GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מקס גרונברג: אני הייתי מבקש להתבטא במספר נקודות שהמשפחה היתה מעוניינת להבהיר ביחס למדינת ישראל.
מקס גרונברג: חשוב מאד שתצא אמירה ברורה וחד משמעית המבקשת מכל הארצות לסייע להגביר את החיפוש אחר ולנברג.
מקס גרונברג: כמו כן להמריץ את כל האזרחים עם ידע על הגורל של ולנברג להתייצב, כולל עולים מרוסיה בישראל, ולראות אם יש איזה שהוא מידע על מקום המצאותו של ולנברג.
מקס גרונברג: למטרה זאת הוכן עלון הנקרא פניה לציבור על מידע עובדתי על מקום המצאותו של ראול ולנברג.
מקס גרונברג: עלון זה מופץ דרך משרד החוץ הישראלי כיום ודרך משרדי החוץ השבדי.
מקס גרונברג: אני יכול לומר לכם ברשותו של השגריר, אם מותר לי לציין, אנחנו דיברנו שתי דקות לפני ישיבה זאת, שום דבר לא מתוכנן, והשגריר יידע אותי כי העלון נמצא עכשיו באתר הבית הרשמי של ממשלת שבדיה והם עדיין מחפשים אחר ראול ולנברג.
מקס גרונברג: תודה לך אדוני השגריר רידברג על כל העזרה שלך בעניין הזה.
מקס גרונברג: נקודה שלישית, אני אעריך מאד באם יש אפשרות שהוועדה הזאת תבדוק את ההצעה לקיים ישיבות בין-לאומיות של השגרירים הזרים שמוצבים בישראל כדי לראות איך אנחנו יכולים לשבת לערוך סיעור מוחות ולחפש דרכים חדשות למציאת ראול.
מקס גרונברג: לידיעתכם, שתי פגישות כאלה התקיימו בעבר בישראל בהשתתפות ממשלת ישראל, שגריר שבדיה כמובן ושגרירים זרים.
מקס גרונברג: נקודה שביעית, לכנס אסיפות דו שנתיות של מי שמעורבים בחיפוש על מנת לבחון את ההתקדמות ולתאם פעולות בין המאמצים הנמשכים.
מקס גרונברג: אנחנו מקווים שחוק הכנסת בעניין ולנברג יקודם במהירות כי הזמן אוזל ואנחנו מוקירים תודה למאמץ.
מקס גרונברג: במישור היותר אישי, אני לא ידעתי את מי אני אפגוש היום אבל הייתי רוצה להתחיל עם גברתי יושבת הראש אם יורשה לי.
מקס גרונברג: לפני מספר שנים בקבלת פנים בשגרירות השבדית, בעת כהונת השגריר הקודם, אני שוחחתי עם השגריר שמורק שהוא בגלל אסתר נסע לשבדיה.
מקס גרונברג: ואני שאלתי אם יש התעניינות במקרה כי לא ידעתי מי אתם באותו זמן והשגריר שמרוק אמר, אתה יודע, תן לי לדבר עם קולט.
מקס גרונברג: דיברנו מספר דקות ומשהו קרה, תודה לך על כך.
מקס גרונברג: לפני חמש עשרה שנה לערך הוא החליט כי חשוב שיהיה במשרד החוץ תיק על עניין ולנברג.
מקס גרונברג: אני חושב שכתוצאה מזה בעיקר אנחנו אולי יושבים כאן היום.
ראול ולנברג: הוא אומר שחשוב מאד להמשיך את החיפוש אחר ראול ולנברג.
ראול ולנברג: זה קשה מאד אבל יותר קשה אך יותר חשוב באותו זמן להתחיל לעבוד על מורשת ראול ולנברג.
ראול ולנברג: הוא אומר שזה חייב להעשות כי הוא מייצג דמות הירואית אפילו במונחים מיתולוגיים של המיתולוגיה היוונית של מי שנלחם במשך שלמה לבד מול כוחות הרשע והוא רצה לעשות זאת.
ראול ולנברג: זוהי הזדמנות מיוחדת כיוון שראול ולנברג מייצג את היחיד ואת העולמי, היחיד הוא אנחנו היהודים שאותם הוא הציל והעולמי כי הוא מגלם את הערכים האנושיים הנשגבים כמו, גבורה עילאית, אחווה, דמוקרטיה, כל דבר שהוא נפלא לתרבות המערבית.
ראול ולנברג: לכן הוא האישיות האידיאלית לגלם מסורת כזאת ולדעתו חשוב להציג דמות כזו במערכת החינוך.
ראול ולנברג: הוא מספר שבארגנטינה הצליחו לעשות זאת, הם הובילו תוכנית וראול ולנברג הוא חלק מתוכנית הלימודים שם.
ראול ולנברג: הוא שואל מדוע אין זה אפשרי לעשות זאת כאן בישראל.
דוברת: הגברת אומרת שזה אפשרי.
דוברת: למעשה היא מנהלת בית ספר והיא עצמה הנהיגה תוכנית כזו בבית הספר שלה.
דוברת: היא חזרה זה עתה משבדיה כי גיסה מר הרשקו קיבל שם את פרס נובל לכימיה יחד עם מר צ'חנובר, שניהם קיבלו השנה את הפרס.
