GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה קליין:
לראשונה מספר הלומדים מקרב יוצאי חבר המדינות עקף את מספר הפלאשמורה הלומדים לקראת גיור, ובזה אנחנו מתבלבלים.
משה קליין:
כרגע יושבים כ-2,000 ומשהו מבני הפלאשמורה, ואני מניח שזה יגדל.
משה קליין:
אבל, כרגע יושבים כ-3,000 אנשים שלומדים.
אופיר פינס-פז:
בחייך, יש מיליון יהודים מחבר העמים.
משה קליין:
יש לי לא פעם תחושה שלא רוצים לשמוע את העובדות ושלא רוצים להתבלבל.
משה קליין:
אני מסכים איתך ש-3,000 לומדים הוא לא החזון של מערך הגיור.
קולט אביטל:
מבין 3,000 הלומדים כמה יסיימו את התהליך?
משה קליין:
אני רוצה לעדכן שב-2003 גוירו 919 מיוצאי חבר העמים, וב-2004 1,730.
משה קליין:
מדובר אותם בתי הדין, אותם דיינים שהם בהחלט מאירי פנים והם מוכנים לשמוע.
משה קליין:
אין ספק שאנחנו איחרנו את הרכבת ב-12 שנה.
משה קליין:
אנחנו לא יכולים לבכות על העבר, אנחנו צריכים להסתכל קדימה ולעשות את עבודתנו עם רוח טובה, וכך אנחנו עושים.
משה קליין:
אני שוב פונה, אנחנו נמצאים לא כדי "לחפף" את העניין, אלא כדי לעזור.
אופיר פינס-פז:
אני מתנצל על כך שאני עוזב עכשיו.
קולט אביטל:
כיוון שאנחנו בשידור, האם אתה מוכן לומר איך פונים אליך?
משה קליין:
אני מפנה את שימת ליבם של כל אלה שחפצים לעבור גיור של אמת, גיור כן מתוך מוטיבציות אמיתיות, לפנות למערך הגיור שנמצא במשרד ראש הממשלה.
משה קליין:
כל אדם שיפנה יופנה לגורמים המטפלים וייענה בצורה האופטימלית.
קולט אביטל:
סגן השר חבר הכנסת הרב מלכיאור, בבקשה.
מיכאל מלכיאור:
יש פה מספר נושאים ואנחנו לפעמים נוטים לערב דבר בדבר בדיונים האלה, ואני חושב שחשוב להפריד בין הנושאים.
מיכאל מלכיאור:
יש נושא אחד של מהי הגישה ההלכתית בתוך האורתודוקסיה, ואני שמח לשמוע מה שאומר גם נציג מינהל הגיור, כי מה שהיה חסר לי עד עכשיו, גם ב-12 השנים הללו וגם לפני כן, זה מהי ההגדרה ההלכתית המובהקת.
מיכאל מלכיאור:
היה ויכוח בעניין ובמידה מסוימת היה אפילו שקר בעניין.
מיכאל מלכיאור:
הגדירו הגדרות הלכתיות, אבל בפועל נעשו דברים בצורה מאוד שונה.
מיכאל מלכיאור:
אני חושב שלא היתה אף פעם הבהרה, והאמביוולנטיות הזאת אולי קיבלה עכשיו פתרון, ואני מקווה שכך.
מיכאל מלכיאור:
לא משנה לי מה הפתרון לכאן או לכאן, אבל שיחליטו ושיגידו מצד הרבנות מה עושים ושכולם ידעו מה עושים.
מיכאל מלכיאור:
בסופו של דבר אנחנו לא הגענו להכרעה הבסיסית, ואני חושב שנכון שהשר פה העלה את הנושא שצריכים פה להפריד בין נושא מיהו יהודי לנושא מיהו ישראלי.
מיכאל מלכיאור:
צריכים להפריד בין נושא הכנסת לנושא בית הכנסת בתחום הזה בצורה מובהקת.
קולט אביטל:
נכון.
מיכאל מלכיאור:
בגלל שאנחנו אף פעם לא מפרידים בצורה מובהקת, אנחנו תמיד נכנסים לפינות האלו שגורמים לסכסוך עצום עם העולם היהודי, ולסכסוך עצום בתוכנו, בלי שום סיבה.
מיכאל מלכיאור:
גם בנושא כללי צריך להגיד שאנחנו יודעים שאם רוצים עלייה היום אז צריכים לדעת ש-90% מהעולם היהודי היום מחוץ למדינת ישראל בא ממשפחות מעורבות כי זו המציאות היהודית היום בעולם.
מיכאל מלכיאור:
מאחר ואנחנו לא רוצים להגיד, אני לפחות לא רוצה להגיד שמי שלא התגייר כהלכה הוא יהודי מבחינתי, אז אני לא חושב שמדינה גם צריכה להגדיר את זה.
מיכאל מלכיאור:
אבל מצד שני, אי אפשר לסגור את הדלת מבחינת המדיניות העלייה וההגירה של מדינת ישראל בפני 90% מהעולם היהודי.
מיכאל מלכיאור:
לכן, הפתרון צריך להיות בהפרדה בין הכנסת לבין בית הכנסת בצורה חלקה ופשוטה.
מיכאל מלכיאור:
אני חושב שיכולה להיות פה הסכמה בין כל הזרמים, ובין כל הכיוונים הפוליטיים פה בצורה מובהקת.
קולט אביטל:
זאת אומרת שאתה רוצה חוקי הגירה.
