
הם עברו לתנועה הרפורמית והקונסרבטיבית, ומתגיירים שם.
יגאל יאסינוב:
אמנם זה לא מקובל על הרבנות.
הרב הראשי יונה מצגר:
אני לא יודע מה נעשה שם, בכל אופן זאת המציאות ברגע זה.
הרב הראשי יונה מצגר:
אנחנו לא יכולים לדעת מה היה לפני 12 שנה.
משה גפני:
אני כן יודע, גם שם לא מתגיירים.
משה גפני:
הרוב לא רוצה להתגייר.
קולט אביטל:
אפשר לתת לכבוד הרב לסיים את דבריו.
קולט אביטל:
קצת נימוס כלפי כבוד הרב.
הרב הראשי יונה מצגר:
אני רוצה להעלות בפניכם בעיה שאנחנו מסתכלים עליה מכאן ולעתיד.
הרב הראשי יונה מצגר:
אנחנו נכנסו לקדנציה חדשה על סמך נתונים קיימים במציאות.
הרב הראשי יונה מצגר:
היתה אצלנו, אצל הרבנים הראשיים לישראל, עמותה שמטפלת בעלייה לארץ והיא הסבה את תשומת ליבנו לדאגה שהיא אולי מקור כל הבעיה.
הרב הראשי יונה מצגר:
אני לא יודע אם שמתם לב מה האחוזים של העולים לארץ-ישראל שאינם יהודים.
הרב הראשי יונה מצגר:
בשנת 2001 – וזה הולך ומחריף – היו למעלה מ-70% עולים שאינם יהודים.
מרינה סולודקין:
לפי ההלכה.
הרב הראשי יונה מצגר:
לפי מסורת ישראל מדור-דור.
הרב הראשי יונה מצגר:
הם נשענים על סמך חוק השבות, שהוא חוק שנתן פתח עם פרצות מאוד-מאוד קשות לעם היהודי.
הרב הראשי יונה מצגר:
זה שיש סבא של מישהו שהתחתן עם גויה, ואז כל הדורות הבאים לפי ההלכה הם גויים, הם באים לכאן והולכים ישר לכנסייה.
הרב הראשי יונה מצגר:
זה שהסבא שלו היה יהודי, כבר לא אומר לו שום דבר.
הרב הראשי יונה מצגר:
הדבר היחיד שזה אומר לו הוא שיש לו זכות עלייה, יש לו זכות לקבל את הזכויות כעולה חדש לארץ-ישראל.
מרינה סולודקין:
אדוני, אתה מבקר כאן את חוק היסוד של המדינה, חוק השבות.
הרב הראשי יונה מצגר:
נכון, אני טוען שיש צורך לשקול מחדש את הרלוונטיות של החוק הזה.
הרב הראשי יונה מצגר:
אולי יש אפשרות לשפץ אותו, לא לשנות אותו.
יגאל יאסינוב:
צריך לא לשכוח שרוב יהדות העולם, לדוגמא באמריקה, שייכים היום לתנועה הרפורמית, שלפי המבט של הרבנות הראשית, של מדינת ישראל, לא רק שהם לא יהודים אלא הם לא זכאים בכלל - -
יגאל יאסינוב:
אני מאוד מבקש לא להגיד ש-70% האלה הלכו לכנסייה, תאמין לי שזה לא נכון.
קולט אביטל:
חבר הכנסת יאסינוב, הרבנים הקשיבו לך בתשומת לב.
קולט אביטל:
תן בבקשה לכבוד הרב להתבטא.
הרב הראשי יונה מצגר:
אני רוצה להסב את תשומת ליבך.
הרב הראשי יונה מצגר:
חזרתי רק לפני שבוע מארצות הברית, וזה אחד העיסוקים שעסקתי בו.
הרב הראשי יונה מצגר:
מתוך כלל היהודים בארצות הברית - חברת הכנסת אביטל יודעת זאת טוב ממני - 50% בכלל לא מזוהים; מתוך 50% המזוהים, 20% הם רפורמים, 20% קונסרבטיבים, והיתר אורתודוכסים.
הרב הראשי יונה מצגר:
הקונסרבטיבים הרבה יותר קרובים לאורתודוכסים מאשר הרפורמים, כך שאם תכניס את הקונסרבטיבים, שהם שומרי תורה ומצוות לשיטתם, הרוב אינם רפורמים.
יגאל יאסינוב:
אם אתה אומר עכשיו שאתם מקבלים את הקונסרבטיבים, אני חושב שעשינו עסקה.
יגאל יאסינוב:
אתה מקבל את התנועה הקונסרבטיבית?