דוברת: בעלה לא דיבר שנים רבות על השואה, בעלה נלקח למעשה ברכבת, היו שתי רכבות שיצאו באותו זמן, אחת לאושוויץ ואחת לאוסטריה, הוא היה בר מזל להילקח לאוסטריה.
דוברת: במשך שנים רבות הוא לא דיבר על כך אבל עם השנים הוא התחיל לספר את הסיפור.
דוברת: היא מספרת שהיא כל כך התרשמה מהסיפור הזה שהחליטה שכל שנה הם ילמדו על השואה, בבית הספר תמיד משתמשים בנושא זה כחלק מתוכנית הלימודים בזמן מסויים בשנה.
דוברת: היא לוקחת את ראול ולנברג כדוגמה הוא חלק מתוכנית הלימודים בבית הספר הזה.
קולט אביטל: אבל מה שאת עושה צריכים לעשות בכל מערכת החינוך.
קולט אביטל: הנקודה היא שמה שהיא עשתה מיוזמתה, אנחנו צריכים להכניס את זה בכל תוכניות הלימוד.
לארי קצברג: אני חלק מקבוצה הנקראת קבוצת העבודה הירושלמית להכרת מצילים יהודים בשואה.
לארי קצברג: אנשים שונים דיברו על ראול ולנברג, איזה איש גדול הוא, כך שאני לא אכנס לפרטים נוספים.
לארי קצברג: ברור שהוא היה דמות אלוהית.
לארי קצברג: אני הייתי רוצה לציין נקודות אחרות בעניין ולנברג.
לארי קצברג: אני סבור כי ראול ולנברג היה אדם בעל אמת ואיש פעולה.
לארי קצברג: הרבה אנשים ידעו דברים רבים באותה תקופה.
לארי קצברג: הוא היה אחד ממעטים שהחליט לעשות משהו כיחיד.
לארי קצברג: אני ניסיתי לחשוב מה האנשים האלה היו רוצים שאנחנו נאמר היום.
לארי קצברג: אחד הדברים שהייתי רוצה לומר, שבהסטוריה של השואה היו חייבות להיות מספר ברירות שאתה יכול לבחור ביניהן.
לארי קצברג: אנחנו נוטים להכיר אפילו באחד מהמצילים האלה, אם אנשים אלה לא היו קיימים, אולי לא היינו היום כאן.
לארי קצברג: עלינו לזכור את שמותיהם, הוא היה אחד מהם.
לארי קצברג: קארל לואיס דיפלומט שהיה בבודפשט לפני ולנברג, אם הוא לא שם, אולי הדברים היו יכולים להראות אחרת.
לארי קצברג: נקודה שנייה ואני סבור שהיא מאד חשובה כי הרבה מאד אנשים מתלוננים כי אנחנו לא מכירים מצילים יהודים.
לארי קצברג: אין לנו רחובות הנקראים על שמם, אנחנו לא משמרים את שמם.
לארי קצברג: הנקודה השנייה היא שאנחנו צריכים להכניס לתוכנית הלימודים לא רק את ראול ולנברג כיחיד אלא את התכונה הפרטנית המופשטת ביחוד בישראל שבה שמים את הדגש על קבוצות, אנחנו שמאלנים, אנחנו ימניים, אנחנו חרדים או אנחנו חילוניים.
לארי קצברג: ראול ולנברג היה יחיד, הוא לא היה חלק ממפלגה פוליטית או הוגה דעות נדיר.
לארי קצברג: במיוחד אם אנחנו חושבים על שורשי היהדות שאנו נוצרנו מצלם האל, בצלם אלוהים.
קולט אביטל: אני מבקשת לסיים את הישיבה אך לפני כן ישנו ישי העצני, הוא מייצג את מכון שלום.
קולט אביטל: הם הגישו הצעת חוק להמשך החיפוש אחר ראול ולנברג, דבר שהוא ממש טוב.
קולט אביטל: לפני שאתה מציג, אני רוצה לציין שהיא הוצגה כבר בכנסת על ידי ח"כ יצחק הרצוג שמשמש כיום כשר בממשלה.
קולט אביטל: מאז שהוא בממשלה, אין לו את הזכות לקדם את זה ולכן אני לוקחת על עצמי להציג את ההצעה.
קולט אביטל: כך אנחנו נאלצים לפעול עם התנועה של חברים בוועדה הזאת ואנחנו בוודאות ננסה לעשות את זה.
קולט אביטל: האם אתה רוצה לומר מספר דברים על ההצעה?
ישי העצני: ראשית כל אני רוצה להודות לך על העלאת הנושא החשוב הזה בוועדה היום ולך מר שרנסקי על העבודה על הנושא.
ישי העצני: ההצעה שיצחק ואני ביחד התחלנו לקדם בכנסת היא לכיוון נקיטת פעילות לנסות ללכת בעקבות ראול ולנברג ולמצוא אותו.
ישי העצני: הרעיון שעמד מאחוריי היה שמדינת ישראל והעם היהודי חייבים לעמוד מול ראול ולנברג ולהודות לו אך לא רק לראול ולנברג עצמו אלא לרעיון, לאופן בו אנשים יצאו מדרכם ופנו נגד המגמה, מה שנחשב בזמן מלחמה כדבר מסוכן.
ישי העצני: הם הלכו כנגד המגמה והצילו יהודים רבים.
ישי העצני: כך שהשאלה אם הם היו יהודים או לא יהודים היא חשובה אבל היא לא הדבר שבאמת חשוב.
