GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
חביב קצב: בעזרת השם, התקציב יאושר, כלומר יחידים וזוגות, כל מי שיכול לשכור דירה לחמש שנים לפחות, שיתאפשר לו כך גם להתמודד במחירי השוק בשכירות.
חביב קצב: זה הרחבה.
יורי שטרן: א
יורי שטרן: בהיר למי שלא מכיר את הלשון הזו; מי שהיה גר בהן נפטר.
יורי שטרן: זה לא שמדינת ישראל מצאה פתרונות נוספים, פשוט אנשים מתו.
יורי שטרן: אני רוצה לשאול אותך, האם החוק של הלוואות הדיור, הוא מדבר גם על מתן מענקים.
חביב קצב: גם הכנסת וגם הממשלה אישרו את זה, ב-25.3.2003, היתה החלטת ממשלה בתקציב המדינה.
חביב קצב: מאז אין יותר מענקים.
קולט אביטל: יכול להיות שיהיו מענקים בפריפריה, כלומר בבאר שבע ודרומה.
חביב קצב: אם מורידים רמת הריבית שעומדת היום על 4%, כל אחוז שווה הרבה מאוד כסף.
חביב קצב: אז הריבית הבנקאית עמדה על- -
רומן ברונפמן: למה אתם לא מקדמים את זה במסדרונות הממשלה?
יובל רז: ביררתי את מה שביקשת ממני לברר.
יובל רז: 200 נקודות זה בערך 22,000.
יובל רז: 100 נקודות זה 11,000.
רומן ברונפמן: לקיים דיון בנושא הזה בלי נציג של המשרד זה מעליב.
קולט אביטל: הם בדרך.
רומן ברונפמן: זו הכתובת העיקרית.
רומן ברונפמן: ודבר נוסף - הצעתו של חביב, אם אני זוכר נכון, זה שזה צריך להיות הסף התחתון.
רומן ברונפמן: אני קצת מתפלא על השר החדש לשיכון ובינוי.
רומן ברונפמן: אנו מתגלגלים ממשרד אחד לאחר ומשר אחד לשני.
קולט אביטל: השאלה היא גם פרקטית – כמה זמן אנו עוד רוצים לסחוב את זה.
קולט אביטל: האם לומר שאנו לא מוכנים לחתום, ואז אנו שוב דוחים אנשים בלי פתרונות הרבה זמן.
רומן ברונפמן: אם תקבלי היום את מה שמובא, וזה בסמכותך לקבל או לדחות, את הדברים שלא הסכמנו לקבל לפני שנה וחצי, זה סטירה גם לך וגם לנו.
רומן ברונפמן: לכן אני דוחה את זה מכל וכל.
רומן ברונפמן: אני חושב שצריך להצביע על זה.
יגאל יאסינוב: אני מקווה שב-10:30 יגיע נציג משרד השיכון.
מרינה סולודקין: אנו יושבים ודנים בנושאים אלה כמה שנים.
מרינה סולודקין: זה גם לא לכבוד הוועדה וגם לא לכבוד האנשים.
מרינה סולודקין: זה צחוק של חוק הליקוידטורים.
מרינה סולודקין: מתחילים עם 200 נקודות, ואני גם עומדת על זה שאנו צריכים להחזיר מענקים מקומיים.
יגאל יאסינוב: אני רוצה לציין שיושבים פה חברי כנסת מרוב סיעות הבית שמייצגים את יוצאי חבר המדינות, שמייצגים את כל הקשת הפוליטית.
יגאל יאסינוב: אני לא זוכר הרבה פעמים שאנו כולם באותה דעה בלי יוצא מן הכלל.
יגאל יאסינוב: התקנות שהביאו לנו היום אינן נכונות.
יגאל יאסינוב: פשוט אי אפשר לאשרן, כי אם אנו פעם אחת ניתן למשרד כלשהו לעשות את הטריק הזה, להביא תקנות שוועדה דחתה אותן, אחרי זמן כלשהו, כאילו תקנות חדשות, ולמכור לנו סחורה מיושנת כחדשה, אני חושב שזה יהיה תקדים לא טוב גם לדמוקרטיה וגם לעבודה פרלמנטרית.
