GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מיכאל מירו: לי קוראים מיכאל מירו למי שלא מכיר, אני מנהל את רשת ב', אני בא בשמו של יוני בן מנחם מנהל קול ישראל וכמובן בשם יוסף בראל מנכ"ל הרשות.
מיכאל מירו: אנחנו ברשת ב' של כל ישראל עוסקים בנושא ה 60 שנה לניצחון על גרמניה הנאצית כבר מתחילת השנה.
מיכאל מירו: קולט קיבלה ממני פירוט מה עשינו מתחילת השנה, כי הנושא הזה הוא בנפשנו וזה התפקיד שלנו כרדיו, ככלי ציבורי.
מיכאל מירו: לפני זמן לא רב יורי שטרן בא לישיבה אצל המנכ"ל בנוכחות מנהלי הטלביזיה והרדיו, ושם סוכם כמובן על היקף שיתוף הפעולה בנושא הזה.
מיכאל מירו: גם הטלביזיה תשנס מותניים ותעשה תוכניות מיוחדות.
מיכאל מירו: יורי גם התחייב לספק חומרים ותחקירים בנושא הזה.
מיכאל מירו: יכול להיות שפה, אני לא יודע, אולי נצטרך תקציבים או דברים כאלה, אבל מה שאני יכול להגיד לכם זה שאנחנו מתכננים המשך טיפול בנושא, תוכניות מיוחדות.
מיכאל מירו: ולאור מה שאני שומע, אני ידעתי על הויכוחים בין האירגונים, שכל אחד מרגיש שהוא לא מיוצג, אני מתחייב פה מעל הבמה הזאת בצורה נחרצת לחלוטין, שלא יהיה ארגון אחד שלא ייוצג אצלנו.
מיכאל מירו: מה שאני מבקש שאם זה יבוא דרך יורי או דרך האירגונים שלכם, כל מי שרוצה ייצוג פשוט שיפנה אלינו.
מיכאל מירו: אנחנו עושים כל כך הרבה תוכניות על הנושא הזה, אין שום בעיה לשלב אתכם, ואני יודע כמה זה חשוב להבהיר את זה.
מיכאל מירו: אמר קודם אחד מלוחמי המחתרות, אינני יודע מה שמך, שלא מצליחים להעביר את המסר, אני מבטיח לך שאתה תעביר את זה ברדיו ברשת ב' של קול ישראל בפריים טיים, הנושא הזה הוא מאוד חשוב, אתה צודק וזאת גם המשימה שלנו ואנחנו נעשה את זה.
מיכאל מירו: רק כדי שתדעו עוד משפט אחד, כבר מה 9 באפריל מדי יום אנחנו נותנים אייטם ביומן חוץ לאזכר את ה 60 שנה ונמשיך לעשות את זה, וכמו שאני אומר, תזכרו ותעבירו את זה בין החברים, אנחנו רוצים להעביר את המסר.
מרינה סולודקין: שמענו וזה נשמע מצוין.
קולט אביטל: מר אלשנסקי ואחריו מר שוב.
מיכאל אלשנסקי: אני חבר מועצת עיריית ראשון לציון וגם יו"ר אירגון יוצאי בלה רוסיה, רוסיה הלבנה.
מיכאל אלשנסקי: בקשר לכסף לרשויות, אני מפחד שזה ייעלם בתוך התקציב או אצל ראש העיר.
מיכאל אלשנסקי: אני רוצה לשאול מה הפיקוח?
מיכאל אלשנסקי: היום יש לנו 60,000 שקלים לחגיגות.
מיכאל אלשנסקי: ראש העיר יכול להגיד, קיבלתם 60, את ה 50 שאתם מקבלים בנוסף, אני לוקח.
מיכאל אלשנסקי: יש לי חשש בנושא הזה.
ברוך שוב: אני קודם כל מבקש סליחה מיושבת הראש על שהרמתי את קולי.
ברוך שוב: אני לא התכוונתי אבל גם טעיתי, כי הסתבר לי תוך כדי הישיבה הזאת שיש 2 גופים, גוף אחד זו הוועדה, הגוף השני הוא הגוף שתכנן את כל הדברים, לשם צריך הייתי להעביר את התלונות לכן אני מבקש סליחה.
ברוך שוב: להבא אני אצטרך לעבוד איתם.
ברוך שוב: שם תכננו את המדליות, שם תכננו את הבולים, אז סליחה.
קולט אביטל: יש לנו מייד ישיבה נוספת ותיכף אעביר את רשות הדיבור לחבר הכנסת יורי שטרן.
קולט אביטל: אני רוצה שנתקדם בשלושה דברים.
קולט אביטל: ראשית, אנחנו כוועדה, ואני מקווה שחברי יסכימו לזה, היינו מבקשים לפנות שוב לשר שרנסקי ולממשלה לשקול מחדש את הקצאת המשאבים, כי מצד אחד חשוב מאוד להקצות את המשאבים לאירועים עצמם.
קולט אביטל: מצד שני, נראה לנו מיותר להוציא כספים מיותרים על עוד פעם מדליות ואולי עוד פעם בולים.
קולט אביטל: לעומת דברים שכבר ישנם ותוכננו.
קולט אביטל: דיבר פה אדם ואמר דבר שכולנו מתחמקים ממנו והוא, שיש וטרנים שאין להם מה לאכול.
