GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קולט אביטל:
עלייתם בארץ מותנית בזה שהם יעברו כאן תהליכי גיור, ואכן התהליכים האלה מתקיימים אך לא תמיד לשביעות רצוננו.
קולט אביטל:
לאחרונה קיימנו כאן ישיבה וכתוצאה מהישיבה הזו פנינו אל הרבנות הראשית ומנכ"ל משרד הדתות, שבעקבותיה יצאו הוראות מאוד ברורות לפיהן אין התניה לגיורן של הבנות בשירותן בצבא.
קולט אביטל:
אנו הצלחנו כך לרענן את ההוראות שהיו בעבר.
קולט אביטל:
אנו יודעים שרוב הגיורים באולפנאות לגיור נערכות על פי תוכניות שסוכמו עם משרד החינוך.
קולט אביטל:
בעוד שאנו רואים כי באולפנים האלה מספרם של האתיופים הוא רב, יש 2,000-2,5000 אתיופים שעוברים גיור בשנה, מספרם של אלה שהגיעו מברית המועצות לשעבר נע בין 690,000 ל-900,000 לכל היותר.
קולט אביטל:
היום אנו באנו לבדוק מהי מדיניות של משרד הפנים בנושא הזה.
קולט אביטל:
לצערי, שר הפנים עדיין לא הגיע.
קולט אביטל:
אני מוכרחה לציין, כי לא היתה ישיבה אחת שבה הוא לא איחר.
קולט אביטל:
אני רואה כי גם הפקידות במשרדו נדבקה במחלת האיחורים.
קולט אביטל:
רצינו לפתוח את הישיבה עם דבריו של שר הפנים שיאמר לנו מהי המדיניות החדשה בנושא.
קולט אביטל:
השאלה היא מדוע כדי לעבור הליך גיור, צריך לקבל את אישורו של משרד הפנים.
קולט אביטל:
אם הדבר הוא מחוייב המציאות, מדוע משרד הפנים מתמהמהה כל כך בנתינת האישורים הללו?
קולט אביטל:
חברי כנסת שונים ואני פנינו פעמים רבות למשרד הפנים, ולא זכינו לקבל תשובות.
קולט אביטל:
בעיה נוספת היא שעולים רבים לפני הגיעם לארץ טוענים כי הם מעוניינים להתגייר, אך כאשר הם מגיעים לארץ מתברר כי רק מיעוט מתוכם, בין 15%-20%, מוכנים לעבור את ההליך הזה.
קולט אביטל:
חלקם טוענים בפנינו כי התהליכים קשים מאוד ומכבידים עליהם מאוד.
קולט אביטל:
היינו רוצים גם להבין מה נעשה כדי להקל על אנשים ולאפשר להם לעבור את ההליך הזה.
קולט אביטל:
אני רוצה לציין, כי הסוגייה הזו של הגיור קשורה לא רק לסוגייה הדמוגרפית שלנו, אלא גם לחוק האזרחות.
קולט אביטל:
השאלה היא, באיזו מידה צריך להתנות אזרחות ישראלית באמצעות תהליך גיור, ובאיזו מידה אפשר להקל על האנשים ולתת להם תושבות, באיזו מידה ניתן לעזור לאנשים לעבור את התהליכים בצורה נוחה יותר, ובאיזו מידה אנחנו כמדינה מכבידים על אנשים שמחליטים להצטרף לעם שלנו, החל מחתונה ועד קבורה.
קולט אביטל:
כל אלה סוגיות בהן אנו רוצים לדון.
קולט אביטל:
זהו איננו דיון ראשון בנושא הזה שנערך בכנסת, ואני מניחה כי זהו גם לא דיון אחרון.
קולט אביטל:
כיוון שהשר עדיין לא הגיע אני רוצה להעביר את רשות הדיבור לחה"כ סולודקין.
מרינה סולודקין:
אני חושבת שהישיבה היום מאוד חשובה.
מרינה סולודקין:
אנו ציפינו לדיווחים של משרד הפנים לגבי המדיניות והשינויים שיש במדיניות הזו.