משה גפני:
חבר הכנסת יאסינוב, אתה פה בחידון תנ"ך?
משה גפני:
הרב הראשי מדבר, אתה מפריע לו.
קולט אביטל:
חבר הכנסת יאסינוב, אני מבקשת ממך, בפעם הבאה אני אצטרך להוציא אותך.
קולט אביטל:
אני מאוד מצטערת.
הרב הראשי יונה מצגר:
ההתייחסות שלי היתה לתנועה הרפורמית.
הרב הראשי יונה מצגר:
בעיקרון, אני חוזר לתשתית של הדברים.
הרב הראשי יונה מצגר:
אנחנו צריכים להסב את תשומת ליבנו, האם אנחנו מעוניינים שלארץ שלנו יעלו כמויות כאלה גדולות של אנשים שאינם מוגדרים כיהודים, ואני חושב שאינם מוגדרים כיהודים לכל הזרמים, ואחר כך אנחנו צריכים להתמודד עם הבעיה איך לגייר אותם.
הרב הראשי יונה מצגר:
המציאות כיום היא, שמי שמעוניין להתגייר באופן כן ואמיתי, אנחנו נפתח את הדלת להקל על הפרוצדורה, ליצור מצב שהגיור יהיה אמין, טוב, גם למתגייר וגם לפוסקים שחושבים שצריכים את הגיור על פי הקריטריונים שלא מקשים אבל מועילים.
קולט אביטל:
כבוד הרבנים, לפני שאנחנו עוברים לנושא הבא, אני רוצה להודות על התשובות שקיבלנו שיש בהם עידוד, לפחות לגבי הציבור שנמצא בארץ, ומעוניין באמת ובתמים בגיור.
קולט אביטל:
כאן אני רוצה לענות למה שאמר חבר הכנסת גפני: אנחנו באנו הנה מתוך כיבוד המסורת, לא באנו לנסות לשנות את הלכה.
קולט אביטל:
אנחנו מכבדים גם את המסורת וגם את ההלכה, אנחנו סבורים שבמסגרת המסורת, במסגרת ההלכה, ניתן למצוא את הפתרונות לכל אותם האנשים שמחכים הרבה מאוד שנים.
קולט אביטל:
אנחנו מדברים על אולפני גיור, אנחנו מדברים על מכון שהוקם כתוצאה מוועדת נאמן ומתוך 2,545 איש שלמדו לפי תוכנית מוסכמת ומחכים לגיור, רק 700 גוירו.
קולט אביטל:
אנחנו יודעים שיש פקקים בכל מקום, אנחנו שמחים שאתם רוצים היום לשנות גם פרוצדורות, להקל על הפרוצדורה וגם להפוך את הלימודים ליותר מעניינים.
קולט אביטל:
אף אחד מאיתנו לא בא להתלונן כאן על התוכן של הלימודים.
קולט אביטל:
גם לא באנו לנסות לשנות הלכה אבל גם לא את חוקי היסוד של מדינת ישראל.
קולט אביטל:
במסגרת ההלכה, במסגרת כל אותו הציבור שהחליט שגורלו איתנו והוא רוצה להתגייר, יש מערימים קשיים איומים.
קולט אביטל:
אני רוצה להגיד - וחברת הכנסת סולודקין דיברה על זה – מתוך 40% האנשים שכאשר הם עולים לארץ כלא יהודים, לפי ההגדרה של ההלכה, והם רוצים להתגייר, אחרי כל הקשיים שהם חוו, נותרו היום רק 6% שכן רוצים להתגייר.
קולט אביטל:
שה מתוך כל המחקרים שנעשו.
קולט אביטל:
פירושו של דבר - וכבוד הרב דיבר על הסברה - שלא רק שיש קשיים אמיתיים, יש גם בקרב הציבור תחושה קשה מאוד ומין משבר אמון בין הרבנות לבין ציבור העולים.
קולט אביטל:
כאמור, לא באנו הנה לתת ציונים לא לקהילות אלה ואחרות בארצות הברית, רובנו חושבים שמדובר ביהודים טובים, ביהודים שחלקם הגדול שומרי מצוות, חלקם הגדול ציונים גדולים, בוודאי שאנחנו קשורים איתם והם מסייעים למדינת ישראל.
קולט אביטל:
מה שיהיה לגבי פרוצדורות שהסוכנות היהודית תרצה להנהיג לפני שאנשים עולים לארץ כדי להקל, זה בסדר גמור מבחינתנו.
קולט אביטל:
אבל אנחנו חייבים למצוא פתרון לציבור של 300 אלף איש, שלפחות חלקם מעוניינים להתגייר באמת ובתמים.