קולט אביטל: אז אולי במקום להוציא 2 מיליון, ולבזבז 2 מיליון על עוד מדליה אחת, אולי אפשר מתוך ה 2 מיליון האלה, להקצות איזושהי קרן ואולי אפילו מרינה, במקום מתנה, להקצות איזושהי קרן, שבהזדמנות הזאת של ה 60 שנה.
מרינה סולודקין: אולי בנוסף,
קולט אביטל: אולי במקום המדליות או במקום כסף מיותר, נדמה לי שאם אפשר היה לכסות את המדליות שנעשו ולדאוג שהן יגיעו לכולם ושהמיליון המיותר הזה שנשאר אחרי שמשלמים להם, אם אפשר גם לעשות איזושהי קרן שתיתן מענה לנזקקים, מה טוב.
קולט אביטל: זה אחד הדברים שהיינו רוצים לצאת מפה.
קולט אביטל: דבר שני.
קולט אביטל: אני מבקשת בכל לשון של בקשה.
קולט אביטל: אני לא הוועדה הציבורית.
קולט אביטל: יורי שטרן הקים ועדה ציבורית וכל מי שעבד על העניין הזה יבורך, אבל לא יכול להיות מצב שכשאנחנו באים לעשות משהו שצריך לשמח את ליבם ולהביע הערכה למה שאנשים עשו במלחמת העולם השנייה, בגבורה, בהתנגדות, חלק ירגישו שהם מיוצגים וחלק ירגישו שהם לא מיוצגים, אין שום סיבה שבעולם.
קולט אביטל: אז אני מבקשת לתקן את המעוות הזה.
קולט אביטל: אני מבקשת שאנחנו פה בוועדה נקבל את הרשימה של כל האירגונים וננסה לעשות איזשהו סדר לראות שכולם יש להם יד באירועים עצמם.
איתן גינת: מה עם משרד הביטחון?
איתן גינת: האם זה לא תפקיד של משרד הביטחון לעשות את הרשימה של הווטרנים, זאת הייתה לחימה, הם היו חיילים.
קולט אביטל: לא, אני לא חושבת, יש מרכז אירגונים, זה לא תפקידו של משרד הביטחון.
קולט אביטל: גם לנו מותר פה לנסות לקבל רשימה של כולם ולדאוג כוועדה שכולם מיוצגים, זה גם תפקידנו.
קולט אביטל: דבר אחרון אני מאוד מבקשת, אני לא צריכה לקבל את הרשימה אבל אני מבקשת שתוך שבוע נקבל לפחות מידע שסיכמתם ביניכם לפחות היפותטית, בהנחה שהכסף הזה עובר, כמה כל עירייה מקבלת כדי שכל עירייה תדע כיצד לכוון את צעדיה.
קולט אביטל: אני מבקשת את זה, זאת הגישה, לזאת הכוונה.
קולט אביטל: דבר אחרון, אני באמת רוצה להודות לרשות השידור גם על מה שהם הולכים לעשות וגם על הכוונה לכלול את כולם, חבר הכנסת שטרן בבקשה.
יורי שטרן: קודם כל לגבי האירגונים כי זה גרם פה להרבה מאוד מתח.
יורי שטרן: אני פניתי למועצת אירגוני העולים, זו הכתובת שלי, וביקשתי מכל אירגון עולים לתת לי את איש הקשר שלו.
יורי שטרן: כולל עולי בולגריה, רומניה וכו'.
יורי שטרן: כולם ישבו בישיבה.
יורי שטרן: רק אירגון עולי צרפת שלח לי רשימה ולכן אתם הוזמנתם.
יורי שטרן: כל האחרים בינתיים לא אמרו מי מרכז אצלם את הנושא הזה של ותיקי מלחמה.
קולט אביטל: יורי, אני לא בטוחה שזה צריך לעבור רק דרך אירגוני עולים, לא כולם עולים, הנה הם לא עולים.
יורי שטרן: ארגוני עולים זה כולל ותיקים.
יורי שטרן: מרכז ניצולי שואה זה ניצולי שואה.
מיכאל מירו: יורי, אני גם אעזור לך בזה.
מיכאל מירו: יכול להיות שאנחנו נעשה פנייה גם דרך הרדיו.
יורי שטרן: אני פשוט אומר שלא לכולם הגעתי ואלה המגבלות.
יורי שטרן: אבל מה שאנחנו צריכים לעשות כעת זה שמארגני האירועים הממלכתיים שזה העצרת בלטרון והעצרת ביד ושם, ידאגו שכולם יהיו שם, כמה שיותר מוזמנים.
יורי שטרן: אני לא רואה כרגע מערכת אחרת חוץ מאירגוני העולים כי זה כולל את העולים הוותיקים ביותר וכולל עולים בלקנים, כל המדינות מיוצגות שם.
קולט אביטל: אני גם מבקשת.
קולט אביטל: כיוון שיהיה לנו אירוע שלנו בכנסת, ב 17 במאי, אני רוצה לקבל את הרשימות כדי להזמין את כל הארגונים שלא יצא שמישהו חלילה לא הוזמן.
יורי שטרן: אני אעשה סיבוב נוסף.
יורי שטרן: דבר שני.
יורי שטרן: היה מופע מאוד מרשים ב 31 למרץ בחיפה של להקות הווטרנים הרוסים.
יורי שטרן: אני מתנצל מראש.