מרינה סולודקין:
בעית הגיור היא לא רק בעיה של משרד הפנים, אלא גם של משרד החינוך, הרבנות הראשית וגם של כלל הציבור הישראלי.
מרינה סולודקין:
אני לא מבינה למה יש כל הזמן הפתעה בנוגע למספר הילדים שהם לא יהודים בקרב העולים.
מרינה סולודקין:
לפי חוק השבות הגיעו יותר מימליון איש מחבר המדינות וגם עשרות אלפים אנשים מאתיופיה וממקומות אחרים.
מרינה סולודקין:
לפי חוק השבות, גם נכדים של יהודי יכולים להגיע לארץ.
מרינה סולודקין:
כל מי שנמצא כאן הוא חוקי, לפי חוק השבות.
מרינה סולודקין:
למה כל הזמן סופרים כמה יש לא יהודים?
מרינה סולודקין:
את מי שנמצא כאן לא לפי חוק השבות, אתם יכולים לגרש.
מרינה סולודקין:
אנו לא רוצים להתעסק עם אנשים שזייפו ועשו דברים לא חוקיים.
מרינה סולודקין:
במשך הרבה שנים מפלגת ישראל בעלייה והשר שרנסקי חשבו לנכון שתהליכים של גיור ומספר של אנשים שמתגיירים בקרב עולים מכל המדינות, ובמיוחד של אלה מברית המועצות, אינם רק תהליכים פורמליים.
מרינה סולודקין:
זו קליטה רוחנית.
מרינה סולודקין:
בהתחלה היה רצון רב להתגייר בקרב העולים, אבל הם ראו הרבה מכשולים.
מרינה סולודקין:
הם ראו כי רוצים להחיל את אורח החיים הדתיים על אנשים שבמשך שלושת הדורות לא היו דתיים לגמרי, אך הם יהודים בדמם.
מרינה סולודקין:
חשוב לנו מאוד שתדעו כי אנו הגענו לפי דם ולא לפי דת.
מרינה סולודקין:
היו הרבה מכשולים, היה מאבק בממשלה, היו פשרות, ועדת נאמן, ולבסוף ההר הוליד את העבר.
קולט אביטל:
לפי ועדת נאמן, הוקם אולפן חדש שמושקעים בו הרבה מאוד האמצעים, אך בסופו של דבר רק מעט מאוד אנשים ניגשים לגיור.
קולט אביטל:
גם כאן צריך לשאול מדוע.
מרינה סולודקין:
כאשר אני מסתכלת על המספרים ואני רואה כי בקרב העולים מברית המועצות משנת 1999יש פחות מ-1,000 הניגשים לגיור, ובקרב העולים מאתיופיה יש 2,500, אני חושבת כי אולי יש כאן העדפה מתקנת.
מרינה סולודקין:
אני שמחה בשביל האתיופים, אך אני מודאגת מהמצב בקרב העולים מברית המועצות.
מרינה סולודקין:
אני חושבת כי הבעיה בקרב העולים מברית המועצות היא בעיה של החברה הישראלית, ולא בעיה של הקהילה.
מרינה סולודקין:
אנשים הגיעו לפי חוק השבות ויש להם דם יהודי וקשר ליהודים, כמו שאין בתפוצות אחרות.
מרינה סולודקין:
היתה ישיבה מאוד מעניינת על בני מנשה.
מרינה סולודקין:
ראינו אנשים שלא היו להם סבתות שנספו בשואה, ובכל זאת לאחר שלושה שבועות הם הפכו ליהודים לכל דבר.
מרינה סולודקין:
יש לי נורמה חזקה מאוד לגבי מיהו יהודי, אך אני נדהמתי שראיתי שמביאים עובדים זרים לעבוד בשטחים וקוראים לזה תהליך של גיור.
מרינה סולודקין:
לזה אני לא מסכימה.
מרינה סולודקין:
יש לי הרבה שאלות לממסד הדתי ולרבנות הצבאית.
מרינה סולודקין:
אתם צריכים להחליט אם אתם רוצים עם אחד או לא.