קולט אביטל:
לגביהם אנחנו צריכים לפתוח את השורות, כפי שכבוד הרב עמאר אמר, בהרבה יותר נדיבות, בהרבה יותר נינוחות, ולהפוך את התהליך הזה - מבלי לעשות הנחות - ליותר יעיל.
קולט אביטל:
בכך אני חושבת שאני מבטאת את בקשתם ורצונם והחלטתם של כל מי שנמצאים כאן סביב השולחן.
קולט אביטל:
שוב, אני מדגישה, אף אחד לא בא הנה כדי חלילה להגיד לכם לשנות הלכה.
קולט אביטל:
אבל היהדות היתה תמיד דת שבאמת ידעה להתאים עצמה לרוח הזמנים, לכן שרדנו, וגם את זה חייבים לזכור.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
אני רוצה לחזור על הבקשה שלי ולהדגיש אותה.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
אנחנו שומעים דברים שקולים ויפים מפי יושבת-ראש הוועדה וגם מפי החברים.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
אני שוב חוזר על בקשתי מתוך כובד ראש – יש לנו הרבה רצון לפעול, כפי שאמרתי בתוך ההלכה, אתם מדברים על אולי פער או קרע שנוצר בין העולים האלה ובין הרבנות, שכנראה שהוא קיים.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
אפשר לתלות את זה בנו ואפשר לתלות את זה באחרים, אבל בוודאי שכל ריב ורעש שעושים יכול רק להגדיל את הפער ולהרחיק את הסיכויים.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
זו בקשתי – שנוריד את הטונים, תיתנו לנו את ההזדמנות לעבוד, ובעזרת השם נראה פירות.
קולט אביטל:
תודה רבה, כבוד הרב, אנחנו מקווים שגם הרבנות תעשה את הנחוץ כדי לקרב את האנשים האלה לעם ישראל.
קולט אביטל:
2.
קולט אביטל:
הצורך בהנהגת נישואים אזרחיים בישראל
קולט אביטל:
אנחנו עוברים עכשיו לנושא השני שלשמו התכנסנו, וזה הנושא של כל אותם אנשים שלא יכולים להתחתן בארץ.
קולט אביטל:
חברי אפרים סנה רמז על כך שהעובדה שציבור כל כך גדול של עולים, ולא רק עולים, אינו יכול להתחתן בארץ, יוצר מסגרות אלטרנטיביות, מכריח אנשים שהם אזרחי המדינה לצאת לחוץ לארץ.
קולט אביטל:
המדינה גם מכבידה עליהם כשהם חוזרים כי הם צריכים להפקיד 30,000 שקלים כדי להוכיח שאלה לא נישואין מפוברקים אלא שהם באמת מתכוונים ברצינות.
קולט אביטל:
זאת הפקדה שהמדינה החליטה עליה.
הרב הראשי יונה מצגר:
זה תמיד היה?
קולט אביטל:
לא, זה יחסית חדש.
קולט אביטל:
פעם דרשו מבני הזוג לחיות בנפרד שישה חודשים.
קולט אביטל:
היום, כדי לאפשר להם להמשיך לחיות יחד, כשהם חוזרים מקפריסין הם חייבים להפקיד סכום של 30,000 שקלים.
מרינה סולודקין:
זה שר הפנים משינוי.
קולט אביטל:
זה שר הפנים משינוי, אני לא באה להגיד שכל מה שהוא עושה זה בסדר.
קולט אביטל:
אני מדברת על מציאות שמכבידה על אנשים שרוצים להקים בית בישראל, הם לא יכולים להתחתן פה, ומכבידים עליהם פעמיים.
קולט אביטל:
אני מדברת על אנשים בארץ, ציבור גדול של ישראל, לא רק של עולים, שמחפשים היום מסגרות אחרות, מה שנקרא נישואים חילוניים, נישואים אלטרנטיביים למיניהם, משום שקשה להם למצוא את המסגרת שמאפשרת להם להתחתן.
קולט אביטל:
זאת בעיה קשה, זאת בעיה חמורה, וככל שהרבנות לא תיתן את דעתה לבעיה ולא ננסה לפתור אותה יחד, אנחנו נעודד כאן יצירתן של חברות שונות.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
כל הבורח מהכבוד, הכבוד רודף אחריו.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
אם נברח מהבעיה, היא תרדוף אחרינו.
קולט אביטל:
אם אנחנו קוראים לזה כבוד, אז כן.
קולט אביטל:
אני מבקשת להעביר את רשות הדיבור לחבר הכנסת רומן ברונפמן, ואחר כך לחברת הכנסת מרינה סולודקין.
