GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יחזקאל דרוד: דרך אגב, על ההמלצה הזאת לעשות מפגשים שנתיים פתוחים, עם ועדות ומוזמנים.
יחזקאל דרוד: אנחנו ראיינו כ 40 איש בתפוצות ובישראל על ההמלצות, כדי לקבל יותר תשומות ורעיונות, זאת אחת ההצעות היחידות שעליה הייתה הסכמה פה אחד.
אבינועם בר יוסף: אני עובר להמלצה הרביעית.
אבינועם בר יוסף: היא נוגעת להצעה שהועלתה להקים אירגון עולמי כללי לעם היהודי, אירגון חדש.
אבינועם בר יוסף: המכון בדק לעומק את ההתייחסות להצעה הזאת וההמלצה, במצב הקיים, היא לא לגשת להקמת אירגון חדש.
אבינועם בר יוסף: זה מסתמך על שיחות עם 42 מרואיינים, פרופ' דרור הזכיר שמות,
יחזקאל דרוד: זה לא בגלל שהרוב מתנגד.
יחזקאל דרוד: הניתוח שלנו של ההבדלים של מצב העם היהודי והסכנה להביא מושגים של מדינה לתפוצות, גם אם כל השאר היו תומכים, אני עקרונית הייתי מצביע במכון נגד.
יחזקאל דרוד: זה בגלל המבנה המקרו פוליטי של העם היהודי כיום.
אבינועם בר יוסף: ויחד עם זה, מתוך 42 המרואיינים, היו רק שניים שהיו בעד.
אבינועם בר יוסף: אצל רוב האחרים הייתה התנגדות והתלבטות קשה.
אבינועם בר יוסף: זה נובע מסיבות רבות החל בקושי לעצב אג'נדה משותפת ועד חששות מהאשמות בנאמנות כפולה וכיוצב'.
יחזקאל דרוד: בכל אופן הם יותר רגישים, האירופאים הגיבו יותר בחששות של האשמה בנאמנות כפולה,
אבינועם בר יוסף: אגב, אנחנו מכירים את יהודי ארצות הברית, אני רוצה לומר שיש שם גם התפתחות מסויימת לשלילה, בעקבות פרשת אייפק שזה סיפור שונה.
2446: זה התחיל מפולארד.
אבינועם בר יוסף: אני לא חושב.
אבינועם בר יוסף: אני חושב שאחרי פולארד המצב השתנה בצורה מאוד משמעותית כולל הבון טופ של היהודים בממשל קלינטון.
אבינועם בר יוסף: זה התחיל כבר אצל רייגן אבל אצל קלינטון זה קיבל תנופה גדולה מאוד, אנשים שהזדהו כיהודים וכו'.
אבינועם בר יוסף: היום אנחנו ממש חשים נסיגה.
אבינועם בר יוסף: בעקבות הפרשה הזאת אגב, זה נושא לניתוח נפרד, אבל אנחנו רואים כל כמה שנים חוזרת פרשה ,
יחזקאל דרוד: זה לא נימוק עיקרי להתנגדות להצעה להקים אירגון יהודי כלל עולמי,
אבינועם בר יוסף: אף אחד לא אומר שלא אבל מגה זה היה פרשת עורבא פרח וגם פרשת אינדיק, מי שזוכר את זה גם היה עורבא פרח.
יחזקאל דרוד: רבותי, ההמלצות שלנו אינן מבוססות על נימוק זה.
אבינועם בר יוסף: אני עובר להמלצה החמישית וזאת ההמלצה שנוגעת לשיתוף הצעירים בפעילות היהודית.
אבינועם בר יוסף: ההמלצה היא לבחון בחיוב את הרעיון להקמת פורום עולמי של פעילים יהודיים צעירים.
אבינועם בר יוסף: זה נושא שאנחנו לא הספקנו ללמוד אותו לעומק אבל הוא מחייב בדיקה עמוקה ובכל מקרה צריך ללמוד את הרכב הגילים בהנהגות האירגונים היהודיים העיקריים,
קולט אביטל: רגע, אבינועם, אתם מציעים שזה יהיה פורום נפרד?
אבינועם בר יוסף: כן.
אבינועם בר יוסף: לא מציעים, אנחנו עדיין צריכים לבדוק את זה.
יחזקאל דרוד: אנחנו אומרים שבין ההצעות שמועלות, עדיין לא בדקנו את הנושא, אבל יש צורך באיזשהו רישות, איך?
יחזקאל דרוד: אנחנו עוד לא יודעים.
יחזקאל דרוד: אנחנו לא מציעים כרגע להקים פורום עולמי חדש, לא של צעירים ולא של לא צעירים.
אבינועם בר יוסף: אבל לגבי הנושא של הצעירים אנחנו בהחלט ממליצים לבדוק את הנושא בחיוב.
יחזקאל דרוד: לבדוק את הנושא של בניית רשתות של צעירים בגלל הנימוקים שאמרתי קודם.
יחזקאל דרוד: כדי לבצע את זה צריך לקחת בחשבון שמספר אירגונים,
קולט אביטל: בלי לרצות להפסיק את השטף, אבל אחד הרעיונות הבסיסיים שהביאו אותנו לכל הדיון היה הצורך לרענן את השורות של הפעילים בתוך האירגונים היהודיים ולהבטיח שבתוך האירגונים היהודיים, בין אם זה סוכנות או לא חשוב איזה אירגון, יהיה ייצוג יותר רחב, גם של אנשים צעירים, גם של אנשים שהם לא במרכאות, המאכרים, אלא לנסות למשוך אנשים אינטלקטואלים, סופרים וכו'.