מיכאל מלכיאור:
כן, אני רוצה חוקי הגירה ועלייה, לא איכפת לי גם לקרוא לזה עלייה.
מיכאל מלכיאור:
אבל, אני רוצה חוקי אזרחות במדינת ישראל בצורה הגונה.
מיכאל מלכיאור:
גם כשאמר הרב גפני לפני כן שלא מפריע לו מה שאמר השר בעניין הזה, הרי בכל זאת יש פה אנשים שעוצרים פה כל פעם בעד הורים של עולים מלקבל אזרחות, ואני שואל בשביל מה?
מיכאל מלכיאור:
למה?
מיכאל מלכיאור:
האם אסור שיהיה מספר לא יהודים במדינה?
מיכאל מלכיאור:
האם זה הופך אותנו להיות פחות יהודים במדינה?
מיכאל מלכיאור:
הרי זה לא מה שיכריע את ההכרעה המהותית של יהדותה של המדינה, ומה המשמעות, שעל זה יש לנו גם ויכוח עמוק.
מיכאל מלכיאור:
אבל, ההפרדה הזאת חייבת להתקיים כדי שנוכל להתקדם, כי אחרת אנחנו כל הזמן נמצאים בפינה החשוכה הזאת שלא פותרת שום דבר.
קולט אביטל:
חבר הכנסת ברונפמן, בבקשה.
רומן ברונפמן:
ראשית, אנחנו מברכים על קיום הישיבה.
רומן ברונפמן:
פסיקה בג"ץ באה בעקבות מציאות משתנה בעם היהודי ובמדינת ישראל.
רומן ברונפמן:
היהדות מחוץ לגבולות מדינת ישראל לא רק שהיא מכירה בזרמים, אלא היא יושבת סביב אותו שולחן והיא מדברת על החיים היהודים בגולה בחפץ לב, בנועם הליכות, ובסובלנות שאפיינה את היהדות בטרם הקמת מדינת ישראל.
רומן ברונפמן:
הבעיה של הרב גפני ושל הרב חבר הכנסת דהן היא שהם חיים בשתי מערכות חוקים, וכל פעם הם משתמשים באותה מערכת שבה נוח להם להשתמש.
רומן ברונפמן:
פעם זה המערכת הרוחנית, ופעם זה המערכת החילונית, מערכת המדינה.
רומן ברונפמן:
להפתעתי החיובית, אני שומע פה רוחות לגמרי חדשות גם מהרב מלכיאור וזה פחות מפתיע אותי, וגם מהרב דהן וגם הרב גפני כנראה יצטרף לזה.
משה גפני:
מה התחלת לדבר בשמי?
רומן ברונפמן:
אני ציטטתי אותך כשאמרת שיש להפריד בין הפוליטיקה לבין הדת.
רומן ברונפמן:
אני בעד, אני חושב שזה יעשה שירות מצוין ליהדות במדינת ישראל.
משה גפני:
רומן, אל תגיד דבר כזה בשמי.
רומן ברונפמן:
אני שמעתי את זה כרגע, וזה הפתיע אותי לטובה.
רומן ברונפמן:
הרב מלכיאור, אם אנחנו רוצים לקיים מדינת ישראל ולפתוח את הדלתות למדינה כמדינה ציונית, אנחנו צריכים להבין שלא רק 90% מיהדות הגולה הם צאצאים למשפחות מעורבות, אלא ש-80% מיהדות הגולה אינם שייכים לזרם האורתודוקסי ולא יעזור בית דין.
רומן ברונפמן:
האורתודוקסיה בארץ צריכה להבין את זה, ולהפסיק לזהות את המדינה עם אורתודוקסיה כי זה לא יוביל לשום דבר, אלא זה יביא לנתק בין מדינת ישראל שיש לה מונופול אורתודוקסי לבין העולם היהודי בגולה.
רומן ברונפמן:
אנחנו לא מעונינים בנתק הזה ולא ניתן לזה לקרות.
רומן ברונפמן:
לפסיקת הבג"ץ יש בסופו של דבר השלכות יותר רחבות מאשר רישום של עשרות גרים מהתנועות הלא אורתודוקסיות והזרמים שקיימים, או שלא קיימים כפי שנאמר פעם אחת על-ידי נציגים אורתודוקסים בכנסת.
רומן ברונפמן:
היא כנראה תדחוף את הזרמים האורתודוקסים במדינת ישראל להבין שהגיע הזמן להפריד בין חוקי המדינה לבין חוקי ההלכה.
קולט אביטל:
חבר הכנסת גפני, בבקשה.
משה גפני:
החלטת הבג"ץ היא החלטה פוליטית לכול דבר ועניין, ולא החלטה משפטית.
קולט אביטל:
זוהי החלטה משפטית.
משה גפני:
זו החלטה בכלל לא משפטית, אין לזה שום קשר לעניין המשפטי.
משה גפני:
אלו נושאים שקשורים להשקפת העולם של השופטים, וזה ברור לחלוטין.
משה גפני:
זה גם ניזון מדעת הקהל.
משה גפני:
אין לעניין הזה שום ערך משפטי.
משה גפני:
כל משפטן מתחיל היה יודע שאחד מהשניים.
קולט אביטל:
האם אתה מערער על סמכותו של בית הדין?
משה גפני:
אני מערער על זה, ואני מודיע לך שאני לעולם לא חשבתי ששופטי בית המשפט העליון הם מלאכים.