יגאל יאסינוב: המסר שצריך לצאת מפה, שחברים בממשלה, אתם צריכים לבדוק את כל הדברים האלה.
יגאל יאסינוב: פה אנו יכולים להביא דוגמה, שאם אתם מביאים תקנה, תשאלו מה ההיסטוריה של המסמך הזה.
יורי שטרן: מבקר המדינה, בבקשה.
אליעזר גולדברג: מה שהיה לי לומר אמרתי בישיבה הקודמת.
אליעזר גולדברג: אני מבין שבנושא הזה צפויה התקדמות על ידי משרד הבריאות, אך בכל הנוגע לתקנות אני מנוע מלהתערב.
יורי שטרן: אך כשמביאים לוועדה אותו הסדר לאישור שכבר נדחה, כמה זה באמת התנהגות ראויה מצד הממשלה, הגורמים הממשלתיים, והאם ניתן לראות ביצוע החוק במתן הטבה שהיא כמעט חסרת משמעות, קחו 100 נקודות, וכל אחד יודע שהן פשוט לעג.
יורי שטרן: יש פה התנהגות, במסגרת הכללים המקובלים, שהיא לא שבירת כלים, אך היא לא ראויה.
קולט אביטל: יש פה גם סחבת, זה כבר נמשך שלוש שנים.
קולט אביטל: אני מתרשמת שכמעט אין חוק, והחוק הזה חוקק לפני כארבע שנים וכלום לא קורה.
מרינה סולודקין: יש דברים שקורים.
קולט אביטל: אנו נתקלים בזה יום יום, אנו בסך הכל גוף מחוקק, לא מבצע.
קולט אביטל: אנו יכולים לחוקק עד מחר חוקים, הם נתקלים בקיר אטום באוצר.
הלית מגידו: רציתי להמשיך בדברים שחברת הכנסת אביטל הסבירה; הכנסת מחוקקת חוקים והדרג המבצע בסופו של הוא הממשלה.
הלית מגידו: מבחינתי כל הזמן שעבר ועד עכשיו, ולעניין זה אין נפקות מבחינתי שהוועדה דחתה אותן, מדובר בזמן ארוך מדי, לא סביר.
הלית מגידו: זה שהממשלה עוד לקחה את הזמן, זה דבר שמצער אותי פעמיים.
הלית מגידו: יחד עם זאת אני לא חושבת שהעובדה שהנוסח הזה זהה לנוסח הקודם הופך את זה לדבר בלתי חוקי.
הלית מגידו: צריך לשקול ולהחליט מה הסכום הראוי.
יורי שטרן: הוועדה יכולה להחליט: זה לא 100, זה 200?
הלית מגידו: סמכות הוועדה היא לאשר או לא לאשר את התקנות.
אלכסנדר מרגוליין: אם אנו מדברים על התקנות לפי סעיף 8א שזה יחול בנוגע מכאן ואילך, אז הדיור תיאורטי בהרבה מובנים, כי הוא יכול להתייחס ל-30-40 איש לכל היותר.
אלכסנדר מרגוליין: לדעתנו המלה "עדיפות" בסעיף 8א יכולה להתייחס גם לזה, אחרת זה חסר משמעות.
קולט אביטל: ברגע שנאשר את זה, זה לא ישונה לעולם.
יגאל יאסינוב: אנו יכולים לקבל החלטה שהאישור שלנו זה בכפוף להסכמת המשרד.
יגאל יאסינוב: אחרת אנו לא מאשרים.
יורי שטרן: התוספת הזו למשכנתא, האם לפחות היא יכולה לקבל תוקף רטרואקטיבי לאישור הכנסת?
מיכאלה גרזון: באמצעים שעמדו לרשותו.
מיכאלה גרזון: חוק הלוואות לדיור מעגן את הכללים.