ישי העצני: ישראל צריכה להוות דוגמה לכל בגמילה לאנשים שעשו מעשים טובים.
ישי העצני: ראול ולנברג הציל מאה אלף יהודים אני לא יודע כמה מכם- אני מנסה לספור את בני משפחתי ומצרף אליהם את כל החברים שלי, את כל החברים שאני מכיר, כל האנשים שהכרתי במהלך חיי והגעתי בהתחלה למספר תלת ספרתי ולאחר זמן כשממש ישבתי וחישבתי הגעתי למספר בן ארבע ספרות.
ישי העצני: אנחנו מדברים על מספר בן שש ספרות, מאה אלף איש, פנים, אנשים, ילדים, זקנים, סיפורים, לכל אחד יש את הסיפור שלו, זהו מספר בלתי נתפס.
ישי העצני: מה שישראל והעם היהודי צריכים לעשות זה לפעול ובכך לשמש דוגמה ולדעתי יהיה בכך לפחות כדי למלא צורך חינוכי כדי לומר משהו לדור הבא.
קולט אביטל: אני אקריא תחילה את ההחלטה של הוועדה בעברית ואחר כך אני אנסה לתרגם.
קולט אביטל: 2.
קולט אביטל: הוועדה תפעל יחד עם השר שרנסקי, השר לענייני תפוצות בירושלים לגבש תכנית עבודה להמשך החיפושים אחר ראול ולנברג.
קולט אביטל: 4.
קולט אביטל: הוועדה תעקוב אחר הפעולות הנעשות בתחום הזה, כי אנחנו לא יכולים כוועדה לפעול, אנחנו לא אקסקיוטיב.
קולט אביטל: אנחנו יכולים לעקוב אחר הפעולות של הממשלה.
קולט אביטל: אז הוועדה תעקוב אחרי פעולות הנעשות על ידי הממשלה, משרד החוץ והשר לענייני התפוצות.
קולט אביטל: תודה רבה מאד לכולם.
משה שוחט: לא בכל הערים בארץ קראו רחובות על שמו של ולנברג.
משה שוחט: אני מציע שתופנה תשומת לב לערים שאין דבר כזה ש –
קולט אביטל: אנחנו מנסים עכשיו, כיוון שאין לנו את כל המידע, להמליץ לכל הערים שאין להם, לקרוא רחוב על שם ראול ולנברג.
קולט אביטל: זה עתה שמעתי שמחר עומדים לחנוך רחוב כזה בירושלים.
קולט אביטל: בוקר טוב לכול המוזמנים, בוקר טוב לצופים בבית, אני מתכבדת לפתוח בזה את ישיבת ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
קולט אביטל: היום אנחנו מארחים את שר הפנים החדש חבר הכנסת אופיר פינס-פז שמכיר היטב מתפקידיו הקודמים גם את נושא העלייה וגם את הקשיים שבפניהם עומדים עולים.
קולט אביטל: אנחנו מנצלים את הישיבה הזאת איתו כדי להעלות שלושה נושאים מבחינתנו, והוספנו נושא רביעי לבקשתו וכמובן שהוספנו אותו בשמחה.
קולט אביטל: אנחנו מתחילים בשלושה נושאים שכל אחד מהם כבד, קשה, פרובלמטי, עקרוני.
קולט אביטל: הנושא הראשון הוא נוהל קשיש ואני תכף אסביר לציבור בבית במה הדברים אמורים.
קולט אביטל: הנושא השני נוגע למצבם של ילדים ללא מעמד.
קולט אביטל: הנושא השלישי נוגע לבעיות בפניהן עומדים עולים שהתגיירו כדי לקבל מעמד של אזרח ועולה במדינה.
קולט אביטל: אני אולי אפתח בכמה מילים בקשר לנוהל הורה קשיש.
קולט אביטל: הכוונה היא לעלייתם ארצה של הורים כאשר ידוע שלהורים האלה יש רק ילד אחד או זוג ילדים שגרים בארץ.
קולט אביטל: אין להם קרובי משפחה אחרים.
קולט אביטל: בעבר היה קיים נוהל, והיה בג"ץ בנושא הזה בשנת 1996.
קולט אביטל: בזמנו הגיעו לארץ הורים כאלו בגיל 65 ומעלה וניתן להם מעמד של תושב קבע, ואז הם יכלו ליהנות גם משירותי בריאות.
קולט אביטל: המצב הזה הורע.
קולט אביטל: הגיל אומנם הורד לגיל 60, אבל בוטלה כל אפשרות של קבלת תושבות קבע או של מתן שירותי בריאות בארץ.
קולט אביטל: אנחנו יודעים שהדבר הזה מקשה ומכביד מאוד על המשפחות.
קולט אביטל: מצד אחד, להורים האלה אין מי שיטפל בהם לעת זקנה.
קולט אביטל: הם רוצים להיות עם ילדיהם בארץ ואנחנו מאפשרים להם לבוא.
קולט אביטל: מצד שני, אנחנו מטילים על המשפחות אחריות ועול שהם לא יכולים לעמוד בהם.
קולט אביטל: אנחנו שמענו כאן בוועדה עדויות של משפחות ששקעו בחובות מאוד מאוד כבדים כתוצאה מהטיפול במחלות של ההורים, והם אינם יכולים לעמוד בחובות האלה.