משה גפני:
תמיד האמנתי שהם בשר ודם, ותמיד סברתי שההחלטות שלהם בעניין הזה בוודאי, נגזרות מהשקפת עולם.
משה גפני:
אני יכול להביא אלף ואחת דוגמאות.
משה גפני:
כאשר שופט דתי מחליט על-פי ההלכה היהודית ושופט מסורתי נמנע, ושופטים חילוניים קובעים נגד ההלכה, ההחלטה היא פוליטית.
משה גפני:
אחת מהשתיים, אם מכירים בגיורי קפיצה אז למה לא מכירים בגיורים בארץ?
משה גפני:
אם מכירים היום בגיורי קפיצה למה לא הכירו בהחלטה הקודמת של בית המשפט בגיורי קפיצה?
משה גפני:
למה אמרו שאדם צריך להיות חבר בקהילה?
משה גפני:
לנו יש הסכם קואליציוני, ואני מודיע באופן חד משמעי שההסכם הקואליציוני שלנו עם הליכוד ועם ראש הממשלה אריאל שרון דיבר על הבג"ץ הזה.
משה גפני:
אנחנו ידענו שהוא יבוא ויש סעיף מיוחד לגבי העניין הזה.
משה גפני:
אני פניתי לראש הממשלה ואני דרשתי ממנו לתקן את החוק בעניין.
משה גפני:
זה ההסכם הקואליציוני, יש סעיף מיוחד על אף שלא מוזכרת המילה גיורי קפיצה.
משה גפני:
ההסכם אומר שהממשלה תהיה חייבת לתקן את זה ברגע שיש פגיעה בסטטוס קוו, וזה פגיעה בסטטוס קוו.
משה גפני:
באופן חד משמעי אני פניתי לראש הממשלה, חבריי ואני מתכוונים גם לקיים איתו דיון על העניין הזה.
משה גפני:
אנחנו נדרוש לתקן את החוק.
משה גפני:
אני מאוד מכבד את עבודתה של חברת הכנסת מרינה סולודקין, ואני גם מעריך אותה באופן אישי.
משה גפני:
אנחנו מדברים על אנשים שבאמת באו במסירות נפש.
משה גפני:
היא אמרה שיש קשר דם ודברים כאלה.
משה גפני:
פתאום ירד מספרם של האנשים שרצו להתגייר באופן דרמטי.
משה גפני:
לא היה נוח להם לעמוד בתור ברבנות.
משה גפני:
היהדות קובעת שאדם שהוא איננו יהודי שרוצה להיות יהודי, צריך לעבור תהליך לא קל.
משה גפני:
אם אנשים ויתרו על זה אז זאת אומרת שמלכתחילה כוונתם לגבי היהדות היתה שונה.
קולט אביטל:
אבל, למה להכביד?
משה גפני:
מכיוון שזאת היהדות, לא קל אחד שרוצה להתגייר בא ומתגייר.
קולט אביטל:
כך אתה מבין את היהדות.
קולט אביטל:
היהדות היא דבר יפה, היא לא מערכת סבל.
משה גפני:
גברתי היושבת ראש, אני אמרתי אצלך בוועדה כמה פעמים, ואני אחזור על זה.
משה גפני:
אנחנו לא דרוזים שמי שלא נולד דרוזי לא יכול להיות דרוזי לעולם, אין מושג של גיור.
משה גפני:
אנחנו גם לא נצרות.
משה גפני:
הנצרות היא דת מיסיונרית, היא רוצה שכול העולם יהיה נוצרי.
משה גפני:
היא גם מקלה מאוד, ולא רק שהיא מקלה אלא שבהיסטוריה שלנו גם הכריחו אותנו להיות נוצרים.
משה גפני:
היהדות איננה כזאת.
משה גפני:
אנחנו איננו מיסיונרים ואנחנו גם לא דרוזים.
משה גפני:
אם מישהו רוצה באמת להצטרף לעם היהודי וכוונתיו אמיתיות והוא מוכן לעבוד על זה בכל הכוח ולא להירתע מקשיים שמערימה אפילו הרבנות, הוא הופך להיות יהודי.
משה גפני:
זה התהליך שלנו, אי אפשר לשנות.
משה גפני:
שר הפנים אמר דברי אפיקורסות מוחלטת בציונות, ואני מקבל את זה.
משה גפני:
אני אוהב אפיקורסים, לפחות יש עם מי להתווכח.
משה גפני:
הציונות קבעה שמדינת ישראל היא מדינתו של העם היהודי, והיא קבעה שמי שזכאי לחוק השבות הוא רק מי שהוא יהודי.
משה גפני:
היא לא קבעה שנותנים את זה לגויים, היא לא קבעה שנותנים את זה למי שהוא איננו יהודי.
משה גפני:
בא שר הפנים ואומר היום דבר שמאוד מוצא חן בעיניי.
משה גפני:
אני באמת לוקח את הדברים שלו ברצינות ואני חושב שאנחנו נצטרך לשקול את זה מאוד ברצינות.
משה גפני:
הוא אומר יש להפריד הפרדה מוחלטת בין הלאומיות לבין היהדות, או יותר נכון בין האזרחות לבין היהדות.
משה גפני:
זאת אומרת, יכול להיות שנצטרך לעשות חוקי הגירה מדינת ישראל כפי שאת אמרת גברתי.
משה גפני:
המדינה השתנתה במשך 57 שנה.