יורי שטרן: מבחינת משרד הקליטה, הם מתכננים מראש ב 17 למאי, שזה במקרה אותו ערב של האירוע פה בכנסת, וזה אמור להיות באשדוד.
יורי שטרן: אני מבקש ממשרד הקליטה למצוא דרך לתמוך במופע הזה כי זה באמת הטוב ביותר ממה שאפשר לעשות לפחות בתקופה כה קצרה וזה דבר שהוא כבר בתכנון.
יורי שטרן: דבר שלישי.
יורי שטרן: ביקשנו בהצעה התקציבית שהגשנו בזמנו לממשלה וגם למשרד האוצר, ביקשנו הקצבות לארגוני הווטרנים.
יורי שטרן: זה חלק מהעניין, וגם למוזיאון הגבורה בחדרה שזה דבר ייחודי.
יורי שטרן: זה נעלם בכלל מכל התוכניות ואני מבקש להחזיר את זה או באמצעות משרד הקליטה או דרך אותו חיסכון בתקציב שאולי ייווצר כתוצאה מהשינויים שאנחנו מבקשים לכלול.
יורי שטרן: מה שעשה מרכז השלטון המקומי בהכנות האלה אלו המון דברים מתוכננים ואני מבקש ממשרד הקליטה להיות באמת ביחד איתם ולא לחלק את הכל מחדש לפי קריטריונים שזה עתה הומצאו.
איתן גינת: אני אלמד אתכם דבר שאף אחד מכם לא ידע.
איתן גינת: דבר עצום על הפשיזם.
איתן גינת: בזמן מלחמת העולם השנייה היה שיתוף פעולה עם שתי אומות באירופה שהם פשיסטים, אנחנו עבדנו יד ביד עם האיטלקים,
קולט אביטל: אני מאוד מצטערת אנחנו חייבים לסיים נשמע את זה בפעם הבאה.
יגאל יאסינוב: אני לא אחזור על הנאמר.
יגאל יאסינוב: אני רק רוצה לבקש מהשר שרנסקי דבר אחד.
יגאל יאסינוב: קודם כל לא לשכוח שזה לא רק שישים שנה ולא רק וטרנים.
יגאל יאסינוב: אלה שהיו גם בצבא כלשהו, או פרטיזנים או מחתרות, גם הם חלק מהאנשים שצריכים לקבל את תשומת הלב.
יגאל יאסינוב: גם ניצולי השואה, גם נכים, וכל דור המלחמה.
יגאל יאסינוב: אנחנו בין אותם כספים שקיבלנו ביקשנו ממשרד הקליטה עוד 3 מיליון שקלים שהכסף הזה מיועד לדור המלחמה, לאנשים האלה.
יגאל יאסינוב: זה אולי יהיה מענה לאותו כסף שצריך להגיע לעזרה לאנשים.
יגאל יאסינוב: איננו יכולים להעביר את זה לאירגונים, זה הסכם ממשלתי.
יגאל יאסינוב: אנחנו יכולנו להעביר את זה ומה שעשינו זה שהעברנו את זה למשרד הקליטה והוא יעביר את זה לאן שזה נחוץ.
יגאל יאסינוב: ומשפט אחרון, אני פונה לכל האירגונים.
יגאל יאסינוב: אני חושב שהדבר החשוב שאתם צריכים לעשות היום ב 60 שנה לניצחון זה לבוא למדינה ולממשלה ביחד, ולשנות את כל מה שמתוכנן בצורה כזאת שזה יהיה מקובל על כל הניצולים והווטרנים כי אם תימשך המלחמה בין האירגונים זה לא יביא לשלום ולא יביא לחגיגה.
קולט אביטל: בוקר טוב לכולם, אני מתכבדת לפתוח את ישיבתה הראשונה במושב זה של ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
קולט אביטל: אנחנו נדרשים שוב פעם לנושא שעליו דנו, אולי לא בצורה הזאת, אבל בהקשרים נוספים ואחרים של פסולי חיתון, של יותר מרבע מיליון ישראלים שמוגדרים בסטטיסטיקות של משרד הפנים כנטולי דת, או חסרי דת.
קולט אביטל: אנחנו יודעים שאלה שמגדירים את עצמם כנוצרים, אם הם רוצים להתחתן כנוצרים, אני מדברת על נוצרים לא ערבים, יכולים להתחתן בכנסיות.
קולט אביטל: אבל כאשר מדובר באוכלוסייה שלמה, רובה לפחות 90% או יותר של עולים שהגיעו בשנות ה-90' לארץ שאינם מוגדרים במשרד הפנים, כשייכים לדת זו או אחרת, הם אינם יכולים להתחתן.
קולט אביטל: הנכון הוא שאותו הדבר חל גם לגבי אלה שהם יהודים בארץ, נחשבים ליהודים שאינם יכולים להתחתן עם כאלה שאינם מוגדרים כיהודים.
קולט אביטל: אנחנו דנים בנושא הזה יותר מעשר שנים בכנסת.
קולט אביטל: היו לא מעט הצעות חוק, היו הצעות חוק לרישום זוגיות, כיוון שכולם התחמקו מאמירה פשוטה וישרה של נישואין אזרחיים, אז ניסו למצוא הסדרים עם הרבנות לגבי אפשרות של רישום זוגיות.
קולט אביטל: היו נסיונות, אם אני זוכרת טוב, עוד לפני שנכנסתי לכנסת לרשום אנשים, או להשיא אנשים בקונסוליות, או בשגרירויות זרות.