מרינה סולודקין:
לפי מה שאנו רואים בשטח, שמכבידים על האנשים ועושים את הכל כדי לזרוק את האנשים מן המערכות, אתם לא רוצים את האנשים שיש להם דם יהודי וקשר לגורל יהודי והסטוריה יהודית.
מרינה סולודקין:
אתם יכולים להגיד שאני לאומנית.
מרינה סולודקין:
אנשים שיש להם דם יהודי יכולים להיות יהודים.
מרינה סולודקין:
אתם חושבים לגמרי אחרת.
מרינה סולודקין:
קולט, אנו רוצים לשמוע מדוע זורקים מאות אלפי אנשים מקליטה רוחנית בארץ.
מרינה סולודקין:
כאשר מדברים על גיור של עולים מברית המועצות, מיד כולם מתחילים לטעון כי אלה אורתודוקסים, רפורמים, או קונסרבטיבים.
מרינה סולודקין:
אנו לא רוצים לשחק לפי הכללים שלכם.
מרינה סולודקין:
בגלל כל הצעדים שנקטו בתקציב 2003, העלייה מברית המועצות כמעט הפסיקה.
מרינה סולודקין:
אנשים הולכים יותר לגרמניה.
מרינה סולודקין:
האם את זה אתם רציתם?
מרינה סולודקין:
אני חושבת כי קורה כאן משהו שמבחינה נורמלית אינטיליגנטית והגיונית לא ניתן להבין אותו.
מרינה סולודקין:
לי מאוד כואב.
קולט אביטל:
אני שמחה שהעלית גם את הסוגיה של העדר העליה מחבר העמים בזמן האחרון.
קולט אביטל:
חלק מהסיבות לכך נובעות מהגזירות הכלכליות.
קולט אביטל:
קיימנו גם ישיבה עם הסטטיסטיקן הראשי שגם הבהיר לנו שכל אלה שבוחרים להישאר בגולה, או בוחרים לעבור לגרמניה במקום לישראל, עתידם כיהודים איננו מובטח בהכרח.
קולט אביטל:
הצמיחה של העם היהודי שואפת לאפס.
קולט אביטל:
רק בארץ נשמר איזון בצמיחה של האוכלוסייה היהודית.
קולט אביטל:
אני מציעה שד"ר אשר כהן שערך מחקר מאוד מקיף בנושא הזה, ייתן לנו כמה נתונים.
אשר כהן:
אני אתחיל עם כמה נתונים, ואני לא אומר מהן המגמות העתידיות, כיוון שאני לא רוצה להיות עתידן.
אשר כהן:
היום 270,000 רשומים כלא יהודים.
אשר כהן:
אני רוצה לציין כי כאשר באים לטפל בנושא של גיור מול רישום, אסור לשכוח כי הנתונים הרשמיים הם תמיד נתונים ממעיטים.
אשר כהן:
מדינת ישראל לא היתה מוכנה לעלייה הזו.
אשר כהן:
בשנת 1989-1990, הרישום נעשה נעשה על בסיס הצהרות.
אשר כהן:
כל מימד ההוכחות לא היה, ועל כן שמי שרוצה להקפיד יכול לומר כי 270,000 יכולים בקלות להפוך ל-400,000.
אשר כהן:
אם אנו מסתכלים על אחוז הגידול השנתי, נראה כי אחוז לא יהודים על פי ההלכה, ללא סיווג דת, הוא של האוכלוסייה עם אחוז הגידול השנתי ביותר בישראל, גם יותר מן המוסלמים, מהסיבה שמאזן ההגירה שלהם גדול.
אשר כהן:
אם האחוז הגידול השנתי של המוסלמים הוא קרוב ל-4% היום, ואצל היהודים זה פחות מ-2%, אחוז הגידול השנתי של עולים לא יהודים הוא 14%-15%.
אשר כהן:
בגלל מבנה העולם היהודי ואחוז נישואי התערובת, התופעה תהיה תופעה קבועה.