קולט אביטל:
גם העולם.
משה גפני:
העולם משתנה, אבל המדינה בעיקר השתנתה.
משה גפני:
המדינה לא היתה אטרקטיבית לעם היהודי כשהיא קמה, ובשנים שלאחר מכן.
משה גפני:
היה כאן קשה מאוד, ומי שהיה כאן ואנחנו היינו כאן, זו היתה באמת מסירות נפש לגור כאן.
משה גפני:
היום מדינת ישראל הפכה להיות מדינה אטרקטיבית וכתוצאה מזה עמים שלמים או אנשים במדינות רבות שהמצב הכלכלי בהן קשה, רוצים לבוא לארץ.
משה גפני:
זה לא בגלל שהם רוצים להיות יהודים, אלא בגלל שהם רוצים להיות כאן.
קולט אביטל:
אנחנו בוועדה הזאת לא בטוחים שהמדינה הזאת הפכה לכול כך אטרקטיבית.
קולט אביטל:
אילו היא היתה כל כך אטרקטיבית היתה לנו קצת יותר עלייה.
משה גפני:
הרפורמים ודאי לא יבואו לכאן, לכן אין כאן רפורמים בכלל.
משה גפני:
קונסרבטיבים ודאי שלא.
משה גפני:
אין להם שום שייכות עם מדינת ישראל, אחרת היו באים לכאן רפורמים.
משה גפני:
אנחנו הרי במדינה דמוקרטית והיו מכהנים חברי כנסת שהם מייצגים את הרפורמים, אבל אין דבר כזה.
משה גפני:
כשמדברים על העם היהודי בעולם שהוא רובו רפורמי, הוא לא רובו רפורמי.
משה גפני:
הרפורמים אין להם שום שייכות עם מדינת ישראל מבחינה פיזית.
משה גפני:
הם לא באים לכאן, הם לא מתכווננים לבוא לכאן.
משה גפני:
טוב להם במקומות שהם נמצאים, וגם לנו טוב שהם שם.
משה גפני:
אצלנו מתחילים דיונים אמיתיים על העניין הזה.
משה גפני:
אני אלחם נגד כל חוק אזרחות שהוא יהיה תלאי על גבי תלאי.
משה גפני:
צריך לקבל החלטה אסטרטגית.
משה גפני:
שמדינת ישראל כמדינה לא תתערב בנושא היהדות.
משה גפני:
לכן, נישואין וגירושין מעולם לא ישתנו במדינה.
משה גפני:
נישואין וגירושין הוא נושא הלכתי מובהק.
משה גפני:
אם רוצה להחזיק עם מאוחד במדינת ישראל שהיא מדינה יהודית, נישואין וגירושין צריכים להיות על-פי ההלכה.
משה גפני:
לכן, כל מי שבא לכאן והוא איננו יהודי, כולל מי שעבר איזה מופע ליצנות אצל הרפורמים או אצל הקונסרבטיבים, הוא נשאר גוי.
משה גפני:
אפשר למכור לו את החמץ בפסח.
משה גפני:
אני אומר את הדברים האלה גם בלי חסינות, בגלל שזו האמת.
משה גפני:
זה לא התחיל היום, זה התחיל אצל הצדוקים ואל האיסיים ואצל כל אלה שניסו לחסל את העם היהודי, וברוך השם נעלמו באבק ההיסטוריה.
משה גפני:
היהדות היא אחת, היא ניתנה במעמד הר סיני, היא נמשכת עד היום.
משה גפני:
אל תגעו בעניין הזה, אל תעלו טרמפ על העניין.
משה גפני:
בית המשפט עלה טרמפ על העניין.
משה גפני:
אם רוצים לדון על כל המכלול של חוקי ההגירה שאמרת, מי זכאי לעלות למדינת ישראל, להיות אזרח במדינת ישראל, צריך לקחת בחשבון שלהינשא הוא יכול להינשא עם בן דתו ולא עם יהודי מכיוון שהרבנות לא תשיא אותו.
משה גפני:
אם אכן שר הפנים לא "יחטוף" ממפלגת העבודה על מה שהוא אמר כאן, והוא יתמיד בעניין הזה, מאוד יכול להיות שיהיה לו שיג ושיח איתנו, ואנחנו נוכל לדבר על העניין.
משה גפני:
אבל אז, אנחנו נצטרך לשים סייגים, והטרמפיסטים האלה, הליצנים, לא יוכלו לעלות עלינו טרמפ.
30807:
גברתי יושבת-ראש הוועדה, נמצא פה רב רפורמי אחד שעלה באמצע שנות השמונים מבריטניה שהוא אב שכול שאיבד את בנו בלבנון.
30807:
נמצאת כאן גם רבה רפורמית שעלתה מחבר המדינות לשעבר.
30807:
עם כל שנאתך, קצת כבוד לאנשים שמחויבותם למדינה הזאת לא קטנה.
משה גפני:
גברתי היושבת ראש, אני לא הולך לקבל כאן מוסר ממי שתוקע סכין בגב של היהדות.
משה גפני:
אלה שמבטיחים את עתידו של העם היהודי למרות שנאתכם, ולמרות שאתם מבריחים מיליוני יהודים מיהדותם.
קולט אביטל:
אני מבקשת תגובה ממשרד המשפטים לגבי האבחנה שנעשתה על-ידי חבר הכנסת גפני על החלטת בג"ץ.