יורי שטרן: אך מי קובע את הכללים – לא החוק, השר.
מיכאלה גרזון: אך כשפורצים את זה, זה לאורך כל הדרך.
יורי שטרן: יש פה הפרה הרבה יותר בוטה.
יורי שטרן: המשרדים קובעים, ופה מדובר בהפרת החוק, שזה לכל הדעות הרבה יותר חמור.
חביב קצב: אדם שרכש דירה, ואתה רוצה לתת לו עוד הלוואה, והוא יצטרך להחזירה.
חביב קצב: אני לא בטוח שזה השיקול הנכון.
מרינה סולודקין: כשרוצים לקחת כסף מניצולי שואה רטרואקטיבית, משרד האוצר חותם, היה לי תקדים, אלה היו גם ניצולי שואה, של מלחמת העולם השנייה, והחליטו רק 15,000 ₪.
יגאל יאסינוב: על איזה סכום מדובר רטרואקטיבי?
יורי שטרן: מדובר בהלוואה נוספת.
יגאל יאסינוב: העלות למדינה זה מימון אותם אחוזים.
אלכסנדר מרגוליין: אלה כללים של משרד השיכון שטעונים אישור שר האוצר, אנו מדברים על משהו אחר.
אלכסנדר מרגוליין: העניין הקריטי ביותר הוא דיור ציבורי.
אלכסנדר מרגוליין: אני לא מבין למה צריך להיות דין אחד להלוואות ודין שונה לזה.
יורי שטרן: בסעיף של נקודות אין לנו בררה, כי כל הנוהל פה זה 100 או 200.
יורי שטרן: זה לא שאנו לוקחים אותם כנכים של נכות של 75%.
קולט אביטל: אנו מדברים פה על מצב תיאורטי.
קולט אביטל: בואו נהיה כנים עם עצמנו.
קולט אביטל: אנו יכולים לקבוע כאן ככנסת שהם זכאים, והכל טוב ויפה.
קולט אביטל: אנו במשבר, ויושבים מול משרד השיכון, והמשבר הוא קשה – אין דיור ציבורי.
קולט אביטל: לממשלה הזו ולקודמת לא היו ואין פתרונות לדיור ציבורי.
מרינה סולודקין: בממשלה הקודמת לפחות היו.
קולט אביטל: אך מישהו ביטל אותם.
קולט אביטל: בנייה בדיור ציבורי אין וגם אין כוונה.
קולט אביטל: החוק שאנו מציעים לשכירות בזול גם הוא תקוע, כי באוצר לא רוצים לתת את התמריצים.
קולט אביטל: לכן פה אנו מדברים תיאורטית.
אלכסנדר מרגוליין: זה בלתי אפשרי להכניס לתקנות את העניין של הרטרואקטיביות, זה מיותר.
אלכסנדר מרגוליין: שיעור הריבית שלו יהיה לא 4% אלא 2%.
אלכסנדר מרגוליין: זה בסמכות שר השיכון ושר האוצר.
קולט אביטל: אנו יכולים להמליץ.
אלכסנדר מרגוליין: את זה אנו מבקשים.
מיכאלה גרזון: נכון להיום אני יודעת שהם לא מורידים ריבית.
יובל רז: במקרים חריגים מאוד מורידים ריבית.
רומן ברונפמן: הצעתי היא שאנו צריכים לדחות היום.
חביב קצב: רטרואקטיבי זה מאוד בעייתי.
רומן ברונפמן: יש מקום לזה, כי אתה משווה את התנאים- -
יורי שטרן: אולי נבקש שהממ"מ יעשו חישוב, או המחלקה הכלכלית.
רומן ברונפמן: כמה אנשים רכשו בתנאים הישנים?
אלכסנדר מרגוליין: פלוס מינוס, כמה עשרות.
אלכסנדר מרגוליין: סך הכל מנטרלים בעלי דירות זה מקסימום 400-500.
אלכסנדר מרגוליין: חלק רכש לפני החוק.