קולט אביטל: אם אנחנו מדברים על פורום תיאום בין אירגונים יהודיים כפי שהם עכשיו ופורום צעירים בנפרד, מה קיבלנו?
אבינועם בר יוסף: הדבר שאת מעלה זה חלק ב' של אותה המלצה.
אבינועם בר יוסף: זאת אומרת, ישנה המלצה להוריד את הגיל הממוצע באירגונים הקיימים.
קולט אביטל: איך תעשה את זה?
קולט אביטל: תגיד להם, חבר'ה, איך תעשו את זה?
יחזקאל דרוד: גבירתי היושבת ראש.
יחזקאל דרוד: אל"ף, עדיין אין לנו מושג בנושא הזה, אנחנו לומדים אותו.
יחזקאל דרוד: זה מחייב בדיקה נפרדת.
יחזקאל דרוד: בי"ת, אני אשתף אתכם, כמו שאת זוכרת אני הייתי היועץ המדיני של אורה נמיר למעמד האישה, החלטנו על נורמות ועל מי שיהיה ממונה על זה.
יחזקאל דרוד: אפשר, יש אמצעים מוסדיים לחזק.
יחזקאל דרוד: גימ"ל, וזה אולי העיקר, בשיחות שלנו עם הצעירים ועם הלא צעירים, שאמנם אינם דגימה סטטיסטית, מתבלט דבר אחד.
יחזקאל דרוד: כמעט כל המבוגרים אמרו כך, כן, אנחנו נארגן שיהיו יותר צעירים.
יחזקאל דרוד: כמעט כל הצעירים אמרו, מעולה, בתנאי שלא יעשו את זה הזקנים.
קולט אביטל: בצדק.
יחזקאל דרוד: כלומר זה לא כל כך פשוט.
יחזקאל דרוד: צריך גם לשתף אותם וגם לתת להם פורומים משלהם.
יחזקאל דרוד: כיצד לשלב את שני הדברים?
יחזקאל דרוד: אנחנו מודים אנחנו עדיין איננו יודעים.
יחזקאל דרוד: אם יש מישהו שיודע, נשמח ללמוד ממנו.
אבינועם בר יוסף: אני רוצה לסכם במספר מילים.
אבינועם בר יוסף: אנחנו השתדלנו באמת לעשות עבודה מקצועית עצמאית לחלוטין, זה התוצר שאנחנו מביאים.
אבינועם בר יוסף: זה עובר כעת למעשה לידיים של הפוליטיקאים, שלכם.
אבינועם בר יוסף: נשמח בעתיד מבחינה מקצועית לעמוד לרשות הגורמים המחליטים, אבל אנחנו רואים בזה צעד ראשון של הנחת נייר על השולחן שיכול בהחלט להוות בסיס לדיון.
אבינועם בר יוסף: תודה רבה.
קולט אביטל: הייתי רוצה לכוון את הדיון הזה כך שלכל אחד מהמשתתפים תהיה אפשרות להביע עמדה, אבל אם אפשר בקצרה כי יש אנשים שצריכים אחר כך ללכת.
קולט אביטל: אז אם אפשר להצטמצם כמו שאנחנו בכנסת מצטמצמים לשלוש דקות, הייתי באמת אסירת תודה.
קולט אביטל: נתחיל ביחיאל לקט ולאחר מכן נשמע מה תגובת הנשיא, כולכם תהיו רשומים, בבקשה.
2446: כיוון שהשתתפתי בדיון בבית הנשיא יצא לי לחשוב רבות על העניין.
2446: באופן כללי כל ההמלצות האלה הן המלצות טובות שמקובלות עלי.
2446: אני רוצה לומר כך.
2446: בעם היהודי קיימות מיליון מחלוקות.
2446: יש מחלוקת אחת משמעותית לפי דעתי היום שהיא הבסיס או המפתח לכל דבר אחר והיא, מה מקומה של מדינת ישראל?
2446: האם אנחנו קהילה יהודית נוספת, חשובה, הכי חשובה, השנייה הכי חשובה אחרי אמריקה, כל אחד לפי תפישתו, או שזאת מדינת העם היהודי והעם היהודי חייב להכיר בבכורתה כמדינת ישראל.
2446: זו המחלוקת האמיתית שקיימת, כל היתר הן מחלוקות נוספות בעיני.
2446: והמחלוקת הזו, לצערי הרב, אנחנו הולכים ומפסידים בה.
2446: בויכוח הזה בין אלו שמאמינים שמדינת ישראל היא מדינת העם היהודי והעם היהודי צריך להכיר בזה וגם הישראלים צריכים להכיר בזה, אנחנו הולכים ומפסידים את הקרב הזה.
2446: לכן יש מקום וזה חשוב ממדרגה ראשונה, שבחסות בית הנשיא, בחסות נשיא מדינת ישראל, יהיה פורום שדן בנושאים שבין ישראל ובין התפוצות.
2446: לא אומר בין ישראל והעם היהודי.