קולט אביטל: אנחנו התבשרנו על כך, שסוף סוף התבצעו גירושין באחת מהשגרירויות בארץ, וזה כן הוכר, אבל זה מקרה יוצא דופן.
יורי שטרן: לרוב, זה לא פותר את הבעיה.
קולט אביטל: אנחנו לא מדברים על גירושין, אנחנו מדברים על רצונם של ישראלים שהם אזרחי המדינה, רובם משרתים בצה"ל, רובם אחרי שירות צבאי, להקים משפחה בישראל.
קולט אביטל: זכותם להינשא פה מבלי שאנחנו נעודד את התיירות לקפריסין.
קולט אביטל: אין לי שום דבר נגד קפריסין, אבל מדינת ישראל היא זאת שצריכה להסב את הפתרונות המתאימים לאזרחים שמוכנים לחיות ולמות בארץ הזאת.
קולט אביטל: אנחנו נדרשים היום לנושא הזה שוב בגלל הצעה לסדר של חבר הכנסת פריציקי.
קולט אביטל: לפני שאעביר את רשות הדיבור, אני רוצה להפנות את תשומת לבכם לסטטיסטיקות שקיבלנו ממש אתמול בלילה מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, אלה הסטטיסטיקות הכי עדכניות.
קולט אביטל: ודאי שאפשר לדבר בקלי קלות על 240 אלף ישראלים שאינם יכולים להתחתן בארץ, גם מהרבנות וגם מהרב הראשי שמעתי שזאת פצצת זמן, ולכן אנחנו בוועדה הזאת מדברים במקביל ובלי סוף על הקשיים שמציבים בפני אנשים שרוצים להתגייר.
קולט אביטל: ואם ניקח בחשבון שחלקם הגדול אינו מעוניין להתגייר, גם לאלה שאינם מעוניינים להתגייר צריך למצוא פתרון.
קולט אביטל: אני אעביר את רשות הדיבור למציע ההצעה, אחר כך נשמע יותר הסברים על הסטטיסטיקות עצמן.
יוסף יצחק פריצקי: גברתי היושבת ראש, חבריי הנכבדים, תודה רבה.
יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לפתוח באיזושהי אקסיומה, שאני חושב שכולנו כאן מסכימים עליה.
יוסף יצחק פריצקי: האקסיומה היא שמדינה חייבת לאפשר לאזרחיה להינשא.
יוסף יצחק פריצקי: אני חושב שזוהי אקסיומה שכולנו צריכים להסכים עליה.
יוסף יצחק פריצקי: יש לנו ויכוח איך להינשא, יש לנו ויכוח האם להינשא בנישואין דתיים, או לא בנישואין דתיים.
יוסף יצחק פריצקי: אבל אני מניח, שאין ולא יכול להיות לנו ויכוח שמדינה צריכה לאפשר לאזרחיה להינשא אחד עם השני.
יוסף יצחק פריצקי: אחרת, אנא אנו באים.
קולט אביטל: אלה שרוצים להינשא.
יוסף יצחק פריצקי: אלה שרוצים להינשא, מי שלא רוצה אי אפשר להכריח.
יוסף יצחק פריצקי: יש מצב מסויים במדינת ישראל שאנחנו ירשנו אותו עוד מהתורכים, של מילט, של כתות דתיות.
יוסף יצחק פריצקי: קשה להגדיר את זה בצורה אחרת.
קולט אביטל: מילייט.
יוסף יצחק פריצקי: אני מכיר את זה בתור מילט, אבל בסדר.
יוסף יצחק פריצקי: שבעצם באים ואומרים, אתה תינשא רק בתוך העדה הדתית שלך.
יוסף יצחק פריצקי: דעותיי בעניין ברורות, אבל אני מבין שישנו מצב פוליטי בישראל, שלא נוכל להעביר את האפשרות שיהיו נישואין אזרחיים לכל, בואו נודה על האמת.
יוסף יצחק פריצקי: הלוואי ויכולנו, אי אפשר.
יוסף יצחק פריצקי: אבל לפחות ליהודים, אומרים, רבותי, אתם יכולים להינשא.
יוסף יצחק פריצקי: אתם יכולים להינשא רק בדרך דתית, אבל אתם יכולים להינשא.
יוסף יצחק פריצקי: יש כאן אוכלוסייה של רבע מיליון איש שהמדינה בעצם אומרת להם אתם לא יכולים להינשא פה, בכלל.
יוסף יצחק פריצקי: לא לא להינשא בנישואין דתיים או לא דתיים, אתם לא יכולים להינשא פה – רבע מיליון אזרחים.
יוסף יצחק פריצקי: כצופה פני העתיד, יש כאלה שיבואו ויגידו, אדוני, תקן את חוק השבות, כך שמי שיבוא לפה חייב להיות בעל סיווג דתי ומוכר.
יוסף יצחק פריצקי: אני לא מסכים לזה, בשום פנים ואופן לא.
יוסף יצחק פריצקי: אבל זו שאלה אחרת.
יוסף יצחק פריצקי: נכון להיום אלה הם אזרחים של המדינה.
יוסף יצחק פריצקי: אזרחים מלאים של מדינת ישראל, ומדינת ישראל שקוראת לעצמה מדינה דמוקרטית, הרוצה להשתייך לעולם המערבי, לא מאפשרת לרבע מיליון מהאזרחים שלה להתחתן.