יעקב שפירא:
ראשית, אני רוצה להתייחס למה שהזכיר עו"ד גלעד קריב.
יעקב שפירא:
הנשיא ברק בפסק הדין שלו הדגיש, ואני רוצה להבהיר את זה, הוא כתב כך: "פסק דיננו איננו מכריע בשאלה אם גיור רפורמי או קונסרבטיבי הנערך בישראל מוכר לעניין חוק השבות.
יעקב שפירא:
לא השבנו על שאלה זו בפרשת פזרו וגם בהחלטות בעתירות שלפנינו.
יעקב שפירא:
גם בפסק דיננו זה אין אנו משיבים על שאלה זו.
יעקב שפירא:
" בג"ץ בחר לא להתייחס לסוגיה הזאת כך שלא ניתן להסיק מההחלטה הזאת לגבי הגיור הרפורמי בארץ.
יעקב שפירא:
אני שוחחתי עם עו"ד דניאל סלומון ממשרד הפנים שנמצא כאן, והוא אמר לי וגם הבנתי מהשר שכך הם פני הדברים, שמשרד הפנים החל בהליכים על מנת לקבוע קריטריונים והנחיות למקרים שבהם יוכרו גיורי חו"ל.
יעקב שפירא:
אנחנו נשמח להיות בשיתוף עימם, נשמח שהם התייעצו איתנו.
יעקב שפירא:
היועץ המשפטי לממשלה טרם קיום דיון על מסקנות פסק הדין הזה.
יעקב שפירא:
אני חושב שאם משרד הפנים יציע לנו איזשהן הנחיות וקריטריונים, אנחנו נבחן אותם ונשמח לגבש יחד איתו את ההנחיות וקריטריונים הראויים להיקבע בהתאם לפסק הדין.
משה גפני:
אם אנחנו נעשה חוק לעניין הזה שימנע גיורי קפיצה, האם זה ייקרא חוק עוקף בג"ץ או שהבג"ץ בעצם אמר לנו להחליט?
קולט אביטל:
בהחלט.
משה גפני:
זה יהיה עוקף בג"ץ?
יעקב שפירא:
אני לא ראיתי את הנוסח של החוק, וזה יהיה מצחיק שאני אתייחס לחוק שעדיין לא ראיתי.
משה גפני:
כלומר, למנוע גיורי קפיצה על-פי חוק.
יעקב שפירא:
ברגע שהכנסת תחוקק חוק אזיי הוא קיים בחוקי מדינת ישראל.
יעקב שפירא:
הוא יוכל להיתקף בבג"ץ.
יעקב שפירא:
אני לא רוצה כרגע להקדים את הבג"ץ.
קולט אביטל:
לא ניכנס לוויכוח, הוא לא רוצה לענות לך.
שאול פרבר:
בהיעדרו של השר מכאן, אני אפנה את השאלה הבאה אל מר קציר ואל קובי.
שאול פרבר:
השאלה היא, האם הבג"ץ מתייחס לשאלה של גיור חו"ל בכלל או רק לגיור קפיצה?
שאול פרבר:
נוצר כאן פרדוקס מאוד מעניין ומוזר שכעיקרון מישהו שלומד אצל הרב קריב שנה, ואחר כך קופץ לחוץ לארץ ליומיים ונכנס שם למקווה, אז הוא לא צריך להישאר שם שנה, אלא הוא יכול מייד לקבל אזרחות.
שאול פרבר:
שמענו מהשר שמהיום הוא לא צריך לחכות שם שנה, וששעתיים זה מספיק.
קולט אביטל:
לא נכון, הוא לא אמר את זה.
קולט אביטל:
השר אמר שאין כבר צורך עכשיו בתקופה של המתנה גם לגבי האורתודוקסים.
דניאל סלומון:
השר לא דיבר על הנושא של גיורי חו"ל.
דניאל סלומון:
פסק הדין אמר מפורשות שאותה הלכה של ביטול הדרישה ושהוא נשאר בקהילה, חלה גם על מי שכף רגלו מעולם לא דרכה בישראל קודם לכן.
שאול פרבר:
הוא אמר שזה מיושם בפועל.
שאול פרבר:
אבל, יש לנו עשרות מקרים של אנשים שנכנסו ושוב הדברים מתגלגלים ומתגלגלים עד שזה מגיע לשולחן שלך.
שאול פרבר:
בתורה מופיע 36 פעמים "לא תלחץ את הגר", ומקרה של גר אחד הוא מספיק.
שאול פרבר:
למה כל גר צריך לחכות חודשיים, שלוש, ארבע, עד שהמסמכים והתצהירים מגיעים?
שאול פרבר:
האם כל תצהיר יגיע לשולחן שלך?
משה גפני:
איזה מערך גיור?
שאול פרבר:
מערך הגיור של הרב קליין ושל מדינת ישראל הממלכתי אורתודוקסי.
שאול פרבר:
האם אתם מוכנים להשאיר את המצב?
משה גפני:
רק שלא יישאר בפרוטוקולים שאנחנו פנינו יחד עם גופים אחרים שאנחנו לא מכירים בהם ושאנחנו לא חושבים להכיר בהם לעולם.
שאול פרבר:
מר קציר, האם כל תצהיר של גר מחוץ לארץ או מי שעבר גיור קפיצה יתגלגל, יתגלגל יתגלגל עד שזה מגיע לשולחן שלך, או שלפקידים יהיו הוראות והנחיות?