קולט אביטל: החברות שמבטחות אנשים החל מגיל 65 אינן מקלות על המלאכה.
קולט אביטל: זהו הנושא הראשון שאנחנו רוצים לדון בו.
קולט אביטל: בפנינו הנוהל החדש או האחרון שפורסם על-ידי משרד הפנים, ואולי אני אבקש מחברת הכנסת סולודקין להוסיף כמה מילים בנושא הזה.
יגאל יאסינוב: ידוע לי שהיה גם כן מכתב של שר הפנים הקודם שביטל את הנוהל.
קולט אביטל: נכון, והוא התחייב לנוהל חדש.
יגאל יאסינוב: יותר מזה.
יגאל יאסינוב: הוא נתן במכתב ההוא פקודה לתת לכול הקשישים תושבות קבע או ארעית.
יגאל יאסינוב: אני הייתי רוצה לדעת מה קורה עם המכתב הזה.
מרינה סולודקין: לצערי הרב אנחנו לא שמענו על המכתב של השר האחרון.
מרינה סולודקין: יש לנו אסון חברתי במשך שנתיים, ואני מדברת על אלה שמייצגים בכנסת ובציבור הישראלי את העולים החדשים.
מרינה סולודקין: נוהל קשיש בודד היה נוהל הומניטרי, ואנשים בודדים בגיל מבוגר שאין להם ילדים בשטח ברית-המועצות לשעבר הגיעו.
מרינה סולודקין: הם קיבלו ביטוח רפואי בגלל שמשפחות של עולים הן משפחות עניות וזה דבר הכרחי.
מרינה סולודקין: ביטול הביטוח הרפואי הביא להרעת מצבן של אותן משפחות.
מרינה סולודקין: אני רוצה להתייחס גם למצב האסטרטגי והפוליטי, מכיוון שרוב החולים האלה הם ממדינות מרכז אסיה.
מרינה סולודקין: מדובר ברוסי בודד קשיש שילדיו במדינת ישראל והוא גר בארצות במרכז אסיה כמו: טז'יקיסטאן, אוזבקיסטאן, קזחסטאן, וקירגזיה.
מרינה סולודקין: מדובר ברפובליקות מוסלמיות שמצבן הפוליטי לא יציב, ולכן נשקפת גם סכנת חיים לקשישים האלה בגלל שילדיהם נמצאים במדינת ישראל.
מרינה סולודקין: שנית, מצבה של האומה הרוסית במרכז אסיה גם הוא בעייתי מאוד.
מרינה סולודקין: ישנם בארץ וגם שם עשרות אנשים שאין להם עכשיו ביטוח רפואי, וילדיהם מפחדים שהם יחלו במחלות והטיפול הרפואי בהם עלול לעלות להם מאות אלפי שקלים.
מרינה סולודקין: אנחנו הזמנו לכאן נציגה של אותן משפחות והיא יושבת איתנו.
מרינה סולודקין: שמה הוא דנוסיה נאפט.
מרינה סולודקין: השינוי היה בכניסה של השר פורז באפריל 2003, ואני חושבת שזה היה מחטף של הרצל גדז' שאז היה ראש מחלקת הרישום במשרד הפנים.
מרינה סולודקין: אנחנו פנינו גם לשר, גם לסגן השר, וגם לראש הממשלה והסברנו למה המצב הזה בלתי נסבל.
מרינה סולודקין: מדובר בעשרות אנשים מבוגרים מאוד מאוד שנמצאים ללא מעמד.
מרינה סולודקין: הם לא יכולים להיכנס לארץ.
מרינה סולודקין: חבר הכנסת נודלמן, חבר הכנסת ברונפמן, וחבר הכנסת שטרן ואני ניהלנו מאבקים, אבל לצערנו הרב לא קיבלנו תשובות.
מרינה סולודקין: במצב הנוכחי אין פתרונות לאותם אנשים שאין להם בארץ כל מעמד.
מרינה סולודקין: הם משלמים עשרות אלפי שקלים עבור טיפול רפואי.
קולט אביטל: נציגת המשפחות בבקשה.
דנוסיה נאפט: אימא שלי הגיעה לפני שלוש שנים.
דנוסיה נאפט: אבא שלי נפטר מסרטן, ואחר כך אימא שלי נשארה לבד באוזבקיסטאן.
דנוסיה נאפט: אימא היא רוסיה והיא קיבלה איומים מצד השכנים בגלל שהילדים שלה נמצאים במדינת ישראל.
דנוסיה נאפט: אמרו לה שבגלל שיש לה ילדים בישראל היא צריכה לעזוב את הארץ.
דנוסיה נאפט: הממשלה האוזבקית לוקחת את הדירות של אלה שעוזבים ומגיעים לארץ, והיא מחלקת אותן.
דנוסיה נאפט: גם את הדירה של אימא רצו לתפוס, ואנחנו לא יודעים מה קרה לדירה.
דנוסיה נאפט: אני לא יכולה לשלוח את אימא חזרה.
דנוסיה נאפט: בארץ אנחנו מנסים להסתדר לבד עם שירותי רפואה.
דנוסיה נאפט: אנחנו משלמים עבור התרופות.
דנוסיה נאפט: אנחנו חיים כאן תחת איום.
דנוסיה נאפט: הסטטוס הוא הדבר הכי חשוב לנו ושלא ייקחו את אימא שלי לבית המעצר, ושלא ישלחו אותה חזרה למדינה שבכלל לא מחכה לה.