אשר כהן:
נבדוק כעת מהי הבעיה גם מנקודת המבט הדתית שהיא כרגע המובילה בישראל.
אשר כהן:
אנו לא עוסקים במבוגרים שהגיעו כבר נשואים.
אשר כהן:
גם המסורתיים מקבלים את עמדתם של האורתודוקסים בנושא הזה.
אשר כהן:
30% מהאוכלוסיה תופסת את העמדה האורתודוקסית כתקפה בנושא הזה.
שלמה שהם:
מדוע המבוגרים הם לא רלוונטים?
אשר כהן:
כיוון שהם לא יכולים ללדת יותר, ואין להם השפעה על הדור הבא.
שלמה שהם:
אם הם לא יהודים, אז גם הילד שלהם לא יהיה יהודי.
שלמה שהם:
בעיית הגיור, כאשר אנו מדברים על מיתון מתחים ואפשרות לפתור את הבעיה, עוסקת בעיקר באותו פוטנציאל שיש לו השפעה על הדור הבא.
שלמה שהם:
כיוון שההלכה האורתודוקסית אומרת שיהודי נקבע לפי האם , הבעיה ממוקדת בנשים רווקות לקראת גיל הנישואין.
קולט אביטל:
מדוע לא בגברים רווקים לקראת גיל הנישואין?
אשר כהן:
אם גבר לא יהודי נישא ליהודייה, הילדים הם יהודים ואין בעיה בדור הבא.
אשר כהן:
לכן אותן 40,000-50,000 משפחות בהן הגבר לא יהודי והאם יהודייה, אינן מעניינות אותנו מבחינת הבעיה של הדור הבא.
שלמה שהם:
עדיין יש 14% גידול טבעי כתוצאה מהעלייה שעליה דיברת.
מיכאל מלכיאור:
גם הבעיה ההלכתית היא של הדור הבא.
קולט אביטל:
אני מבקשת שתדבר לא רק על הדור הבא, כיוון שבינתיים יש לנו בעיות עם חיילים והוריהם, ועם כאלה שאינם יכולים להינשא בארץ.
חמי דורון:
זו בדיוק ההגדרה של הדור הבא.
אשר כהן:
אני מצמצם את הבעיה לבעיה ההלכתית המיידית המשפיעה על כמות הלא יהודים בישראל, אשר מתמקדת בנשים רווקות לקראת גיל הנישואין.
אשר כהן:
אם אנו מתכלים על טווח הגילאים 0-60, יש 40,000 נשים.
אשר כהן:
בטווח המיידי, אנו מדברים על 20,000-25,000 נשים.
אשר כהן:
מהצד ההלכתי זו הבעיה של הדור הבא.
אשר כהן:
אם נשים אלה תנשאנה ועדיין לא תהיינה יהודיות על פי ההלכה, הכל יעבור לדור הבא.
אשר כהן:
לאחר שצמצמתי את המספר עליו אנו מדברים, אני רוצה לדבר על התהליכים הכלליים.
אשר כהן:
זה לא רלוונטי, שאנו נגייר את מי שעומדת להינשא ללא יהודי, רק כדי לפתור את הבעיה בדור הבא.
אשר כהן:
בעיית הזהות היא הרבה יותר רחבה.
אשר כהן:
ליד 270,000 אנשים עליהם אנו מדברים, יש משפחה של יהודים.
אשר כהן:
הבעיה מבחינת הזהות והתחושה של אפליה כאשר מתייחסים אל אותם אנשים כלא יהודים, היא בעיה של המשפחה כולה.
אשר כהן:
כאשר ישנה בעיה ל-50,000-60,000 אנשים שאינם יכולים להינשא בארץ, זו גם בעיה משותפת לכל המשפחות שלהם.
אשר כהן:
במדינת ישראל מתנהל גיור המוני, גיור סוציולוגי.
אשר כהן:
ברגע שנוחתים פה בארץ הגיור מתחיל.
אשר כהן:
העולים הללו חיים בתוך הרוב היהודי ורוכשים את השפה, וגם המבטא לאט לאט נעלם.