2446: ישראל היא החלק הכי חשוב של העם היהודי.
2446: בין ישראל ובין התפוצות וכדאי לשמור גם על הטרמינולוגיה.
2446: בלי פורום כזה שנשיא מדינת ישראל אומר זה נושא חשוב מאוד למדינת ישראל עד כדי כך שהנשיא הוא הגורם שמאחד את כולם, אני לא יודע דרך אחרת להרים את הפרוייקט ולהתמודד עם השאלה הזאת ולכן אני מחייב מאוד את היוזמה.
2446: עכשיו שלוש ארבע הערות קצרות ביותר.
2446: אני בעד הועידה הגדולה הזאת, אני בעד הפורום המצומצם גם כן.
2446: בלי פורום מצומצם, אפילו אחד מכל אירגון עולמי, לא תהיה הנהגה למסגרת הזאת וגם לכל הצורות האחרות שמתדיינות כפי שקיים היום.
קולט אביטל: ליד הנשיא?
2446: הכל בחסות נשיא מדינת ישראל.
2446: נשיא מדינת ישראל הוא הכותרת, כי כביכול זה לא כותרת פוליטית.
2446: הדבר השני.
2446: תפשת מרובה לא תפשת.
2446: צריך לבנות את זה צעד אחרי צעד.
2446: זה לא שבבת אחת מארגנים את כל הפורומים ובבת אחת יש מבנה.
2446: אני בעד שייכנסו את הפורום המוצע.
2446: שם צריכים לקבל החלטה מה הולך להיות המהלך.
2446: אני בעד שוועידה עולמית כזאת תהיה אחת לשלוש שנים ויהיה כנס עולמי יותר מצומצם אחת לשנה.
2446: ואז יש גם פורום שצריך לצרף אליו לא רק את ראשי האירגונים העולמיים אלא גם אישים בולטים שיש להם מה להגיד בתחום.
2446: הדבר השלישי.
2446: אני בעד זה שתהיה התייחסות לנושא של הצעירים ואני בעד זה שתהיה מסגרת נפרדת לצעירים תחת הכותרת, מנהיגות צעירה של העם היהודי.
2446: אני בעצמי צמחתי והשתתפתי בעשרות פורומים ודיונים, דור המשך, ועידת ים המלח, ועידת קיסריה, ועידת הרצליה וכו',
קולט אביטל: ומה קרה?
2446: הנה תראי מה קרה.
2446: אני פעיל 30 שנה בנושא ואני הזדקנתי.
2446: התחלתי צעיר ועכשיו הגיע זמנם של צעירים אחרים.
2446: הפורומים האלה של צעירים, בתנאי שנותנים להם מסגרת שבעקבותיה הם יכולים גם לעשות משהו, הרבה דברים חיוביים יצאו כתוצאה מהמפגשים האלה.
2446: מפעל הבאת הבנים לארץ לשנה יצא מוועידת ים המלח.
2446: מסגרות של השתתפות בכינוסים הראשיים של הפדרציות באמריקה, יצאו מהארגונים האלה של הצעירים שבאו במגע אחד עם השני ולכן יש לזה חשיבות, וזה לא צריך להיות יומרני.
2446: הדבר האחרון שאני רוצה להגיד.
2446: אין לי שום ספק שלאקדמיה צריך להיות מקום חשוב מאוד בכל התהליך הזה.
2446: כי כל האירגונים היהודיים מייצגים בעצם שני אלמנטים.
2446: הם מייצגים אלמנט אחד וזה הפוליטיקה היהודית כלומר נציגי קהילות, נציגי מוסדות.
2446: גם באירגונים עולמיים הם מאגדים את כל הקבוצות האלה זה ה"גואיש פוליטי" מה שנקרא.
2446: זה דבר אחד.
2446: והדבר השני, הם מייצגים פעילות כזו או אחרת בנושאים ספציפיים.
2446: האקדמיה אין לה שום חלק, לכן המכון הזה הוא מאוד חשוב, אבל זה לא מספיק.
2446: לאקדמיה אין שום חלק בכל המערכת הזאת ולכן הייתי שוקל לנסות למצוא איך מגייסים את האקדמיה במובנה הבין לאומי אפילו, להיות גורם שמזין את הפורומים האלה.
2446: אני חושב שבלי זה אנחנו חסרים משהו.
קולט אביטל: תודה רבה, עקיבא נציג נשיא המדינה, אם תרצה, בבקשה.
עקיבא תור: תודה.
עקיבא תור: ברשותך כבוד יושבת הראש, אני אקריא מכתב קצר שנכתב ממנכ"ל בית הנשיא וממני שמשקף את עמדת הנשיא על הנייר עליו אנחנו דנים כעת.
עקיבא תור: "ברצוננו להודות לכם בשם הנשיא על העבודה הרבה שהושקעה בכתיבת נייר העמדה כמענה לבקשת נשיא המדינה ולבקשת יושבת ראש הוועדה.
עקיבא תור: " אני אוסיף גם, תודה רבה שעמדתם בלוח הזמנים, יישר כוח.
עקיבא תור: "הנשיא ביקשנו להודיעכם כי החלופה השלישית, ועידה יהודית עולמית שנתית היא המקובלת עליו.