ששי קציר:
ההנחיות והקריטריונים שבהם אנחנו הולכים לטפל זה גם הליך של גיור שנעשה פה בארץ ויציאה ורישום הגיור בחו"ל, וגם תהליך גיור בחו"ל.
ששי קציר:
זה מחייב אותנו לתת את הדעת לשני המקרים האלה.
ששי קציר:
אלו הנושאים שאנחנו הולכים לטפל בהם יחד עם משרד המשפטים על מנת לקבוע את כל הקריטריונים כדי שהתהליך יהיה ברור לכולם.
ששי קציר:
מה שצריך להיות בתוך התהליך צריך להיות מובן גם למתגייר וגם למגייר.
שמחה הכהן קוק:
אני מתנצל על האיחור שלי לדיון שנגרם עקב פקק בכניסה לירושלים.
שמחה הכהן קוק:
אני גר באזור שיש בו הרבה קיבוצים ויש לי שם הרבה ידידים.
שמחה הכהן קוק:
שיהיה ברור חד משמעית, אילו החלטת בג"ץ היתה ניתנת ביחס להצטרפות לאחד מכל הקיבוצים בארץ ושהקלות, לא רק הקלות אלא קלות הדעת שבה מצרפים אדם לגוף ששמו קיבוץ, כל הקיבוצים היו נסגרים תוך תקופה קצרה ולא היתה להם שום אפשרות להתקיים.
שמחה הכהן קוק:
אילו היו מאלצים חברי קבוצה שמשחקים כל מוצאי שבת ברידג' לקבל לחברה שלהם בקלות כזאת חבר חדש, הם היו נסגרים.
שמחה הכהן קוק:
אין מדינה בעולם שבכל כך קלות אדם קופץ לחוץ לארץ, חוזר עם מכתב מרביי רפורמי שאף אחד מהיושבים כאן לא יודע מה הוא.
שמחה הכהן קוק:
אין שני רבנים רפורמים שדעתם זהה ביחס לכול הקשור בחיי עם ישראל, או ביהדות של עם ישראל.
שמחה הכהן קוק:
כל רביי רפורמי עושה כאוות נפשו.
קולט אביטל:
האם יש שני רבנים אורתודוקסים שמסכימים בכל דבר?
קולט אביטל:
זה טיבה של היהדות.
שמחה הכהן קוק:
ישנם דברים בסיסיים שעליהם כולם מסכימים.
שמחה הכהן קוק:
ישנם חילוקי דעות אחרים, וזה בוודאי טבעי, כשם שאין פרצופיהם שווים אין דעותיהם שוות.
קולט אביטל:
עובדתית, זה לא נכון.
שמחה הכהן קוק:
יושב כאן רב שהוא אב שכול שעלה לארץ, ואני מאוד משתתף בצערו.
שמחה הכהן קוק:
ודאי שאנחנו לא מזלזלים בכבודו חלילה.
שמחה הכהן קוק:
לא יודעים בכלל מהן השאיפות של רביי רפורמי כשבא אליו אדם ומבקש להתגייר.
שמחה הכהן קוק:
היתה טענה של פרקליטות של מדינת ישראל לא לגעת בנושא הזה.
מיכאל בוידן:
האם אנחנו מוזמנים לכנסת בשביל לשמוע דברים כאלה?
מיכאל בוידן:
בשביל לשמוע השמצות, לשמוע שנאה?
מיכאל בוידן:
אנחנו חלק מהעם הזה, אנחנו חיים במדינה הזאת.
מיכאל בוידן:
זו המדינה שלנו לא פחות משלכם.
מיכאל בוידן:
אנחנו משרתים בצבא, דבר שאתם לא עושים.
שמחה הכהן קוק:
אדוני הנכבד, לפני שאתה נולדת אני שרתתי בגדוד שלחם על ירושלים.
שמחה הכהן קוק:
אני נולדתי פה.
מיכאל בוידן:
אני שלחתי את הבן שלי, האם אתה שלחת את הבן שלך?
שמחה הכהן קוק:
לא את הבן שלי, אני בעצמי.
שמחה הכהן קוק:
יש לי אות ההגנה ואות הקוממיות.
משה גפני:
לא צריך להדיין איתו בכלל.
משה גפני:
חוצפה שכזו.
קולט אביטל:
זהו דיון טעון.
קולט אביטל:
אנחנו לא התכנסנו כדי להגיע להסכמות בין האורתודוקסים לבין יתר הזרמים.
קולט אביטל:
זה אחרית הימים, זה ודאי לא יקרה כאן על השולחן הזה.
נחמיה סיטרואן:
אני מזמין את הוועדה לבוא לישיבת ההנהלה של המכון ללימודי היהדות.
נחמיה סיטרואן:
יושבים שם נציגים מכל הזרמים.
נחמיה סיטרואן:
דנים יחד בנושאים הקשורים לגיור ועל עתידו של העם.
נחמיה סיטרואן:
עושים את זה בצורה מתואמת, יחד ובכבוד הדדי.
קולט אביטל:
לא זאת הכוונה של הדיון כאן היום.
קולט אביטל:
אנחנו נתכנסנו כאן בעקבות פסיקת בג"ץ שיכולה להשפיע על גורלות של אנשים שממתינים ומחכים.
קולט אביטל:
אני מצרה על ביטויים של שנאה של זה כלפי זה.
קולט אביטל:
אני לא חושבת שכאן הוא המקום.
משה גפני:
אצלי לא היה שום ביטוי של שנאה.