אשר כהן:
השירות הצבאי הוא הסימן לכך.
אשר כהן:
בכל רגע נתון משרתים בצבא בין 6,000 ל-9,000 חיילים עולים שאינם מוגדרים כיהודים.
אשר כהן:
ככל שהתהליך של הגיור הסוציולוגי מתקיים, הולך וגדל הפער בין החיים בפועל, לבין המעמד הרשמי ותפיסת החברה אותם.
אשר כהן:
בסופו של דבר איזשו גורם יצטרך לבצע התאמה כדי לכסות על הפער הזה.
אשר כהן:
השאלה היא אם זה יהיה גיור דתי שיהיה מקובל על כל האוכלוסייה, או גיור חילוני שלא יהיה מקובל על 40% מהאוכלוסייה.
אשר כהן:
כל שאלת מיהו יהודי עד היום היתה שאלה סמלית עקרונית.
אשר כהן:
האח דניאל וילדי שליט הציבו אתגר עקרוני גדול מאוד למערכת, כיוון שרצו שתהיה הפרדה בין דת ללאום.
אשר כהן:
כאשר אנשי שליט הגישו עתירה, במדינת ישראל לא חיו אפילו 500 ילדים שאמם לא יהודייה.
אשר כהן:
היום ישנם 150,000 ילדי שליט.
אשר כהן:
הבעיה כבר איננה בעיה סמלית, אלא בעיה כלל-לאומית רחבת היקף.
קולט אביטל:
כולנו עדים לתהליך של ישראליזציה של רוב עולי חבר העמים לשעבר.
אשר כהן:
חלקם הגדול עובר גם תהליך של יהודיזציה, כלומר, כניסה לקולקטיב היהודי ולא הישראלי.
קולט אביטל:
אנו עדים לשותפות בגורל גם בעצם שירותם בצבא, גם בקורבנות שהם משלמים בפיגועים וגם בתרומה לחברה הישראחלית.
קולט אביטל:
מכאן הפערים שעליהם אנו מדברים, הם הנושא שצריך להעסיק אותנו.
קולט אביטל:
כיוון ששר ה-פנים עוד לא הגיע, המדיניות שלו בנושא עדיין לא נהירה לנו.
משה גפני:
אולי הוא בחקירות?
קולט אביטל:
בינתיים אנו רוצים לשמוע את עמדתה של הרבנות.
קולט אביטל:
אני רוצה לפנות למנכ"ל משרד הדתות, ולשאול אותו שאלה.
קולט אביטל:
אנו עדיין לא יודעים מדוע משרד הפנים איננו מאפשר ליותר אנשים לגשת לאולפנות לגיור, אך מאותו הרגע שמשרד הפנים מאשר את התהליך, האם ישנה הכבדה בתהליך של 12-14 חודשים, או שישנה מגמה לסייע ולהקל?
קולט אביטל:
בינתיים הגיע שר הפנים.
הרב אליהו בן-דהן:
לי יש רק דברים טובים להגיד על משרד הפנים.
הרב אליהו בן-דהן:
נדמה לי שיש פה איזשו בלבול בנושא משרד הפנים.
הרב אליהו בן-דהן:
לבעיית הגיור של העולים מחבר העמים אין שום קשר למשרד הפנים.
הרב אליהו בן-דהן:
העולים מארצות חבר העמים הם אזרחי המדינה שמקבלים תעודת זהות וסל קליטה, והם אינם זקוקים לאישור ממשרד הפנים כדי להצטרף להליך הגיור.
הרב אליהו בן-דהן:
אישור משרד הפנים מתייחס לשוליים של הליך הגיור.
הרב אליהו בן-דהן:
אישור משרד הפנים נדרש אך ורק לעובדים זרים או תיירים שהגיעו לארץ לא לשם גיור.
קולט אביטל:
מדוע מי שעלתה לארץ במסגרת תוכנית "נעלה" ורוצה לעבור גיור כיוון שהיא רוצה להתחתן עם אזרח ישראלי, נדרשת לקבל קודם כל אישור ממשרד הפנים?