עקיבא תור: יש להקפיד כי בין משתתפי הועידה ייכללו ראשי האירגונים היהודיים בעולם, מנהיגי קהילות ודת, אישי ציבור, מדינאים בעלי שם.
עקיבא תור: החלופה השלישית נתמכת על פי הדו"ח, גם על ידי ראשי האירגונים על פי תוצאות הראיונות שערכתם.
עקיבא תור: יש מקום לממש את החלופה החמישית, פורום פעילים צעירים כחלק מהחלופה השלישית.
עקיבא תור: אין לנו התנגדות גם לייתר החלופות, אנחנו חושבים שניתן לקיים דיון עליהם אבל החלופה השלישית היא הכי נראית לנשיא.
עקיבא תור: הנושא הוא חיוני לעתיד העם היהודי ויש להיזהר מפני ניגודי אינטרסים שעלולים להיות בקרב חלק מהאירגונים.
עקיבא תור: חובה עלינו לגבש דרכים כדי להבטיח את יציאת העם היהודי מהמצב המשברי שהוא נתון בו.
עקיבא תור: הזמן דוחק כיוון שהמשבר מחריף והולך ועל מנהיגי העם היהודי לפעול בדחיפות בהתמודדות יעילה.
עקיבא תור: בכוונת הנשיא לכנס ועדה מכינה במהלך החודשים הקרובים כדי לסכם על העקרונות והפרמטרים להקמת הגוף.
עקיבא תור: נשמח לעבוד איתכם בהמשך לקראת מימוש הרעיון.
עקיבא תור: בכבוד, מנכ"ל בית הנשיא, יועץ תפוצות הנשיא.
עקיבא תור: " עד כאן לשון המכתב.
עקיבא תור: אני רציתי להוסיף בשם עצמי, אני מסכים מאוד עם דברי יחיאל לקט.
עקיבא תור: לגבי הנושא של הצעירים.
עקיבא תור: צריך לחלק בין רענון שורות ובין הכללת צעירים בפורומים לבין ביטול כל מי שבגילי וכל מי שבגיל של אבינועם ויחזקאל.
עקיבא תור: מדובר על רעיונות חדשים.
עקיבא תור: אנשים צעירים מתחת לגיל 35, אני לא בטוח שמספיק מדאיג אותם הנושא של חינוך יהודי,
קולט אביטל: דווקא כן.
קולט אביטל: אני מניחה שכולכם מודעים, אני לא יודעת אם הם הגיעו הנה, לאירגון החדש שנקרא כל דור, זאת יוזמה מאוד ברוכה.
עקיבא תור: למיטב ידיעתי כל דור אין מתחת לגיל 35,
קולט אביטל: עד ארבעים.
עקיבא תור: שוב, תודה רבה.
עקיבא תור: דבר אחד שאמר אבינועם אני לא מסכים לו.
עקיבא תור: הנייר לא עובר עכשיו לידי הפוליטיקאים, הוא עובר לידי העולם היהודי.
עקיבא תור: והמכון צריך לפעול כדי להפיצו גם בחוץ לארץ בקרב תפוצות, הוא צריך לכלול את כולנו וראוי ויאה שהוא נידון עכשיו בוועדת הכנסת אבל הוא צריך להפוך,
קולט אביטל: כן, אבל אני מבינה שהכוונה שלכם, כפי שסיכמנו באותו דיון בבית הנשיא, שאנחנו נכנס איזושהי ועדת היגוי.
קולט אביטל: ישבנו ודנו ונדמה לי, אם האינפורמציה שבידי נכונה, שפורום כזה יתכנס בסוף חודש מאי וזה המקום שבו אני חושבת, צריך להתקיים הדיון, אולי על בסיס הנייר שבידנו.
קולט אביטל: מעדכנים אותי שבסוף יוני, אוקי, בסוף יוני.
קולט אביטל: נחמן, אתה רוצה לומר משהו?
12961: איחוד הקהילות היהודיות לא נקט עמדה בעניין הזה, לא כלפי היוזמה של הנשיא וגם לא כלפי ההצהרות החשובות והמעניינות של המכון.
12961: ההצהרות הועברו אלינו, הן נמצאות בעיון.
קולט אביטל: אתם מעבירים את זה לפדרציות?
12961: זה היה מאוד מעניין.
12961: רק לפני שבוע, ערב פגישה בין סלי מרידור לבין הנשיא זה הוצג, ולכן מכיוון שהיה זמן קצר מאוד, החליטו שבאמת יתקיים על זה דיון יותר מקיף בזמן הקרוב.
12961: אחדים מהמרואיינים ברשימה שהוצגה על ידי המכון הם מתוך ה U.J.C.
12961: וגם אחדים מההנהלה במכון, כך שהדברים לא זרים.
12961: אני חושב שבסך הכל, אם אני יכול להביע דעה, הדברים מתנהלים בכיוון הנכון, זאת אומרת שהיוזמה של הנשיא, תוך כדי הדיונים, מקבלת כיוון חדש ומעניין ואם זה באמת יפעל לחיזוק הקשר, כפי שקורא לזה פרופ' דרור, בין התפוצות לבין ישראל, זה יהיה כיוון חשוב אבל תשובה סופית ומוחלטת ברגע זה, אני לא יכול לתת.
קולט אביטל: ערן לרמן בבקשה.