משה גפני:
יש לי חרדה ודאגה לעם היהודי.
קולט אביטל:
אצלך אין ביטוי של שנאה, לא אליך זה מכוון.
משה גפני:
לא שנאה, חרדה ודאגה לעם היהודי.
משה גפני:
אני לא מכיר את האנשים בכלל.
קולט אביטל:
אני מבקשת לסכם.
קולט אביטל:
אנחנו שמענו את כל הדעות, כולל את דעתך, כולל את החרדה שלך, כולל את הרצון של האחרים להגיע למדינה שיש בה פלורליזם.
קולט אביטל:
בשם הוועדה ובשם חברי הוועדה שיושבים כאן אני מבקשת לסכם את הדיון לפחות לגבי אותה נקודה משמעותית שבגללה אנחנו התכנסנו.
קולט אביטל:
אני אומרת ומציינת את זה אחרי שחברי הוועדה שיושבים כאן ראו את ההחלטות, וההחלטות האלה הן על דעת כולם.
קולט אביטל:
שנית, אנחנו פונים למשרד הפנים ולמשרד המשפטים לגבש קריטריונים אחידים לכול הזרמים בנושא הגיור, כולל גיורים מחו"ל.
קולט אביטל:
הוועדה מבקשת לשתף את הזרמים בתהליך קבלת ההחלטות ובדיונים.
משה גפני:
גברתי היושבת ראש, האם זה על דעתו של נסים דהן?
קולט אביטל:
נסים דהן לא חבר הוועדה.
משה גפני:
אז אני מבקש להדגיש שנסים דהן לא חבר הוועדה וגם אני לא חבר הוועדה, וזה לא על דעתי.
קולט אביטל:
נכון, ולכן אני אומרת על דעת חברי הוועדה.
קולט אביטל:
אם אתם רוצים אפשר ודאי גם להצביע.
משה גפני:
אני מודה לך על אדיבותך.
משה גפני:
אבל אני אומר את הדברים לפרוטוקול היות והשתתפתי בדיון.
משה גפני:
אני לא שותף להחלטות האלה.
קולט אביטל:
בסדר.
קולט אביטל:
אתה לא שותף, אתה גם לא חבר בוועדה.
משה גפני:
בסדר, אני רוצה שזה יצוין.
קולט אביטל:
אני מדגישה כאן, אלו החלטות ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
קולט אביטל:
אנשים שהם לא חברים בוועדה הזאת, לא שותפים לתהליך קבלת ההחלטות.
קולט אביטל:
אני מודה לכולם על ההשתתפות, אנחנו תוך שלוש דקות מתכנסים לישיבה הבאה שלנו.
קולט אביטל:
שלום לכולם, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
קולט אביטל:
אנחנו מקיימים את הדיון הזה למרות שהכנסת נמצאת בפגרה משום שהנושא הוא נושא חשוב.
קולט אביטל:
מיותר להדגיש בפניכם שאנחנו מתכנסים במועדים שהם קשים לכולנו כשאנחנו שבוע או כמה ימים לפני ציון יום השואה.
קולט אביטל:
בשבועות האחרונות כולנו מדברים, מתעסקים, חושבים, על נושא השואה, ועל כולנו חובה להתייחד עם זכרם של אלה שנספו.
קולט אביטל:
אבל עוד יותר חובת כולנו לדאוג לניצולים שחיים בקרבנו.
קולט אביטל:
אני רוצה בפתח הישיבה הזאת לומר שכאשר ביקשתי לכנס את הישיבה משום שהנושא נראה גם חשוב וגם דחוף לאור המצוקה שאליה נקלעה קרן הרווחה, לא הייתי מודעת לעובדה שבכנסת קיימת בוועדת הכספים גם ועדת משנה שמטפלת בנושא הזה.
קולט אביטל:
היום עומד בראש ועדת המשנה חבר הכנסת יעקב ליצמן והוא יודע שהיום מתקיימת הישיבה הזאת.
קולט אביטל:
יכול להיות שהוא יצטרף אלינו בהמשך.
קולט אביטל:
חשוב לי מאוד שאת המשך הדיונים נוכל לעשות בשיתוף ועדת הכספים.
קולט אביטל:
זה גם חשוב מבחינה עניינית קולגיאלית, אבל זה גם חשוב מכיוון שככל שתרבנה ועדות לעבוד יחד בנושאים האלה כך יגבר כוחנו.
קולט אביטל:
כאמור, אנחנו התכנסנו כאן לאור המצוקה שאליה נקלעה הקרן.
קולט אביטל:
אנחנו יודעים שככל שחולף הזמן מצבם של ניצולי השואה אינו הולך ומשתפר, אלא נהפוך הוא.
קולט אביטל:
אנחנו מדברים על ציבור מתבגר, ומטבע הדברים ציבור מתבגר הוא ציבור שזקוק יותר לעזרה, ליותר שימת לב, ליותר סיוע.
קולט אביטל:
הוא מגיע גם למצבים שבהם הוא זקוק לסיעוד.
קולט אביטל:
הקרן הזאת קמה כדי לסעוד, כדי לעזור לניצולי השואה.
קולט אביטל:
שוב, זהו מצב שלא חשבנו אולי עליו קודם.
קולט אביטל:
אבל, הצרכים של ניצולי השואה הולכים ומשתנים, וככל שהם משתנים וככל שהם זקוקים ליותר סיוע גם אנחנו צריכים לדאוג לכך שהסיוע הזה יהיה זמין.