רומן ברונפמן:
הרבנים הנכבדים, כפי שאמרתי, השתתפתי בפגישה הזאת בעיקר בגלל הנושא של נישואים אזרחיים, גם מתוך ראייה שנושא הגיור הוא בין האיש לאלוהים ועל מחוקק ומדינה לא להתערב בהליך הזה.
רומן ברונפמן:
שמעתם פה הרבה דעות שונות ומשונות בעד ונגד.
רומן ברונפמן:
אני רק ציינתי עובדה, שקהל גדול מאוד של אזרחי מדינה מאוכזבים מרגישים לא בנוח עם התהליך שהיום מוצע להם כתהליך כמעט יחיד.
רומן ברונפמן:
לפני שאעבור לנושא הנישואים אזרחיים, אני רוצה לעמוד על סוגייה שאני יותר מבין בה, הרב מצגר, ולהגיד שכבר ב-1990 בקהילות יהודיות גדולות בגולה, בארצות הברית ובברית המועצות דאז, באוסטרליה, במרכז אירופה ובסקנדינביה, אחוז הנישואים המעורבים עמד מעל 50%.
רומן ברונפמן:
דהיינו, כל משפחה שנייה בקהילה היתה כבר אז משפחה מעורבת.
רומן ברונפמן:
זה מביא ישירות למספרים שציינת, בלי להתייחס לקהילה ספציפית זו או אחרת.
רומן ברונפמן:
כבר ב-1990 בקהילות יהודיות גדולות בגולה אחוז המשפחות המעורבות עבר את ה-50%, כלומר כל משפחה שנייה היתה מעורבת.
רומן ברונפמן:
כשאנחנו מדברים על כמות הלא יהודים על-פי הגדרת ההלכה שמגיעים היום ארצה, ואם אנחנו רוצים לשמר את מדינת ישראל כמדינה יהודית, אנחנו צריכים לדעת עם איזה חומר אנחנו עובדים.
רומן ברונפמן:
לא רק כשמגיעים מברית המועצות 70% הם אינם יהודים, אם תבוא עלייה מאנגליה ומצרפת, שם יהיו מספרים קצת יותר נמוכים.
רומן ברונפמן:
אבל אם תבוא עלייה מארצות הברית או אוסטרליה, שם יהיו מספרים זהים לאלה שציינת.
רומן ברונפמן:
אפשר לטמון את הראש בחול ולהגיד ששום דבר לא קורה, אנחנו נשארים כפי שאנחנו, או להתאים את מה שהולך היום במדינת ישראל לרוח הדברים.
רומן ברונפמן:
אני מדגיש שאני לא מדבר על סוגיית הגיור, כי אני חושב שאין לנו להתערב במהלך הזה.
רומן ברונפמן:
אפשר להביע את רחשי ליבנו, לפנות אליכם, אבל לא מעבר לזה.
רומן ברונפמן:
בסוגיית הנישואים האזרחיים, אני רוצה להודיע לכם שבכנסת הולכת ומתגבשת תחושה שיש כבר היום רוב למהלך העברת החוק לנישואים אזרחיים.
רומן ברונפמן:
יש אפשרות שאנחנו נעשה את זה בכוחנות, בדרך שאיננה ראויה לסוגייה האזרחית, המדינית וההלכתית החשובה הזאת, או שאנחנו נעשה את זה בהידברות עם מוסד הרבנות.
רומן ברונפמן:
אם אנחנו נמשיל את זה למדינה אחרת, אני רוצה לדעת איזו צעקה היינו מרימים אם ליהודי צרפת, למשל, לא היתה אפשרות להתחתן באופן מסורתי-דתי במדינה זו.
רומן ברונפמן:
לא היינו אומרים שזו אנטישמיות, היינו מרימים צעקה עד לב השמיים.
רומן ברונפמן:
מה שמתרחש היום בארץ זו בדיוק אסימטרייה הפוכה - אזרחי המדינה שבאו לפה מתוקף חוק השבות, הם לא לפה כפליטים, הם לא באו לפה כי אנחנו משכנו ושיקרנו להם, אנחנו הזמנו אותם, מדינת ישראל הזמינה את העולים האלה להצטרף לעם היהודי ולמדינה, ומעודדת בכל כוחה על פי חקו השבות לבוא ולהיות חלק מהמדינה שלנו.
רומן ברונפמן:
מצד שני אנחנו מעמידים אותם במצב בלתי נסבל – המדינה מזמינה אותם להצטרף לעם היהודי ולמדינת ישראל.
קולט אביטל:
והיא מעודדת אותם.
רומן ברונפמן:
ומעודדת בכל כוחה, על פי חוק השבות, לבוא ולהתארח ולהיות חלק מהמדינה שלנו.