ערן לרמן: קודם כל הוועד היהודי האמריקני יקיים דיון בנושא הזה במסגרת התוכנית שלו בראשית מאי ואני מקווה שתהיה נציגות של בית הנשיא.
ערן לרמן: זה במסגרת מה שנקרא ה INTERNASHONAL WEEKEND שבו נלווית לוועידה השנתית של האירגון עצרת של נציגים של אירגונים יהודיים מרחבי העולם, כך שתהיה הזדמנות נוספת ללבן את זה ואני מניח שגם נהיה מיוצגים כאירגון בסוף יוני.
ערן לרמן: אני רוצה לחדד שני דברים.
ערן לרמן: אחד נאמר במסמך אולי לא בדגש מספיק לטעמי.
ערן לרמן: במידה מסויימת בתשובה למשפט הראשון שיחיאל אמר.
ערן לרמן: נאמר כאן שההזדהות עם העם היהודי והשתייכות פעילה אליו הן יותר ויותר עניין של בחירה של הפרט וגם של קבוצות קולקטיביות.
ערן לרמן: המהות הוולונטרית של הקיום היהודי ברוב התפוצות של היום, משנה במהותה את האתגר שאנחנו עומדים בפניו.
ערן לרמן: לכן כל משפט שמתחיל במילים, העם היהודי חייב, נופל על פניו עוד לפני שהוא התחיל.
ערן לרמן: כי הוא לא חייב, אף אחד לא חייב, הוא צריך לרצות.
ערן לרמן: על אחת כמה וכמה כשמדובר בהקשר היהודי אמריקאי שהוא, אני חוזר ואומר שוב ושוב.
ערן לרמן: נכון לדבר על התפוצות, חשוב להזכיר לעצמנו שהאתגר המרכזי והדומיננטי של עתיד העם היהודי זה יחסי ישראל ויהדות ארצות הברית, שהם שמונים אחוזים מהתפוצה ומרכז הכובד האסטרטגי של עתיד העם היהודי ביחד עם מדינת ישראל.
ערן לרמן: שתי כנפיים לאחד.
ערן לרמן: שתי הכנפיים של העם היהודי של המאה ה 21 והלאה, 300 שנה אני לא מוכן אפילו לנחש.
ערן לרמן: לכן הנושא הזה והמאפיינים הייחודיים של המציאות הזאת צריכים להילקח בחשבון.
ערן לרמן: כל מרכיב שאיננו נשען על המהות הוולונטרית של הסדר האירגוני של יהדות ארצות הברית ואירגונים יהודיים אחרים בעולם, לא יוכל להתממש.
ערן לרמן: אני לא בטוח למשל שפורום מנהיגים, כגוף העומד בפני עצמו, לא כאירוע שנשיא מדינת ישראל מזמן אליו על פי שיקול דעתו וראייתו את האנשים שצריכים להיות בו, אלא גוף שאמורות להיות לו יכולות של מערכת שנושא את עצמה, לא בטוח שניתן לממש אותו בגלל אותו צביון וולונטרי, עיין ערך הקושי העצום שהומחש בחודשים האחרונים, אפילו בגוף יחסית מבוסס כמו ועידת הנשיאים של האירגונים היהודיים האמריקאים.
ערן לרמן: כך שיש לי חששות לגבי האופציה הזאת כגוף בר קיימא.
ערן לרמן: לעומת זאת אני לא חושב שיש קושי אמיתי לחשוב קדימה במושגים של ועידה, דבוס יהודית, כמו שאתם מכנים את זה.
ערן לרמן: אני הייתי רק רוצה לתרום כאן רעיון קונסטרוקטיבי.
ערן לרמן: ישנו מושג שיש לו היום אחיזה וחשיבה של אירגונים מכל הסוגים של BEST PRACTICE.
ערן לרמן: כלומר באים ומציגים ברוח חיובית דברים שעובדים.
ערן לרמן: מה הצליח.
ערן לרמן: נדמה לי שועידה שתתבסס על הצגה של דברים חיוביים מוצלחים, אם זה מהמערכת החינוכית, אם זה מיצירת של קשרי קהילות, אם זה בתוכניות חינוך, אם זה במהלכים מדיניים שהצליחו, למשל בלימה של תפוצת אלמנר באירופה, כל אחד ומה שהוא רוצה לספר, כי אם האוריינטציה של ועידה כזאת תהיה מבוססת על הרעיון של BEST PRACTICES , נראה לי שהיא תתחיל טוב יותר מאשר דיון אבסטרקטי או פוליטי שהידרדר למאבק של יחסי כוחות.
קולט אביטל: כן, אבל יכול להיות שבאיזשהו מקום זה גם ימנע את הבעיות העיקריות שבכל זאת מונחות ביסוד מה שהניע אותנו לחשוב על כל הדברים האלה.
קולט אביטל: שזה בעיות איך תיראה הזהות היהודית בעתיד, שזה בעיות של זהות יהודית בעידן של גלובליזציה, אם היא תימהל או לא.
קולט אביטל: מה סוג היחסים בינינו לבין התפוצות.
קולט אביטל: נכון שצריך לראות גם הצלחות אבל צריך גם לא להתחמק מדיון אמיתי ואיך אנחנו מבטיחים את הדיאלוג הזה ואת הנושאים שמדאיגים אותנו לגבי העתיד.