קולט אביטל:
אני חושבת שזאת חובתנו.
קולט אביטל:
בפתח הדברים אני הייתי מבקשת לקבל עדכון מיושב ראש הקרן.
קולט אביטל:
אנחנו כולנו ניזונים מהעיתונות, ולמען הגילוי הנאות אני גם אומר שאני גם נפגשתי עם מר פקטור, וביקרתי במשרדי הקרן.
קולט אביטל:
אני ניסיתי להבין גם כאן וגם בארצות הברית מוועידת התביעות מהי מידת הסיוע, וכמה סיוע אנחנו כן יכולים לצפות לקבל.
קולט אביטל:
עד כמה שידוע לי, ועדת התביעות עצמה סייעה השנה, אם אינני טועה, ב-31 מיליון דולר.
קולט אביטל:
לעומת זאת, גם למען הגילוי הנאות אני חייבת לומר שמדינת ישראל באמצעות האוצר סייעה השנה בסכום יותר קטן מבעבר, ב-400 אלף דולר.
קולט אביטל:
אני מבינה שבינתיים היו פגישות בין ארגון הגג של ניצולי השואה במשרד האוצר, ויכול להיות שהיום נתבשר בשורה טובה.
קולט אביטל:
אני מאוד רוצה לקוות שהאוצר יגביר ויגדיל את חלקו.
קולט אביטל:
אנחנו רוצים להעלות את כל הנושאים האלה היום לא רק כדי לחלץ את הארגון ממצוקתו השנה, אלא גם כדי להבטיח שבעתיד ובשנים הקרובות כאשר לצערנו הצרכים האלה רק יגברו, תינתן לכך תשובה נכונה.
קולט אביטל:
נמצאים איתנו נציגי של ארגוני ניצולי השואה, אנשי יד ושם, וכמובן ייצוג של ועידת התביעות.
קולט אביטל:
אני מודה לכולם על כך שבאו לדיון.
קולט אביטל:
אני מבקשת להזכיר שזה דיון ראשון, ואנחנו נמשיך ונעקוב אחרי הנושא הזה בשיתוף ועדת הכספים ועם יושב הראש שלה חבר הכנסת ליצמן.
קולט אביטל:
רשות הדיבור למר פקטור.
זאב פקטור:
בוקר טוב גברותי ורבותי.
זאב פקטור:
אני קודם כל רוצה להודות לכול אלה אשר התכנסו כאן היום על מנת לדון בנושא חשוב זה, אינני מכיר נושא אחר שהוא חשוב יותר ממנו.
זאב פקטור:
אני רוצה גם לציין שזוהי הפעם הראשונה שזכורה לי התכנסות כזאת עם אנשים כה רבים וכל כך פרטיננטים לנושא.
קולט אביטל:
אולי כדאי שתבהיר מהם הקריטריונים, ואיזה סוג שירותים הקרן מספקת.
זאב פקטור:
לקרן יכולים לפנות אנשים אשר על-פי הקריטריונים של המוסד לביטוח לאומי הגיעו לדרגת בריאות המצריכה טיפול אינטנסיבי בביתם, אנשים שלא יכולים להתקיים בזכות עצמם מחמת מצבם הכלכלי ומצבם הבריאותי.
זאב פקטור:
יש לזה ניקוד מדויק ורק אנשים אשר מגיעים למבחן הניקוד הזה שנקבע על-ידי הביטוח הלאומי נכנסים.
זאב פקטור:
אנשים שמגיעים ל-100% זכאות אינם רשאים לקבל אצלנו כל עזרה, אלא רק אנשים שמגיעים לדרגות הגבוהות של מוגבלות ונכות, רק הם רשאים לקבל.
זאב פקטור:
זאת אומרת, מי שמגיע ל-150%.
זאב פקטור:
מי שיש לו 149% גם לא יכול לקבל עזרה.
זאב פקטור:
גם בקריטריונים המחמירים האלה אנחנו הגענו למצב כפי שהוא מתואר בעיתונות, והתקציבים המוענקים לנו יאלצו אותנו בחודש ספטמבר לא לקבל יותר אף אחד.
זאב פקטור:
ולא רק שלא נקבל אלא גם לא נהיה במצב שבו נוכל להעניק את העזרה לאלה שמקבלים אותה.
קולט אביטל:
איזו סוג שירותים אתם מעניקים?
זאב פקטור:
אנחנו מעניקים שעות סיעוד לאנשים אשר הם קשורים למיטתם, הם אינם מסוגלים לקום בבוקר ולהתרחץ או ללכת לשירותים.
זאב פקטור:
האנשים האלה הם בדרך כלל חולי מחלות קשות מאוד כמו סרטן, כמו CVA, כמו דימנסיה, והם לא יכולים להישאר בלי השגחה אפילו שעה אחת.
קולט אביטל:
כמה שעות סיעוד אתם נותנים לאדם כזה?
זאב פקטור:
לכול זה אנחנו נותנים 9 שעות סיעוד בשבוע בנוסף ל-15 שעות שמעניק המוסד לביטוח הלאומי.
זאב פקטור:
ביחד זה נותן 24 שעות בשבוע.
זאב פקטור:
ניצול שבוע זקוק בשבוע ל-168 שעות על מנת להיות תחת השגחה רפואית.
זאב פקטור:
העומס שנופל על המשפחות הוא בלתי נסבל, הוא בלתי יתואר.