רומן ברונפמן:
מצד שני אנחנו מעמידים אותם במצב בלתי נסבל.
רומן ברונפמן:
המדינה מזמינה אותם לבוא ולהצטרף, כאשר היא לא מאפשרת כלים אלמנטריים לשמירת המסר העיקרי של היהדות, וזה הקמת משפחה.
רומן ברונפמן:
אם אתם שואלים אותי, בעיניי יש פה סוגייה הרבה יותר רגישה והרבה יותר מאתגרת בפניכם מאשר הליך הגיור.
רומן ברונפמן:
כי לא אני ולא חברת הכנסת אביטל ולא חברת הכנסת סולודקין, בסופו של דבר לא נתערב במהלכים הלכתיים של הגיור.
רומן ברונפמן:
אבל כן מרגישים בכוח וגם בשליחות להתערב ולהחליט בנושא של נישואים אזרחיים, כי זו פררוגטיבה של המדינה ושל המחוקק.
רומן ברונפמן:
אמרתי לכבוד הרב הראשון לציון שהיו לי יחסי עבודה מאוד מפותחים עם קודמו בתפקיד, הראשון לציון הרב בקשי דורון.
רומן ברונפמן:
לא פעם ולא פעמיים דנו בנושא של נישואים אזרחיים למשפחות מעורבות.
רומן ברונפמן:
הרב בקשי-דורון - אתה יכול לבדוק את זה אצלו - היה מאוד קרוב להסכמה בנושא הזה.
רומן ברונפמן:
אני לא רוצה ללכת להיסטוריה של שנת 1997, אבל דווקא ממפלגתי דאז נמצאו אנשים שחיבלו במהלך הזה.
רומן ברונפמן:
הראשון לציון היה מוכן לתמוך ברישום אזרחי למשפחות מעורבות.
רומן ברונפמן:
אנחנו לא רואים בזה המצב האידיאלי או המודל הרצוי, אבל זה לפחות פתח מכובד שהמדינה בהסכמת הרבנות הראשית תספק לאזרחיה, לא לאורחיה, לאזרחיה.
רומן ברונפמן:
לכן אני קורא לכם ביתר שאת, הרבה יותר מאשר בנושא הגיור, להעמיד בפניכם את הסוגיה של נישואים אזרחיים.
רומן ברונפמן:
בכנסת לא נמתין יותר מדי, כי זו סוגיה שרובצת על דלתנו ומבזה אותנו בגדול בעולם.
רומן ברונפמן:
תודה רבה.
מרינה סולודקין:
כבוד הרבנים, לפני שאתייחס לנושא של נישואי תערובת, אני רוצה לומר לכם שההורים שלי זכרונם לברכה, התחתנו כדת משה במוסקבה ב-1951, בזמן שסטלין היה בחיים.
מרינה סולודקין:
אם ידעו על העבירה הזאת, נתנו עונש של מחנה עבודה בסיביר.
מרינה סולודקין:
לא שלחו את ההורים שלי, אבל אם היו מוצאים אותם, זה היה העונש.
מרינה סולודקין:
אני לא חושבת שאנחנו צריכים דווקא כאן, ברבנות הראשית, לדון בנושא של נישואי תערובת.
מרינה סולודקין:
זאת המדינה שצריכה לתת את הפתרון, וחברי רומן אמר שב-1996 הוא הציע הצעת חוק שלא עברה, אבל ב-2000 היינו מאוד קרובים בכנסת להעביר חוק של חבר הכנסת יולי אדלשטיין בנושא נישואים אזרחיים לאלה שלא יכולים להתחתן דרך הרבנות כדת משה.
מרינה סולודקין:
רק קול אחד היה חסר לנו, ואני יכולה לומר - בגלל שאחר כך השתמשו מאוד בנושא נישואים אזרחיים בתעמולת הבחירות - שדווקא לא כל חברי הכנסת
מרינה סולודקין:
משינוי היו בזמן ההצבעה, וזה היה מאוד וחשוב.
מרינה סולודקין:
כמו שיש ביהדות כבוד למת, צריך להיות כבוד למי שמתחתן.
מרינה סולודקין:
אנחנו כמנהיגים ונציגים של קהילת יוצאי ברית המועצות לא יודעים מה לעשות כל זמן שהחוקים לא עוברים בכנסת, מסיבה זו או אחרת.
מרינה סולודקין:
עכשיו יש לנו קואליציה שאני מברכת עליה, של הליכוד, שינוי והאיחוד הלאומי, ואני חושבת שהכל תלוי בשר המשפטים ובשר הפנים, שנוכל לקבל נישואים אזרחיים לאלה שלא יכולים להתחתן בנישואים דתיים.