ערן לרמן: אני בכוונה אומר, BEST PRACTICES על הנושאים האלה.
ערן לרמן: פרוייקטים שמתמודדים חזיתית עם כל רשימת הבעיות שאת הזכרת, ומוכיחים יכולת.
ערן לרמן: הדרך הזאת, נדמה לי, עדיפה על פני דיון אבסטרקטי.
יחזקאל דרוד: אני מסכים עם מה שאתה אומר.
יחזקאל דרוד: יש רק בעיה אחת קטנה.
יחזקאל דרוד: לפי הבדיקות שלנו ישנם מספר נושאים קרדינלים שאין להם הצלחות בכל מקרה.
ערן לרמן: אני מסתכן להגיד שזו אמירה מרחיקת לכת.
יחזקאל דרוד: לא תמיד מה שעובד במיקרו עובד במקרו.
ערן לרמן: יכול להיות שיש קושי להעביר מיקרו למקרו אבל אני חושב שיש דוגמאות יפות מאוד של BEST PRACTICES ושל התארגנות נכונה.
ערן לרמן: לגבי הנושא של צעירים אני יכול לומר רק דבר אחד.
ערן לרמן: הייתי מציע לנו להיזהר בהמלצות לאירגונים יהודיים איך לארגן את עצמם.
ערן לרמן: העובדה היא, וכבר עמד על זה אורי צבי גרינברג לפני כמעט דור שלם, שהמערכת המכוננת היום של האירגונים היהודיים בעולם, בוודאי בארצות הברית, בנוייה על LAY LEADERSHIP.
ערן לרמן: ומה לעשות שזה בדרך כלל קשור בשני פרמטרים.
ערן לרמן: יכולת כלכלית וזמן והידיעה שאתה כבר יודע מאיזה תקציב הילדים שלך יילכו לקולג' ואתה מפנה את עצמך למאבקים הגדולים יותר.
ערן לרמן: צר לי לומר שכל ניסיון לכפות בכוח שינוי מהפכני בסטרוקטורה הזאת והתבססות על אנשים צעירים שעדיין נמצאים בתוך המרוץ התובעני המוטל היום על אנשים צעירים בכלכלה המודרנית, אפשר לדרוש את זה אבל אי אפשר להבטיח את זה.
קולט אביטל: יש כאן נציגת הדסה?
קולט אביטל: בבקשה גבירתי.
מרים גרייבר: שמי מרים גרייבר ואני נשיאת הדסה ישראל.
מרים גרייבר: אני רוצה ללכת קצת אחורה להיסטוריה של הדסה.
מרים גרייבר: הדסה נוסדה ב 1912 ואני חושבת שאתם יודעים את ההיסטוריה הזאת אבל מה שחשוב הוא שהאירגון מבוסס על ציונות.
מרים גרייבר: הנשים קוראות לעצמן הדסה – אירגון ציוני.
מרים גרייבר: הציונות היא המקור והמאחד של כל הנשים האלה ואני רוצה להגיד לכם שאנחנו 300 אלף נשים ששייכות לנשות הדסה וכל אחת היא חלק מאוד חשוב באירגון.
מרים גרייבר: נשות הדסה הציוניות עלו לארץ והתיישבו בארץ, וכך נוסדה הדסה ישראל.
קולט אביטל: גבירתי, אנחנו מכירות את ההיסטוריה של הדסה, בואי פשוט אנחנו רוצים להתקדם.
מרים גרייבר: החינוך והבריאות היו תמיד שני הדברים הכי חשובים אצלנו.
מרים גרייבר: החינוך של הצעירים, בחינוך של הצעירים יש לנו את יהודה הצעיר ואת המגשימים.
מרים גרייבר: יהודה הצעיר אנחנו מביאים לישראל ילדים, או לשלושה חודשים או לשנה מלאה, ואני רוצה להגיד לכם שמתוך זה אנחנו מקבלים הרבה מאוד ילדים שעושים עליה והם מביאים את ההורים שלהם, וזה מאוד חשוב.
קולט אביטל: גב' גרייבר.
קולט אביטל: יושבים פה אנשים שמייצגים אירגונים שונים.
קולט אביטל: אני מניחה שכולנו יודעים מה כל אירגון עושה ולא זאת הכוונה.
קולט אביטל: אנחנו יודעים ומעריכים מה שעושה הדסה.
קולט אביטל: מה שאנחנו מבקשים עכשיו בזמן הקצר הזה זה התייחסות שלכם כאירגון גדול, כאירגון ציוני להצעה עצמה.
קולט אביטל: נראה לכם, כן או לא, חשוב להקים פורום חדש?
מרים גרייבר: בהחלט כן.
מרים גרייבר: העניין של התפוצות הוא מאוד חשוב לנו ואנחנו שייכים לכל הארגונים.
מרים גרייבר: אנחנו שייכים לסוכנות, אנחנו חלק מהסוכנות ובכל מקום שיש שיתוף פעולה בין התפוצות לבין ארץ ישראל אנחנו מיוצגים שם.
קולט אביטל: מי רוצה להתייחס, משרד החוץ, בבקשה.
ירון זיידמן: במשפט.
ירון זיידמן: בית הנשיא הציג את היוזמה בפני הנהלת משרד החוץ לפני כשבוע.