קולט אביטל: חבר הכנסת פרופ' בריילובסקי, בבקשה.
ויקטור בריילובסקי: אני רוצה לברר את הסיטואציה.
ויקטור בריילובסקי: אני חושב שמאז שנות העלייה הגדולה עד היום היה שינוי מאוד דרסטי במדיניות מדינת ישראל.
ויקטור בריילובסקי: בזמן העלייה הגדולה אם היה אדם שהוא לא נמצא במסגרת של חוק השבות, אבל הוא מבוגר, הוא אבא או אימא של מישהו ממשפחת זכאי חוק השבות, אז הוא נכנס לישראל על-פי ויזה לתיירים.
ויקטור בריילובסקי: אחר כך, אדם שהוא מעל גיל 70 קיבל אוטומטית תושב ארעי, ואחר כך תושב קבע גם כן אוטומטית.
ויקטור בריילובסקי: אדם בן 65 ו-70 היה מגיע לוועדה בין-משרדית הומניטרית, וההחלטה היתה תלויה בוועדה הבין-משרדית.
ויקטור בריילובסקי: אחר כך היה מכתב של הרצל גדז' שהוא בעצמו, בלי שר בלי סגן שר, עצר את כל התהליך.
ויקטור בריילובסקי: אנחנו רצינו לחזור למה שהיה קודם.
ויקטור בריילובסקי: אבל, אנחנו קיבלנו מכתב מהיועץ המשפטי לממשלה דאז מר רובינשטיין שעצר את כל התהליך ואמר בצורה מאוד ברורה שאין לשר זכות לשנות מדיניות.
ויקטור בריילובסקי: זאת אומרת, שלמר גדז' יש זכות לשנות מדיניות, אבל לשר הפנים אין זכות לשנות מדיניות.
קולט אביטל: האם שר הפנים מקבל שמי שקובע אצלו זה פקיד והוא בעצמו לא יכול לקבוע מדיניות?
קולט אביטל: האם שר הפנים קיבל את חוות הדעת הזאת?
ויקטור בריילובסקי: לא, הוא לא קיבל.
ויקטור בריילובסקי: אבל, הוא קיבל חוות הדעת של היועץ המשפטי לממשלה בצורה חלקית.
ויקטור בריילובסקי: כתוצאה מזאת היתה ועדת שרים שבראשה עמד השר פורז.
ויקטור בריילובסקי: בוועדת השרים היו נציגי הקואליציה.
ויקטור בריילובסקי: אני מאוד מבין את דבריה של חברת הכנסת סולודקין ואת דבריהם של אנשים אחרים.
ויקטור בריילובסקי: אבל, אני רוצה להזכיר לחברת הכנסת סולודקין שהיא נציגה של מפלגת ליכוד, ויש לה אחריות על מדיניות של מפלגת הליכוד.
ויקטור בריילובסקי: לא היתה לנו שום אפשרות להתקדם בוועדת השרים בגלל התנהגות של שרים ממפלגת הליכוד וגם ממפלגת האיחוד הלאומי.
קולט אביטל: חבר הכנסת, בריילובסקי, החשיבות עכשיו היא לא מי מבצע מדיניות של איזה מפלגה.
קולט אביטל: מדובר בחיי אדם וכל אחד מאיתנו שיש לו הורים מבוגרים רוצה לכבד את ההורים האלה.
קולט אביטל: השאלה עכשיו היא, מה המצב היום?
ויקטור בריילובסקי: אבל, בשביל למצוא פתרון לבעיה הזאת אנחנו צריכים לדעת מה קרה.
ויקטור בריילובסקי: בלי זה אי אפשר להתקדם.
ויקטור בריילובסקי: לגבי המצב עכשיו, לפני שאנחנו יצאנו ממשרד הפנים השר פורז נתן פקודה לחזור לסיטואציה שהיתה קודם, וכשאנחנו יצאנו היתה סיטואציה שהיא בסדר גמור.
קולט אביטל: האם יש מכתב כזה?
קולט אביטל: אנחנו אף פעם לא ראינו את המכתב הזה.
ויקטור בריילובסקי: יש מכתב של השר פורז שלא נמצא בתיקי עכשיו.
רומן ברונפמן: האם מדובר במכתב שמבטל את ההחלטה של מר גדז'?
קולט אביטל: בידינו מכתב כנראה קודם משום שהוא לא מבטל שום דבר.
רומן ברונפמן: גם לא שמענו על כזה מכתב.
קולט אביטל: גם לא שמענו.
רומן ברונפמן: לפי שפת גופם של אנשי משרד הפנים אני רואה שגם הם לא שמעו על כזה מכתב.
ששי קציר: לא, יש מכתב.
רומן ברונפמן: האם ההוראה לא בוצעה?
דניאל סלומון: היא לא הגיעה לכלל מימוש עד שהשר יתחלף.
ויקטור בריילובסקי: זו סיטואציה מאוד טיפוסית.
ויקטור בריילובסקי: זה קבור עכשיו בלשכה משפטית שבה יש חוות דעת על גבי חוות דעת, וכך לא הצלחנו להגיע למימוש.
ויקטור בריילובסקי: אני מאוד מקווה שהשר החדש יגיע למימוש של מדיניות מהסוג הזה.