מרינה סולודקין:
אנחנו לא נקבל שום תירוצים אם בסוף הקדנציה לא יהיו נישואים כאלה, כי ללכת לחוץ לארץ זה גם כסף, גם בושה.
מרינה סולודקין:
לעומת חבר הכנסת ברונפמן, אני חושבת שיש קשר בין גיור ונישואים אזרחיים.
מרינה סולודקין:
אני מאוד רוצה יותר גיור לאנשים שרוצים גיור, אני בטוחה שאתם בדרך הנכונה לסדר את כל התהליכים בצורה טובה עם קצת חוכמה והבנה, אבל אני חושבת שאין בכוח ההלכתי להפריע לתהליכים אזרחיים בארץ שיש בהם צורך.
מרינה סולודקין:
אני מקבלת טלפונים בלילה כשמישהו בכעס צועק עליי ואומר: "בשביל להתחתן אני צריך ללכת למולדובה?".
מרינה סולודקין:
כשהם מבינים שהם לא יכולים להתחתן בארץ, הם שואלים את הנציגה שלהם איך הם יכולים להתחתן.
מרינה סולודקין:
אני חושבת שברוח טובה ובהבנה אפשר להגיע להסדר.
מרינה סולודקין:
צר לי ששמענו מהרב הראשי האשכנזי ביקורת על חוק השבות ועל ההרכב של העלייה, אני לא יכולה להסביר למה הניסיון שלנו עם הרבנים הספרדיים הוא יותר טוב, אבל ברוח טובה אנחנו יכולים לתת פתרונות ולתת את היחס הראוי לכל האנשים.
יגאל יאסינוב:
כמי שמייצג פה, לשמחתי הרבה, את מפלגת שינוי, גם את שר המשפטים ושר הפנים שספגו ביקורת, אני רוצה להודיע למשפחת חברי הכנסת, שהיו צריכים לדעת על כך, ולרבנות הראשית שוועדה קואליציונית צריכה תוך כמה חודשים לסיים את ההמלצות ואנחנו נתחיל בחקיקה בנושא נישואים לפסולי חיתון, לכל מי שהרבנות לא מוכנה לחתן, אפילו שאחד מהם יהודי והשני לא; כל אלה יקבלו אישור להתחתן, והחקיקה תתבצע בזמן הקרוב.
יגאל יאסינוב:
לפי ההסכם הקואליציוני, תוך שנה מקיום הקואליציה - ועברנו כבר מעל חצי הזמן הזה - הדבר הזה מגיע לחקיקה.
יגאל יאסינוב:
אני מזמין אתכם להצטרף לוועדה הזאת, ולהיות שם לא החלק המטרפד כי זה לא יעזור, החוק יעבור, אנחנו לא נוותר על זה.
יגאל יאסינוב:
רק תדעו - אנחנו נלך לפיצוץ הממשלה אם החוק הזה לא יעבור.
קולט אביטל:
אנחנו יכולים לשאול את טומי לפיד אם זה כך.
יגאל יאסינוב:
את יכולה לשאול את טומי לפיד.
יגאל יאסינוב:
אני מדבר על דבר שחתום בהסכם הקואליציוני – פסולי חיתון יקבלו אישור להתחתן.
יגאל יאסינוב:
אני אישית אין לי בעיה להתחתן, למרות זאת אני לא אתחתן ברבנות, אני מחליט על כך; אם אתחתן ברבנות אז רק ברבנות הרפורמית ורק עם רַבָּה.
יגאל יאסינוב:
את זה אני אומר לפרוטוקול.
מרינה סולודקין:
אין רצון לשאול את בת הזוג?
מרינה סולודקין:
אולי היא רוצה להתחתן ברבנות האורתודוכסית?
יגאל יאסינוב:
היא מוכנה.
יגאל יאסינוב:
אני גם לא אתחתן בקפריסין לפי מה שהרבנות שולחת אותי, כי אני לא מאמין ברבנות.
יגאל יאסינוב:
אני חוזר לדברי החכמים – אל תפגע ביהודי.
יגאל יאסינוב:
כשאתם לא נותנים ליהודי, אפילו שהוא יהודי בספק, כי אסור להכריז עליו שהוא גוי, אסור להכריז על מישהו שהוא גוי עד שהוא לא אמר שהוא גוי, כי יכול להיות שהוא אחד מאלה שאיבד את הקשרים, אחד מאלה ששכח, אבל הנשמה שלו עדיין זוכרת את זה.
יגאל יאסינוב:
אסור לפגוע ביהודי, אל תפגע ביהודי.