ירון זיידמן: משרד החוץ תומך ביוזמה להקים פורום התייעצות לעם היהודי.
קולט אביטל: תהיה ספציפי, אנחנו רוצים לדעת ספציפית לאיזה מתכונת.
קולט אביטל: האם אתם מדברים על המתכונת המקורית שדובר בה בזמנו שנדמה לי שכולנו כבר ירדנו ממנה, מעין פרלמנט שני, או האם אתם מדברים על אופציה של פורום בין לאומי?
קולט אביטל: מה אתם ממליצים כאופציה?
עקיבא תור: אני אולי אעזור לירון.
עקיבא תור: הצענו דגם שדומה לחלופה שלישית עם דגש על הרחבת מעגל המשתתפים.
עקיבא תור: לכלול גופים שונים, אנשים אינטלקטואלים, סופרים, אנשי מעש, אנשים שיכולים לתת ולתרום.
קולט אביטל: אנחנו שוב מגיעים לאותה בעיה כיצד הם נבחרים.
ירון זיידמן: אין לנו תשובה לגבי המבנה הספציפי ולכן אנחנו הצענו והודענו שבאותה ישיבת הכנה, שעקיבא הזכיר קודם שתתקיים בסוף יוני, שבה יוצגו דגמים יותר ספציפיים ושם יכנסו לכיוונון עדין יותר של המכניזם עצמו.
ירון זיידמן: אבל בגדול אנחנו בהחלט בעד פורום התייעצות לא פורמלי של העולם היהודי ברוח ההמלצה השלישית כפי שהוצעה.
קולט אביטל: זאת אומרת שזה יהיה דבר לא פורמלי, זה מה שאתם מציעים.
קולט אביטל: ברגע שיש דבר שנקרא פורום הנשיא אי אפשר להגיד שזה פורום בלתי פורמלי.
קולט אביטל: זה לא דבר שהולך בחדר סגור.
קולט אביטל: בכל זאת הנשיא נותן לזה את חסותו.
ירון זיידמן: אני מסיר את המילה בלתי פורמלי מהנאמר.
ירון זיידמן: לאחר אותה ישיבת הכנה בסוף יוני אנחנו בהתאם להחלטות שיתקבלו בה, גם נסייע ביישומן.
ירון זיידמן: ולא נותר לנו אלא לחכות לאותה ישיבה ולהמלצות שיבואו בעקבותיה.
30807: שמי גלעד קריב ואני מהתנועה הרפורמית.
30807: אני רוצה להעלות שתי נקודות בקצרה.
30807: אני מדבר כאן גם בשם המנהיגות האמריקאית של התנועה הרפורמית וגם בשם המנהיגות העולמית.
30807: הכיוון שמצטייר כאן בחדר הוא כיוון שאנו רואים אותו בעין חיובית ואני סבור שהוא נותן גם מענה לשאלות רבות שהיו יכולות לצוץ אם היו הולכים לדגם יותר ממוסד של מעין פרלמנט שני.
30807: ההערה הראשונה שלי נוגעת באמת לשאלת הייצוג.
30807: לפחות מבחינתנו צריך להניח בבסיס הדיון איזושהי פונקציה של יחס בין שאלת הייצוג באותו גוף לבין תוצאות פעולתו.
30807: ככל שהגוף עליו אנחנו מדברים, יהא אשר יהא, הוא גוף שמטרתו לייצר מדיניות, הוא גוף שלהחלטותיו תהיינה השפעה ישירה או עקיפה על מדיניותה של ממשלת ישראל, על מדיניותם של מוסדות יהודיים בין לאומיים, ככל שיהיה יותר בשר בגוף, כך צריכה להיות הקפדת יתר בייצוגיות של המשתתפים בו.
30807: אם אנחנו מדברים אך ורק על איזושהי התכנסות של הוגי דיעות של ראשי תוכניות, של אנשי מחשבה שמגיעים על מנת להחליף מחשבות, להציג פרוייקטים ותו לא, שאלת הייצוג מקבלת חשיבות מועטה.
30807: אבל, אם לגוף הזה, לועידה השנתית הזאת, עתידות להיות תוצאות מעשיות, אז בהחלט שאלת הייצוגיות היא השאלה המרכזית.
30807: והיא איננה יכולה להיוותר ברמה של את מי מארגני הכנס מזמינים ואת מי הנשיא מבקש להתייעץ אתו.
30807: אז כדאי שמראש תהיה הגדרה מאוד ברורה מהי הציפייה מאותו גוף.
30807: האם זהו פורום להחלפת דיעות או פורום לגיבוש מדיניות.
30807: בהמשך להערה הזאת, אני מגיע להערה השניה שבהחלט מתקשרת לעניין והיא נוגעת למשקפיים שאנחנו חובשים על עינינו בשעה שאנחנו מקיימים את הדיון.
30807: נוצר אצלי הרושם מהדיון כאן אבל גם מהדיונים הקודמים שאנחנו מנהלים את הדיון הזה במשקפים מאוד ישראליות.
30807: זה בסדר בהינתן העובדה שכולנו, גם נציגי האירגונים שמושבם מעבר לים הם ישראלים, אבל מכיוון שאנחנו עוסקים בפורום של העם היהודי, כדאי שניקח בחשבון את העובדה שהראייה שלנו, המציאות היהודית בתפוצות, חסרה.