רומן ברונפמן: ראשית, אני רוצה לברך על הישיבה המשותפת של הוועדה עם השר.
רומן ברונפמן: אדוני השר, אתה יודע שהוועדה דנה לא מעט בתעלולים של משרד הפנים בכל הקשור לקליטת העלייה.
רומן ברונפמן: מנכ"ל משרד הפנים התקומם עכשיו כשאמרתי ששפת גופם של אנשי משרדו מבטאת את הדברים.
רומן ברונפמן: אבל, אנחנו איתם במאבק לא מאתמול.
רומן ברונפמן: אני חייב להודות שלצערי אנחנו גם לא הצלחנו בוועדה, לא חברת הכנסת קולט אביטל, לא חברת הכנסת מרינה סולודקין, לא מיכאל נודלמן, ולא יורי שטרן.
רומן ברונפמן: זה הרי הוצג בציבור כשיפור מעמדם של ההורים הקשישים.
רומן ברונפמן: כלומר, לא רק שההורים הקשישים בני 78-80 יכולים לבוא עכשיו, אלא גם יכולים לעבוד בארץ ולהרוויח את כספם.
רומן ברונפמן: אלא שכאשר הם באים ארצה הם מבינים שלא רק שאין עבודה והם לא יכולים לעבוד, אלא הם גם חשופים לכול התביעות הביטוח הרפואי כי אין להם ביטוח כזה.
רומן ברונפמן: בזהירות, אבל באחריות, אני אומר כי היתה התעללות מאורגנת של מינהל האוכלוסין בעולים קשישים.
רומן ברונפמן: יושבת פה משפחה מבאר שבע שפנתה אליי לפני מספר חודשים.
רומן ברונפמן: מה שעומד על הפרק הוא לא הבאתו של קרוב המשפחה היחיד שנשאר באוקראינה, זה לא השיקול שעומד אצלם היום, אלא מה שעומד על הפרק מבחינתם הוא עזיבת הארץ.
רומן ברונפמן: הם לא יכולים להביא את הסבתא בת 78 שנשארה לבד היום בנודסק כדי שהיא תחיה איתם את השנים האחרונות.
יורי שטרן: איך היא תחיה פה בלי ביטוח רפואי?
רומן ברונפמן: תבינו שהם לא יכולים להביא אותה.
רומן ברונפמן: אין ביטוח רפואי.
אופיר פינס-פז: בואו נשמע את משרד הבריאות.
רומן ברונפמן: השיקול שעומד אצלם על הפרק הוא לא להביא אותם כן או לא, אלא השיקול הוא האם להביא אותם או לחזור.
רומן ברונפמן: אני רוצה שחברי הכנסת סולודקין, שטרן ונודלמן יוכיחו שאני אומר אמת.
רומן ברונפמן: השיקול הוא להביא אותם או לחזור.
רומן ברונפמן: להערכתי, זה מה שאנשי משרד הפנים רוצים.
רומן ברונפמן: הם רוצים שהעולם מרוסיה יחזרו הביתה, זוהי השורה התחתונה.
רומן ברונפמן: אני רוצה לומר לך שזוהי לא המשפחה היחידה.
מרינה סולודקין: מדובר בהשלכות רוחב שהם לא חשבו עליהם בצורה זדונית.
רומן ברונפמן: כן, "ממש לא חשבו".
רומן ברונפמן: יש כאלה במשרד הפנים שכן חושבים קדימה.
רומן ברונפמן: חשבו ועוד איך חשבו.
רומן ברונפמן: הרצל גדז' שיושב היום במחוז הצפון חשב על זה מצוין, ואני אומר את זה באחריות.
רומן ברונפמן: צריכים להעיף אותו גם משם כי זה מה שיהיה.
רומן ברונפמן: אנשים יתחילו לעזוב.
רומן ברונפמן: גם כך יש היום גורמים רבים אחרים לעזיבה, וזה יהיה גורם נוסף.
רומן ברונפמן: אנשים שלא יוכלו להביא את קרוביהם שנשארים שם לבד, יעזבו בסופו של דבר לארץ מוצאם.
רומן ברונפמן: אם זה מה שהמשרד הממשלתי רוצה אז שיקום שר, ואני מדבר אליך אדוני השר, ויגיד: אנשי משרדי רוצים שהעלייה מברית המועצות תחזור הביתה.
רומן ברונפמן: ואז אנחנו נבין ולא נילחם.
רומן ברונפמן: זאת שערורייה.
רומן ברונפמן: יושבים פה יועצים משפטיים שהיו מודעים לבעיה הזאת.
רומן ברונפמן: הם ליוו את הרצל גדז' בכל ההחלטות.
רומן ברונפמן: היו כאלה שטרפדו את המכתב שעליו דיבר פרופ' בריילובסקי.
רומן ברונפמן: המכתב לא הגיע לידיעת הציבור, אנחנו גם לא ידענו על קיומו של המכתב כי הלשכה המשפטית עשתה חושבים האם היא צריכה את זה כן או לא, אולי יש לה דעות שונות מלאנשים אחרים.
רומן ברונפמן: זה מה שקורה היום.
רומן ברונפמן: גברתי היושבת ראש, אני מבקש שהמשפחה הזאת תספר לך מהם הלבטים שלה מבחינת העזיבה.
רומן ברונפמן: מדובר במשפחה בת שבע נפשות, משפחה לא קטנה.