יוסף יצחק פריצקי: זה דבר מטורף.
יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לגלות כאן סוד.
יוסף יצחק פריצקי: אני התחלתי במשא ומתן, או בשיחות עם ההנהגה החרדית.
יוסף יצחק פריצקי: אני מוכרח לומר כמה דברים.
קולט אביטל: אני מוכרחה להודות שגם לי היו ניסיונות כאלה בכנסת הקודמת.
יוסף יצחק פריצקי: חלק מן הדרך הם מוכנים ללכת, אבל לא את כולה.
יוסף יצחק פריצקי: הם אומרים, אם האנשים האלה שהם חסרי דת רוצים להינשא בינם לבין עצמם.
יוסף יצחק פריצקי: זאת אומרת, הם מוכנים להכיר בהם דה-פאקטו בכעין כת דתית.
קולט אביטל: לא כת דתית, חסרי דת.
יוסף יצחק פריצקי: אבל חסרי דת יוכלו להינשא עם חסרי דת.
יוסף יצחק פריצקי: זאת אומרת, הם מוכנים להגדיר אותם כ"עדה דתית".
יוסף יצחק פריצקי: לצורך הנושא הזה לורן, גם אני מצורע, גם הנוצרי מצורע.
יוסף יצחק פריצקי: כי אני לא יכול להינשא אלא ליהודי.
יוסף יצחק פריצקי: אני לא יכול להינשא לחסרת דת, אני לא יכול להינשא לנוצריה.
יוסף יצחק פריצקי: את לא יכולה להינשא למוסלמי, כולנו נעולים בתוך המילטים שלנו.
יוסף יצחק פריצקי: האנשים האלה גם בתוך המילט שלהם לא יכולים להינשא, יש הסכמה מסויימת של ההנהגה החרדית האומרת, אם הם יינשאו בינם לבין עצמם, אנחנו מוכנים לקבל את הדבר הזה.
יוסף יצחק פריצקי: אני רק חושב שאנחנו לא יכולים לקבל פתרון כזה.
יוסף יצחק פריצקי: אנחנו לא יכולים לקבל פתרון כזה, כי לא יכול להיות שאולג אברמוביץ' שהוא לא יהודי, כי אמא שלו לא יהודיה, אבל שמו אברמוביץ', שבא לארץ עם זיקה אמיתית.
יוסף יצחק פריצקי: הוא לא פרבוסלבי, גם אני לא רוצה שיבואו לפה אנשים שיפתחו כנסיות פרבוסלביות בישראל.
יוסף יצחק פריצקי: אני לא רוצה את זה.
יורי שטרן: קאתוליות אתה מוכן?
יוסף יצחק פריצקי: גם לא.
יוסף יצחק פריצקי: לא רוצה.
יוסף יצחק פריצקי: אבל בא לך אדם עם זיקה ציונית ברורה, עם הוויה יהודית, נכנס לכאן חלק מהוויה הישראלית, משרת בצבא, עושה את חלקו, רוצה להינשא לבחירת ליבו, לא יכול להיות שאנחנו לא נאפשר לו את זה.
יוסף יצחק פריצקי: זה דבר שלא יכול להיות.
יוסף יצחק פריצקי: הפתרון לזה הוא פתרון חוקי, אין לנו פתרון אחר.
יוסף יצחק פריצקי: אנחנו צריכים להגיע למצב – אז שוב, לו היינו כמתוקנות שבאומות, היינו אומרים כך – הנישואין הם נישואין אזרחיים, וכל מי שרוצה להינשא בנישואין דתיים, יילך ויינשא איך שהוא רוצה אחר כך, עם איזה רב שהוא רוצה.
יוסף יצחק פריצקי: ומאוד יכול להיות, שבמצב הזה עוד היו אפילו עוד יותר נישואין דתיים מאשר היום, ולא היו נישואין בקפריסין.
יוסף יצחק פריצקי: כי היו עושים את זה מתוך בחירה, אני לא יודע, תתחרו למה לא.
יוסף יצחק פריצקי: בואו נהיה ריאליים, אנחנו לא נגיע למצב הזה.
יוסף יצחק פריצקי: כשעלתה הצעת החוק בזמנו, של חבר הכנסת אופיר-פינס פז היום שר הפנים, גברתי היושבת ראש, הסיעות "החילוניות", אלה שהיו בקואליציה, ואלה שהיו באופוזיציה לא נכנסו לאולם.
יוסף יצחק פריצקי: יש איזושהי בעייה עם זה.
משה גפני: מי היה בקואליציה חילוני?
יוסף יצחק פריצקי: שינוי.
יוסף יצחק פריצקי: חברי הכנסת הצביעו בעד, והשרים נמנעו.
יוסף יצחק פריצקי: אבל מפלגת העבודה לא באה, והמון מהליכוד לא באו.
קולט אביטל: לגבי שינוי אתם תסכימו.
יוסף יצחק פריצקי: לא באו.
משה גפני: רק מבחינת האינפורמציה.
קולט אביטל: גם מבחינת הפרוטוקול.
יוסף יצחק פריצקי: היום יום הראשון למושב, אפשר להתחיל ישר.
יוסף יצחק פריצקי: אבל יש פה בעיה אמיתית.
יוסף יצחק פריצקי: אבל זו באמת בעיה איומה.