הרב הראשי יונה מצגר:
אני רוצה להביע את עמדת הרבנים הראשיים.
הרב הראשי יונה מצגר:
אנחנו כבר בעיצומם של דיונים עמוקים מאוד בעניין הזה.
הרב הראשי יונה מצגר:
מה שעומד בראש דאגתנו, אני בטוח שגם בראש דאגת
הרב הראשי יונה מצגר:
כם כמנהיגים ציבוריים, אנחנו רוצים לעשות הכל, רצוננו עז שהעם היהודי יהיה עם אחד, והאחדות בינינו היא משאת נפש.
הרב הראשי יונה מצגר:
אנחנו מעוניינים שלא ייווצר חלילה פילוג בעם.
הרב הראשי יונה מצגר:
כל בקשתנו היא קודם כל - אל תזדרזו כל כך מהר, אנחנו רוצים לעבוד בשיתוף פעולה.
הרב הראשי יונה מצגר:
יש לנו רצון להקל, אחד הדברים שעומדים אצלנו על הפרק - ואנחנו רוצים גם לגבש עמדה בהתייעצות עם כל גדולי ישראל, כדי שהעמדה הזאת תהיה קואליציה שמתקבלת על כל שכבות הציבור, גם בציבור הדתי, בציבור החרדי ובוודאי החילוני שיסכים לכך - הוא למצוא הסדר לנישואים קודם כל בקרב המסה המרכזית שלא יכולים להינשא ברבנות, של בני זוג שניהם נוכרים.
הרב הראשי יונה מצגר:
אנחנו מבינים את המועקה, הם לא צריכים לנסוע למולדובה כדי להינשא, כי הם לא חייבים גם להישמע להוראות ההלכה כי הם לא יהודים.
הרב הראשי יונה מצגר:
כבר העלינו את הנושא בישיבת מועצת הרבנות הראשית האחרונה, ביקשנו מהרבנים שיגבשו עמדה ויתייעצו, כל אחד עם מי שהוא מתייעץ, לכל רב יש הרבנים שלו, היועצים שלו, הספרים שהוא פותח ומתייעץ איתם, ואנחנו עומדים להגיע להכרעה.
קולט אביטל:
לגבי שני בני זוג שאינם יהודים, החוק מתיר להם להתחתן לא ברבנות.
הרב הראשי יונה מצגר:
אין לנו נישואים אזרחיים.
הרב הראשי יונה מצגר:
השאיפה שלנו, אפילו עד כדי כך, זו הדרך שאנחנו מבינים, שגם זוג שאיננו יהודי, כלומר נוכרי ונוכריה בהגדרה ההלכתית, יוכלו להירשם ברבנות, כלומר במסגרת המועצה הדתית הקיימת.
יגאל יאסינוב:
זה לא.
יגאל יאסינוב:
למה הם צריכים לבוא לרבנות?
רומן ברונפמן:
זכותך להתנגד, אבל זה לא המקום.
רומן ברונפמן:
הרב מדבר, תן לו לסיים משפט.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
זכותך להתנגד, וזכות של הרב להביע את דעתו, בצורה יפה.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
צריכים סבלנות.
קולט אביטל:
סליחה.
הרב הראשי יונה מצגר:
אנחנו רוצים להוכיח שאנחנו מעוניינים בהחלט ליצור מצב שהרבנות תוביל עמדה פתוחה יותר בעניין הזה, דבר שלא היה.
הרב הראשי יונה מצגר:
כדי ליצור את התשתית לחידוש, דבר חדשני שלא היה במשך 55 שנות קיומה של המדינה, אנחנו זקוקים למעט זמן.
הרב הראשי יונה מצגר:
זאת תהיה החלטה לא קלה מבחינתנו.
הרב הראשי יונה מצגר:
לכן תנו לו את הזמן להעביר את הדברים הללו בצורה הסבלנית, המאחדת, המלכדת, אנחנו עובדים על כך.
הרב הראשי יונה מצגר:
שוב, אני מצטרך מאוד לדברים שאמר עמיתי הראשון לציון בחוכמה רבה – העבודה השקטה היא סוד ההצלחה.
הרב הראשי יונה מצגר:
ברגע שנעשה פרובוקציה מכל נושא, זה רק יקשה עלינו.
הרב הראשי יונה מצגר:
תעזרו לנו לעזור לעם.
הרב הראשי יונה מצגר:
אנחנו מעוניינים ללכת בשלבים, בחוכמה, תאפשרו לנו לעבוד בצורה שקטה.
קולט אביטל:
הקשבנו בקשב רב, ושמענו גם המילה שלבים, לעבוד בשלבים.