30807: לא רק הסטודנטים של פרופ' דרור, ולא רק של אנשי האקדמיה, אלא גם יכול להיות שהראייה שלנו כאן
30807: מסביב לשולחן קצת לוקה בחסר.
30807: ומתגנב לליבי חשש שאנחנו נאחזים בקרנות המזבח של דפוסים פחות רלבנטיים לעם היהודי של ימינו.
30807: הדיון הזה באירגונים, מי הם האירגונים?
30807: המחשבה שכביכול יהדות התפוצות עומדת מאחורי מה שאנחנו תופסים כאירגונים הממוסדים יותר, בעיני היא קצת תמימה.
30807: אני חושב שהשלב הראשון של הדיון הוא לבדוק מהן באמת הזירות שבהן מתנהלים החיים היהודיים בתפוצות, לא החיים הפוליטיים של האירגונים.
30807: כי אם המטרה שלנו לדבר על המשכיות ועל חיים יהודיים, כדאי שנעשה בדיקה אמיתית היכן מתנהלים החיים היהודיים האלה בתפוצות, ואני לא בטוח שהאירגונים בהכרח, או המוסדות שבשבילנו כישראלים הם הפרטנרים הטבעיים ביותר, הם באמת הפרטנרים האמיתיים.
קולט אביטל: מה אתה מציע, שבית הכנסת יהיה הפרטנר?
30807: אני חושב שאחת הדוגמאות, אני בכוונה לא העליתי אותה כדי שלא יחשבו.
30807: אבל אם את שואלת אז כן.
30807: דיברנו כאן על המשכיות יהודית ועל צעירים.
30807: אז מאוד יכול להיות שלחלק מהאירגונים הגדולים שהם אירגונים יותר פוליטיים, יותר מימסדיים, אין דור צעיר בין השאר בגלל מה שנאמר כאן על הלי לידרשיפ.
30807: אבל יש נסיבות שבהן חבר'ה בני 25 שקושרים את גורלם להמשכיות העם היהודי.
30807: גשו לבתי המדרש לא של תנועה מסויימת אלא של כל התנועות הדתיות בארצות הברית ותראו מאות צעירים, בני 25, בני 30 שהחליטו לקשור את חייהם במאבק להמשכיות העם היהודי.
30807: אני לא בטוח שבשיח שאנחנו מנהלים פה על הארגונים יש ביטוי לזירות האמיתיות האלה שהן בית הכנסת, שהן המנהיגות הצעירה של הפדרציות היהודיות שמתחיל להתעורר שם משהו.
30807: שאלה בתי הילל בקמפוס.
30807: כדי לסכם, בואו ניכנס לתהליך אמיתי של איתור הפרטנרים היעילים והאמיתיים בתוך התהליך הזה ולא נסתמך על דפוסי חשיבה מסורתיים.
קולט אביטל: גבירתי בבקשה.
קולט אביטל: יהודית פסוב: שמי יהודית פסוב ואני בוגרת התוכנית להכשרת מנהיגות יהודית מתנדבת מבית הפורום הישראלי והסוכנות היהודית.
קולט אביטל: במסגרת התוכנית הזאת נבחרתי להיות יושבת ראש הפורום וכרגע אני פועלת כאינדיבידואל.
קולט אביטל: כלומר התוכנית הזאת הסתיימה ואין שום בית שנותן מקום לפעילות הזאת.
קולט אביטל: אני רוצה להתייחס בקצרה לכמה דברים.
קולט אביטל: כל מי שמתעסק בנושא של העם היהודי לא יכול להכיל מחשבתית ומעשית את הנושא של מנהיגות צעירה.
קולט אביטל: כלומר אם מכשירים מנהיגות צעירה לא רואים בה איזשהו נכס אסטרטגי ולא משתמשים בה.
קולט אביטל: הבעיה השנייה, הנושא של איפה החיים היהודיים מתקיימים פה אצלנו בחברה הישראלית, שזו גם שאלה לכשעצמה.
קולט אביטל: אני כמי ששייכת למגזר חילוני , זו שאלה שצריך לתת עליה את הדעת.
קולט אביטל: זה כן המקום שלנו כאן כמרכז יהודי.
קולט אביטל: בהתייחס למה שערן אמר, מה הצליח.
קולט אביטל: אני חושבת שהתוכנית שלנו הצליחה אבל למה זה לא ממשיך?
קולט אביטל: אני נמצאת פה בהתנדבות.
קולט אביטל: אני "לי לידר" והאמצעים הכלכליים שלי הם לא בשמיים.
קולט אביטל: מה שאני נותנת לשותפות החדשה שאני מציעה למנהיגות הצעירה זו ההשכלה שלי.
קולט אביטל: אני מגיעה מעולם המדע והטכנולוגיה.
קולט אביטל: הקשר שלי לעם היהודי זה שאמא שלי עלתה מרומניה לפני 40 שנה.
קולט אביטל: השאלה היא איך אתם מתייחסים אלינו כמי שיש להם מה להציע בעניין השותפות החדשה.
קולט אביטל: ערן אמר שזו בחירה של הפרט אבל צריך ליצור הזדמנויות לפרט הזה ואחרי זה לראות מה עושים אתו.
קולט אביטל: ושוב, כאן אני מעלה עוד שאלה, על מי נופלת האחריות.