יוסף יצחק פריצקי: לא יעבור חוק, אם אנחנו לא נגיע עליו לאיזושהי הסכמה רחבה.
יוסף יצחק פריצקי: יורי, לא נעביר נישואין אזרחיים, הלוואי ויכולנו.
קולט אביטל: בלי שום זוגיות.
יורי שטרן: שיהדות התורה ואגודת ישראל התאחדו מחדש, זה נישואין אזרחיים?
יוסף יצחק פריצקי: אין אדם עושה בעילתו וגומר, אבל נעזוב את זה.
יוסף יצחק פריצקי: אנחנו מוכרחים להגיע להסכמה חוצת מפלגות, להגיע לפרעון של הבעיה הזאת.
יוסף יצחק פריצקי: מה לעשות, אני מרים ידיים היום, אני מבין שנישואין אזרחיים לכולם לא יעברו.
יוסף יצחק פריצקי: אבל לפחות נישואין לכאלה שלא יכולים להינשא.
יוסף יצחק פריצקי: אפשר להעביר אותם פה.
יוסף יצחק פריצקי: דרך אגב, אמרו לי עוד משפט שאני צריך לומר אותו בגילוי וביושר.
יוסף יצחק פריצקי: אמר לי מישהו, תראה, אנחנו מוכנים לאפשר את זה, אבל אנחנו נורא פוחדים מבית המשפט העליון.
יוסף יצחק פריצקי: מישהו מהעדה החרדית אמר לי כך, תראה מה שיקרה.
קולט אביטל: זה ייצור תקדים?
יוסף יצחק פריצקי: אתה יוסי פריצקי, או את זמירה, תלכי אחרי שנה לבית המשפט העליון, ותגידי סליחה, אם מותר לחסר דת להינשא ליהודי, אז למה יהודי ליהודי, אין מין אפלייה זאת?
יוסף יצחק פריצקי: ובשם עקרונות חוץ חוקתיים לכאורה - - -
קולט אביטל: זאת תהיה פירצה.
יוסף יצחק פריצקי: זאת תהיה הפירצה, אז אנחנו לא רוצים לתת את ידינו לעניין הזה.
יוסף יצחק פריצקי: זו בעיה.
יוסף יצחק פריצקי: אני לא מכיר אפשרות דמוקרטית למנוע התערבות של בית משפט עליון, אין דבר כזה.
קולט אביטל: השאלה היא זו, אנחנו מדברים פה בהיפותיזות.
קולט אביטל: אם עובר חוק, ולחוק יש את הסייגים שלו, אני לא יודעת אם בית המשפט יכול לבוא, לחזור למחוקק ולהגיד, תשנו את החוק.
יוסף יצחק פריצקי: אני אומר לך משפט שחבר הכנסת גפני יכול לומר, אם תבטיחי לי שבית המשפט העליון לא התערב, על יסוד החוק הזה, לא על יסוד משהו אחר, יהודים יוכלו להינשא עם יהודים בנישואין שאינם כדת משה וישראל, יכול להיות שאני אצא מן האולם כשיעבור החוק הזה.
יוסף יצחק פריצקי: כי אני לא מוכן לתת את ידי לפירצה.
יוסף יצחק פריצקי: צריך לדבר בגילוי לב פה על השולחן.
קולט אביטל: השאלה בדיוק איך מסייגים חוק.
קולט אביטל: סליחה שאני מעלה את זה, אני נמצאת במצב דומה לגבי כל הנושא של החזר כספים ורכוש לניצולי שואה, או לאנשים שניספו בשואה, כשבאוצר יש חשש שמה שאני עושה היום יהווה תקדים לקבוצות נוספות, וכשהתביעה והדרישה של האוצר שלא תהיינה לכך השפעות, ההתחייבות שלי וההתחייבות של משרד המשפטים במקרה הזה, היא לנסח את החוק כך, שלא יאפשר ליצור תקדים ושזה יהיה ברור לחלוטין שזאת לקבוצה מוגדרת.
לורן פוריס: - - - שבולמים את האופציה לנישואין אזרחיים?
יוסף יצחק פריצקי: לא, אני לא אבלום את האופציה לנישואין אזרחיים.
יוסף יצחק פריצקי: אבל אם אני רוצה למצוא פתרון לרבע מיליון האנשים האלה - - -
זמירה שגב: אתה רוצה שיינשאו בינם לבין עצמם?
יוסף יצחק פריצקי: לא, אני רוצה להבהיר.
יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה למצוא פתרון לכך שכל אזרח במדינת ישראל יוכל להינשא.
קולט אביטל: שאופציה זאת לא תחול באופן אוטומטי - - -
מיכאל נודלמן: על מי שיש לו גם היום - - -
יוסף יצחק פריצקי: על מי שהוא יכול היום.
יוסף יצחק פריצקי: עוד פעם, נא לא לחשוד בי.
יוסף יצחק פריצקי: אני בנישואין אזרחיים הלוואי ויכולתי, לא יכול.
יוסף יצחק פריצקי: זה המצב הפוליטי החברתי היום.
זמירה שגב: יש הצעת חוק ממשלתית.
יוסף יצחק פריצקי: זמירה, כמה שנים את באה לכנסת, וכמה אנשים אנחנו פה.
יוסף יצחק פריצקי: אז עכשיו כך, אם אנחנו רוצים להמשיך במשחק זה טוב, נשאיר את זה כך, נוכל לבוא כל חצי שנה לעשות דיונים ולהתראיין, זה טוב, זה לא רע.