קולט אביטל: אני רוצה להודיע שבינתיים הובא לידיעתי בפעם הראשונה מכתבו של שר הפנים מה-24 באוקטובר.
קולט אביטל: צר לי שלמרות כל הפניות שלנו למשרד הפנים איש לא מצא לנכון להעביר אלינו את המכתב.
קולט אביטל: היו פניות הולכות ונשנות מאז ה-24 באוקטובר שבהן ביקשנו לעדכן אותנו במדיניות המשרד.
קולט אביטל: המכתב הזה נשאר בגדר מיסתורין.
קולט אביטל: אני רוצה להקריא אותו עכשיו, ואני רוצה גם לומר שהוא לא בדיוק מספק.
אופיר פינס-פז: אני מציע שתקראי את כל המכתב.
אופיר פינס-פז: זה מכתב פנימי בתוך משרד הפנים לפקיד, בלי העתקים.
קולט אביטל: זאת אומרת שזה עדיין לא מדיניות.
אופיר פינס-פז: אני לא יודע.
רומן ברונפמן: אדוני המנכ"ל, הוא מבקש להכין נוהל, לא לבקש.
רומן ברונפמן: האם אתם לא יודעים לקרוא עברית?
רומן ברונפמן: זוהי בדיוק ההתייחסות של הפקידות.
רומן ברונפמן: אדוני השר, זה מה שעומד לפניך.
גדעון בר-לב: אני הייתי מבקש שבמקום שידברו על מכתב ויוציאו קטעים מהקשרים, יוקרא המכתב מא' ועד ת' כדי שאנשים ידעו על מה מדובר.
קולט אביטל: אני אקריא את המכתב.
קולט אביטל: "אבקש להכין בהקדם נוהל המשקף את המדיניות של המשרד.
קולט אביטל: המדיניות היא כדלקמן: הורה בודד (דהיינו לא נשוי ואין לו ילדים אחרים בחו"ל), רשאי לקבל מעמד בישראל על-פי הקריטריונים הבאים: בגילאים 70 ומעלה תושב קבע.
קולט אביטל: בגילאים 65-70 תושב ארעי.
קולט אביטל: בגילאים 60-65 רשיון ישיבה מסוג ב/1.
קולט אביטל: תנאים הכרחיים לקבלת מעמד על-פי נוהל זה הם: מרכז החיים בארץ הן לגבי ההורה והן לגבי כל ילדיו הישראלים.
קולט אביטל: לגבי אזרחי ברית-המועצות לשעבר ומזרח אירופה, המלצת לשכת הקשר.
קולט אביטל: בדיקת מט"אר של המשטרה.
קולט אביטל: "
אופיר פינס-פז: לא, תושב ארעי מכוסה.
רומן ברונפמן: אני רוצה להבין האם המכתב הזה הוא בקשה או שזאת הוראה להכין נוהל?
קריאה: הוראה להכין נוהל.
רומן ברונפמן: קודם שמעתי מהפקידות שזאת בקשה.
אופיר פינס-פז: קודם כל, בוקר טוב.
אופיר פינס-פז: אני שמח להיות בוועדת העלייה והקליטה של הכנסת.
אופיר פינס-פז: הנושאים שנמצאים על סדר היום הם נושאים מאוד חשובים שצריך לברר ולקדם אותם.
אופיר פינס-פז: לכן, באתי בעצמי וביקשתי שכל הצוות הבכיר יבוא כי מבחינתי זוהי ישיבת עבודה, לא הצהרות ולא דיבורים למרות שאנחנו בכנסת.
אופיר פינס-פז: לכן נמצאים כאן מנכ"ל המשרד, ראש מינהל אוכלוסין, היועץ המשפטי של מינהל אוכלוסין, וגם דוברת המשרד פה.
אופיר פינס-פז: אנחנו באנו לפה כדי לעבוד ולא להטיח עכשיו האשמות.
אופיר פינס-פז: יש היסטוריה קשה בכל התחומים שנמצאים על סדר היום, ואנחנו באנו לברר אותה ולנסות לקדם אותה.
ששי קציר: תחילה אני רוצה להבהיר את הנקודה האחרונה שעלתה פה, מכיוון שלפי דעתי זה נושא מרכזי שצריך להבין אותו.
ששי קציר: ב-18 לפברואר שנה שעברה התקיימה ועדת שרים לענייני מינהל אוכלוסין ושם עלתה הצעה של השר פורז.
אופיר פינס-פז: אני לא יודע עד כמה הוועדה הזאת עקבה, אני לא הייתי חבר הוועדה.
אופיר פינס-פז: אבל, היה פה דבר שקרה במהלך הקדנציה הזאת שאני לא יודע עד כמה הייתם ערים אליו ועד כמה נאבקתם נגדו.
רומן ברונפמן: אנחנו מודעים.
אופיר פינס-פז: בפעם הראשונה בהיסטוריה של מדינת ישראל הקימה הממשלה ועדת שרים מיוחדת לנושא מינהל אוכלוסין ומעמד אישי, שזה דבר מאוד מרחיק לכת.
אופיר פינס-פז: בעיניי, זה דבר ממש שערורייתי כי הסמכויות על-פי חוק נתונות אצל שר הפנים.
אופיר פינס-פז: אגב, הוועדה לקחה כמעט את כל הסמכויות.