יגאל יאסינוב:
אין זמן.
יגאל יאסינוב:
אנחנו מסיימים את העניין הזה, לא יהיה לכם יותר זמן.
קולט אביטל:
חבר הכנסת יאסינוב, אני מנסה לגרום לכך שאנשים יתנהגו בנימוס.
קולט אביטל:
קצת נימוס, קצת דרך ארץ.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
חבר הכנסת יאסינוב, אני מזמין אישית, נשב על כוס קפה ונוכל להרחיב את הדיבור.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
לכבוד יהיה לי.
יגאל יאסינוב:
אני מסכים, אני מוכן.
הראשון לציון הרב שלמה אמר:
בוא, בכבוד, מתי שתרצה תבוא ונשב.
הראשון לציון הרב שלמה אמר:
עכשיו אני רק רוצה להסביר כמה נקודות.
הראשון לציון הרב שלמה אמר:
אני בפירוש לא מדבר על שלבים, אולי זאת פליטת פה.
הראשון לציון הרב שלמה אמר:
אנחנו לא מדברים על שלבים, לא בכיוון הזה.
הראשון לציון הרב שלמה אמר:
אבל במשך השנים של קיום המדינה לא היתה כל כך בעיה, כי הערבים המוסלמים התחתנו אצל הקאדי המוסלמי, הנוצרים התחתנו בכנסייה.
הראשון לציון הרב שלמה אמר:
אבל היות ויש היום כ-300 אלף שנקראים לא יהודים, ורובם לא מעוניינים להתחתן לא אצל הנוצרים ולא אצל המוסלמים, ועל פי החוק היום הם לא יכולים להתחתן אצל היהודים, יש לנו רעיון שמבוסס בהלכה – לעשות להם חתונה.
הראשון לציון הרב שלמה אמר:
אין הכוונה שנביא רב שיחתן אותם, שחבר הכנסת יאסינוב כל כך מפחד מזה, הכוונה היא שיהיה פקיד מכובד שיקבל אותם ויערוך את הנישואים כפי שמקובל בכל העולם, לא יותר ולא פחות.
יגאל יאסינוב:
למה ברבנות?
מרינה סולודקין:
למה לא?
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
אני רק מסביר את העמדה שלנו.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
נעשה כמו בכל העולם.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
עוד לא החלטנו אלה, כפי שהרב הראשי אמר זה רעיון שצריך הסכמה של גדולי הדור, כי בלי זה יהיה קרע ומחלוקת, ולא את זה אנחנו מחפשים.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
אנחנו רוצים שזה יהיה בהסכמת גדולי הדור, אנחנו עובדים על זה, חושבים על זה.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
למה באמת רק דרך הרבנות?
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
כי היום החוק של הנישואים והגירושים הוא בידי הרבנות ולא צריך לשנות את זה אם יש אפשרות להשתמש באותו חוק, קל וחומר אם יש אפשרות להשתמש באותה הלכה, באותה הדת, כי אז אנחנו ממשיכים לשמור על הכללים של המדינה שלנו ועל הזהות היהודית של המדינה, וזה חשוב.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
אם זה נעשה על פי ההלכה, עדיין אנחנו שומרים על הזהות היהודית של המדינה.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
ראשי המדינה שהקימו אותה, כולל ראש הממשלה הראשון דוד בן גוריון המנוח ואחרים, לא היו ילדים קטנים, הם לא היו אנשים שלא ראו דברים, כמעט כולם היו תמימי דעים שאת החוק של הנישואים והגירושים צריך לתת בידי הרבנות, ולא מפני שכולם כל כך אהבו את הרבנות אלא כי הם הבינו שזה דבר שישמור על אחדות העם.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
נוצרה לנו בעיה קשה, ישבנו לחשוב עליה, חשבנו איתכם ואנחנו יושבים וחושבים.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
אנחנו לא חושבים שיש לנו הכלים להתמודד איתה.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
כמובן יש עוד דברים, אבל האחוזים שם הם אפסיים ממש.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
פה עיקר הבעיה היא זאת, ולזה נראה לנו שיש לנו דרך.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
גם בזה נלך בנחת, נלך בהסברה, גם אם יש ויכוח נעשה אותו אבל בכבוד הדדי, בידידות, עם ההסתכלות של ליכוד העם ואחדותו שלא יהיו, חס ושלום, קרעים בעם.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
והשם יעזרנו על דבר כבוד שמו.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
תודה רבה לכם, אנחנו מודים לכם שבאתם ושכיבדתם אותנו והשמעתם לנו את דעותיכם בכבוד.
הראשון לציון הרב שלמה עמאר:
נקווה להמשך טוב.