יוסף יצחק פריצקי: אם אנחנו רוצים למצוא דרך להתקדם, אני אומר לך, אני, כמי שהפגין מול בית המשפט העליון, כמי שהיה איתך.
יוסף יצחק פריצקי: אני אומר לך, צריך ליצור חוק שיאפשר לאנשים האלה להינשא, וליצור פה מצב שבו בית המשפט העליון יוכל להסתמך על החוק הזה ועל עקרון השיוויון, ולאפשר פירצה כך שיהיו נישואין אזרחיים לכל.
יוסף יצחק פריצקי: כי אחרת לא נוכל להעביר את זה.
יוסף יצחק פריצקי: יכול להיות שאת מעדיפה, ואת אומרת יותר טוב שלא תעבירו.
יוסף יצחק פריצקי: אני לא חושב שזה נכון.
זמירה שגב: היתה הצעה של ועדת בר-און.
קולט אביטל: כדי שנוכל להתקדם בצורה מסודרת, הייתי רוצה לפחות לנסות שנצא מפה עם איזשהו רעיון קונסטרוקטיבי איך כן אפשר לפתור את הבעיה הזאת, חוץ מהנושא של גיורים, שכפי שאתה יודע עלה על שרטון.
קולט אביטל: בוא נניח אפילו לרגע שהרבנות נפלאה ומוכנה לתת הקלות, מה שלא המקרה.
קולט אביטל: לא כולם רוצים להתגייר.
יוסף יצחק פריצקי: גברתי, אבל זה לא רק זה.
יוסף יצחק פריצקי: מאיזו סמכות יש לי לבוא לרב שהוא איש אמונה, ולומר לו תגייר את האיש הזה, שהוא חושב שהוא לא רוצה לגייר אותו.
יוסף יצחק פריצקי: מה אני השלטון, אגיד לו תגייר מישהו?
יוסף יצחק פריצקי: מה פתאום.
קולט אביטל: אנחנו מדברים על אנשים שכן רוצים להתגייר, ושכן עושים את המאמץ, ולא תמיד הדרך פשוטה.
קולט אביטל: הויכוח שלנו עם הרבנות, עובדה היא שהגיורים בצה"ל הם הרבה יותר טובים, הרבה יותר ידידותיים, מבלי להקל ראש, ומבלי לתת לאנשים פטור, ומחוץ למסגרת הצבאית, הבעיה הרבה יותר קשה.
קולט אביטל: אנחנו יודעים על קשיים שנערמים, ועל זה יש לנו ויכוח ואנחנו לא נפתור אותו פה היום.
קולט אביטל: השאלה אם אנחנו רוצים להתחיל להתקדם בצורה מסודרת, נתחיל בשאלה מקדימה לחבר הכנסת גפני, אם הוא חושב שאנחנו יכולים להתקדם לכיוון, אם יש לו רעיונות, פתרונות, ואז נעשה סבב.
משה גפני: התשובה כן.
משה גפני: אני חושב שאפשר להתקדם.
משה גפני: אני לא יכול להרחיב בעניין הזה, אבל אני כבר כמה חודשים עובד על העניין הזה.
משה גפני: מדינת ישראל עברה מהפך חברתי ממש, זאת אומרת, אנחנו התרענו על זה, אבל זאת עובדה מה זה משנה, אנחנו לא יכולים לבכות על חלב שנשפך.
משה גפני: לפי דעתי צריך לתקן את חוק השבות, חוק השבות לא מתאים לתקופה שלנו, צריך לשנות או לא לשנות את העיקרון שלו - - -
קולט אביטל: או לעשות חוקי הגירה.
משה גפני: או לעשות חוקי הגירה, או לעשות לא חשוב מה, אבל מדינת ישראל היא לא מדינה של שנת 1948.
יוסף יצחק פריצקי: אני מסכים.
קולט אביטל: ההגדרה כרגע לא לגבי מי שייכנס לארץ.
משה גפני: למה אני אומר את זה, אני רוצה להתייחס לעניין ואעשה זאת בקצרה.
יורי שטרן: תרשה לי משה, גם אם לא היה סעיף נכד בחוק השבות בממדים קטנים יותר, סעיף נכד מכניס ארצה משהו כמו עד 18 - - -
קולט אביטל: באו זוגות מעורבים.
יורי שטרן: גם בלי סעיף נכד, המצב של העם היהודי בתפוצות הוא מצב שכ-50%, 60%, 70%, תלוי באיזו מדינה של נישואי תערובת, מה שלא תעשה, אלא אם כן תגיד שבכלל כל יהודי שנשוי לגוי, או כל יהודיה שנשואה לגוי - - -
קולט אביטל: יורי, מה השאלה?
משה גפני: אני לא אמרתי את סעיף הנכד, לא הזכרתי את זה.
יורי שטרן: מה שלא תעשה, המצב הוא שנכנסים זוגות מעורבים.
משה גפני: מה שאמרתי, ואני חוזר ואומר, שמדינה לא יכולה ללכת באופן מאובן כזה, כמו שהיה פה בשנת 1948, או כמו שהיה בשנות ה-50'.
משה גפני: המצב של היום, מדינה לא חושבת, המדינה לא שינתה שום דבר.