אופיר פינס-פז: אפשר להקים ועדה, ובתנאי שמשנים את החוק.
אופיר פינס-פז: צריכים לבוא לכנסת ולומר שמרגע מסוים אין לשר הפנים יותר סמכות, והסמכות עוברת לוועדת שרים.
אופיר פינס-פז: אפשר להצביע בעד או נגד, יהיה דיון ציבור, וזה בסדר גמור.
אופיר פינס-פז: אבל, זה לא קרה.
אופיר פינס-פז: יצרו סמכות כפולה, אחת בידיו של הפנים.
אופיר פינס-פז: ואחת בידי ועדת שרים.
קולט אביטל: זה קרה גם בנושא האתיופי.
אופיר פינס-פז: הדבר הזה יוצר תוהו ובוהו ממש, שלא מאפשר לקיים לא מדיניות ברורה ולא תהליכים ברורים.
אופיר פינס-פז: לכן הדרישה שלי מראש הממשלה עם כניסתי לתפקיד, היא לבטל את ועדת השרים הזאת.
אופיר פינס-פז: הנושא הזה נמצא על סדר היום, יש לי על זה גם התייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה הנוכחי שלא עסק בזה, אלה הקודם עסק בזה.
יורי שטרן: היועץ המשפטי שלך היה אמור להתריע.
רומן ברונפמן: זה בא ממנו.
רומן ברונפמן: זה בא ממשרד הפנים עצמו, לא משום משרד אחר.
אופיר פינס-פז: אני חושב שוועדת העלייה והקליטה של הכנסת צריכה לקבל החלטה מסודרת בעניין הזה נגד קיום הוועדה.
אופיר פינס-פז: היא צריכה להחתים נגד קיום הוועדה, היא צריכה לפנות לראש הממשלה ולדרוש לבטל את הוועדה הזאת, ולפעול כפי שפעלו תמיד.
אופיר פינס-פז: במשך עשרות שנים היו שרים רבים במשרד הפנים ואף פעם לא הקימו להם ועדה על הראש.
אופיר פינס-פז: פתאום יש ועדות שעושות אלף ואחד דברים.
אופיר פינס-פז: גם בנושא מינהל אוכלוסין, אני יכול להראות לכם החלטות שרים לדורותיהן מקובלות או לא מקובלות.
אופיר פינס-פז: אבל, אף פעם אף יועץ משפטי לממשלה לא דרש להביא את העניין הזה לוועדת שרים.
אופיר פינס-פז: אני חושבת שוועדת השרים הזאת לא תורמת שום דבר.
אופיר פינס-פז: היא יוצרת בוקה ומבולקה.
אופיר פינס-פז: שום דבר לא מתקדם שם, הכול תקוע.
אופיר פינס-פז: סגן השר לשעבר בריילובסקי תיאר את המציאות הזאת.
אופיר פינס-פז: זוהי מציאות שאני חושב שבכוחות משותפים צריך לשנות אותה.
רומן ברונפמן: אנחנו נעביר את זה גם לוועדת הפנים.
ששי קציר: אני ציינתי שבפברואר שנה שעברה התקיימה ועדת שרים לענייני מינהל אוכלוסין, ושם עלתה הצעה להביא את שני ההורים, לא הורה בודד, ולתת להם אשרת עבודה.
ששי קציר: כלומר, לא דובר שם על מה שצוין פה, מעמד ארעי או מעמד קבע.
מרינה סולודקין: שמענו הרבה פעמים איזה מעמד, מעמד של תייר.
ששי קציר: הוועדה לא קיבלה את ההצעה לאפשר לשני ההורים, ואז שר הפנים הגיש הצעה אחרת שהיא הצעה שהוזכרה כאן שמגיל 60 עד 65 יקבלו אשרת עבודה.
ששי קציר: מגיל 76 עד 70 יקבלו מעמד ארעי, ומגיל 70 ומעלה יקבלו מעמד קבע.
ששי קציר: אני אגיע גם למסמך שהשר אוציא אליי, אני הייתי מעורב בעניין הזה.
קולט אביטל: סליחה, אבל אתם התבקשתם להכין נוהל עבור השר.
קולט אביטל: מדוע לא הוכן נוהל פנימי לדיון?
ששי קציר: יש לנו טיוטא גם בעניין הזה.
ששי קציר: אנחנו נמצאים בתהליך, ואני אציג אותה לשר.
ששי קציר: בסופו של דבר יוחלט מה שיוחלט.
ששי קציר: אני רוצה לומר שמי שמגיש היום בקשה וההורה בגיל 60, הוא מקבל מאיתנו היתר.
ששי קציר: נכון שהוא מקבל היתר עבודה , לא מעמד ארעי.
אופיר פינס-פז: האם ב/1 זה היתר עבודה?
ששי קציר: כן, ב/1.
אופיר פינס-פז: תגיד ב/1, כי עבודה זה נשמע פתטי.
אופיר פינס-פז: האם עולה חדש בישראל יתחיל לעבוד בגיל 60?
ששי קציר: זה נותן לו אפשרות.
יורי שטרן: המשמעות היא שאם אתה עובד אז אתה חי.
יורי שטרן: אם אתה לא עובד אז אחרים צריכים לפרנס אותך.
ששי קציר: נכון שההיתר הזה לא מקנה זכויות, ועל זה אנשים מלינים.
יגאל יאסינוב: למה לא הבאתם את המכתב?