משה גפני: מה שהיה נכון לאז, נכון להיום, אנחנו לא משלמים כלום.
משה גפני: שום חוק לא השתנה, לא חוק הגירה, ולא חוק השבות, שהוא בעצם חוק ההגירה המשמעותי ביותר של מדינת ישראל, שאף אחד לא מתווכח על זה.
משה גפני: שיהודי זה לא משנה אם הוא מתבולל או לא מתבולל, יהודי מותר לו לעלות לארץ, להיפך, אנחנו אומרים שיעלה.
משה גפני: אין ויכוח לגבי העניין הזה, השאלה האם אנחנו לא קוראים לכל מיני שבטים בהודו לבוא.
משה גפני: היום המצב הוא שונה, מדינת ישראל היא מדינה אטרקטיבית, מה שלא היתה בשנות החמישים.
קולט אביטל: אבל התשובה היא שלשבטים בהודו אנחנו קוראים לבוא.
מיכאל נודלמן: עובדים על זה.
משה גפני: אנחנו מדינה שכדי לא לפגוע בה, נגיד שהיא מדינה לא נורמלית, בגלל שהיינו יכולים להגיד דברים יותר חמורים.
יוסף יצחק פריצקי: בטח שהיא לא נורמלית.
יוסף יצחק פריצקי: לקחו יהודים מ-127 מקומות - - -
קולט אביטל: חבר הכנסת גפני, אנחנו מדינה לא נורמלית, אבל אנחנו רוצים להפוך למדינה נורמטיבית.
קולט אביטל: אז בוא נבחין בין נורמלי לנורמטיבי.
משה גפני: זה הדבר העקרוני.
משה גפני: למה אני מקדים את ההקדמה הזאת, הרי זה לא נושא הדיון.
משה גפני: התשובה היא, שהיום אנחנו נמצאים במדינת ישראל שחלק לא מבוטל מתושבי המדינה, גם לא ערבים הם אינם יהודים לא חשוב איך.
משה גפני: זאת המציאות, יש פה חלק מיעוט, אבל מיעוט ענק שהוא איננו יהודי, והוא לא רק ערבי.
משה גפני: לערבים המדינה תמיד התייחסה אחרת, היום אי אפשר לעשות את זה.
משה גפני: כיוון שאמרת לי להגיד גלוי, אז אני אומר גלוי.
משה גפני: מה, המדינה לא התייחסה לערבים אחרת?
משה גפני: איכפת לה מה שהיה עם הערבים?
משה גפני: גם כשהיה שלטון מפא"י, בסדר, מכירים את זה.
קולט אביטל: לא בסדר.
משה גפני: לא בסדר, אבל זה היה.
משה גפני: גם היום דרך אגב, גם היום, מה לעשות, זאת המציאות שאנחנו חיים בה.
משה גפני: יש לזה גם הצדקות אידיאולוגיות, יש פיגועים.
קולט אביטל: אתה מדבר אם כך על תמונה במאקרו.
משה גפני: לכן, אני שובר את הראש לא סתם, כדי להגיע לפתרון שנחיה בחמישים השנים הבאות, אם חס וחלילה המשיח לא יבוא, מה שאני מקווה שהוא יבוא, אחרת בכלל אנחנו הולכים פה לצרות.
משה גפני: על כל פנים, לחמישים השנים הבאות, וזה התפקיד שלנו לעשות.
משה גפני: זאת אומרת, אנחנו לא נוכל לחיות בצורה הזאת, בלתי אפשרי.
יוסף יצחק פריצקי: אני מוכן לטפל בחבורה הזאת, אבל בתנאי שיטופל בחוק השבות.
משה גפני: חוק השבות ממש לא רלבנטי לעניין הזה.
משה גפני: אמרתי את חוק השבות, כדי להגיד שאנחנו חיים כאן במדינה שיש בה מיעוט גדול מאוד.
קולט אביטל: עכשיו יש לך שני מיעוטים מאוד גדולים לא יהודים, ואם המצב לא ישתנה, לפי הסטטיסטיקות שראינו, הערבים יהפכו תוך עשר שנים ל-30%.
משה גפני: זו הבעיה שלכם החילוניים, אני לא יכול להתמודד מול זה.
משה גפני: זה בסדר, יש לכם ילד אחד או שניים, לנו יש שמונה, עשרה.
משה גפני: זו בעיה שלכם, זאת אומרת, עם זה אנחנו לא יכולים להתמודד.
משה גפני: (עקב הפסקת חשמל הדיון לא הוקלט, הדיון נרשם באופן חלקי)
קולט אביטל: הבאתי הצעת חוק יחד עם הרב מלכיאור על פתרון מהסוג הזה.
משה גפני: לא הסכמתי, חבר הכנסת פריצקי העלה את העניין.
משה גפני: ביקשתי פגישה בין שר הפנים ונשיא בית המשפט העליון, הוא לא הסכים.
משה גפני: רציתי נישואין אזרחיים, העניין לא עלה בידי.
משה גפני: יש לי פתרון.
משה גפני: אני עובד מזה כמה חודשים כדי למצוא פתרון לנישואין אזרחיים.
קולט אביטל: לפחות זה צעד.
יורי שטרן: זה עשירית מכל הבעיה.
משה גפני: אני מדבר על כך, שבמדינת ישראל יוכלו לחול נישואין אזרחיים.
יוסף יצחק פריצקי: הם לא היו יכולים להינשא בכלל.