אלכסנדר מרגוליין: אחר כך קבעו ריבית 4%, ואחר כך קבעו ריבית 4% עם הצמדה מלאה.
יורי שטרן: אנו יכולים לסכם; דעתכם כוועדת העלייה והקליטה תקבל ביטוי עוד מעט, אני מקווה שבמשא ומתן תוכלו להגיע ל-200 נקודות, שזה גם מעט מאוד.
רומן ברונפמן: אסור להפריד בין החלטת הוועדה לפנייה למשרד אוצר.
רומן ברונפמן: גם במקרה הספציפי הזה הממשלה פישלה.
יורי שטרן: פה הפנייה יכולה להיות בשם הוועדות לוועדה בין משרדית, שכשמגיע אליהם מקרה לבקשה – להתחשב.
רומן ברונפמן: הממשלה צריכה לשאת באחריות.
רומן ברונפמן: זה לא מעניינה של הכנסת.
רומן ברונפמן: אני רוצה למלכד את הממשלה.
יורי שטרן: אך לא את עצמנו.
יורי שטרן: הממשלה תשמח שלא נעביר.
יורי שטרן: מיצינו את העניין הזה.
גלעד שר: מה שהתבקשנו על ידי מזכירת הוועדה זה להכין הצעה.
גלעד שר: הכנו, ונמסור לכם את זה.
גלעד שר: השתדלנו למהול את שכר המומחים הגבוה מאוד בהרבה שכר נמוך של עורכי דין ישראליים.
גלעד שר: אני לא מציע שיצהירו פה הצהרות גבוהות מדי לפני שבדקנו באמת שיש תשתית לעשות זאת.
גלעד שר: זה לא קל.
גלעד שר: לא מצאנו דרך לבסס חובה של המדינה.
יורי שטרן: חובת המדינות להמשיך לשלם?
גלעד שר: את זה צריך להוכיח.
אליעזר גולדברג: גם בעקבות דבריו של עו"ד שר אני מציע לא לתלות הרבה תקוות בדרך זו.
אליעזר גולדברג: מה שאני אומר זה גם בלשון הגזמה.
רומן ברונפמן: אתה מדבר על דרך משפטית?
אליעזר גולדברג: כן.
יורי שטרן: תודה רבה, בהצלחה בדיון הבא.
קולט אביטל: ואלה שמבינינו שהן נשים, אני רוצה לאחל יום אישה מוצלח, טוב ופורה לכולנו.
קולט אביטל: ובשנה הבאה ניפגש עם יותר הישגים.
קולט אביטל: אנחנו רוצים להקדיש את הדיון הבוקר ועוד מעט נהיה גם בשידור ישיר, להיערכותה החדשה של הסוכנות היהודית.
קולט אביטל: ובהקשר הזה הייתי רוצה אולי להוסיף כמה דברים או כמה דברי פתיחה.
קולט אביטל: לפני שנה ומשהו, יצאנו בשליחות הסוכנות קבוצה של חברי-כנסת לביקור ברוסיה.
קולט אביטל: ועם שובנו, ערכנו לפחות ישיבה אחת שבה השתתפו אנשי הסוכנות היהודית שבה דיווחנו את הרשמים שלנו.
קולט אביטל: והעלינו אז כמה שאלות.
קולט אביטל: השאלה הראשונה נגעה במישרין או בעקיפין לעבודה שבסך-הכל הרושם שקיבלנו קודם כל, שהגל הגדול של העלייה מחבר העמים, מרוסיה בפרט, הולך ופוחת.
קולט אביטל: שאת אותם האנשים שאנחנו פגשנו ברוסיה, שני שליש זכאי חוק השבות, נראה לנו שלא מצאנו עניין גדול לעלות לישראל.
קולט אביטל: אנחנו שאלנו במישרין, בעקיפין, במקומות שבהם יכלו לענות, בעיקר בקרב בני-נוער.
קולט אביטל: נתקלנו בתשובות מהסוג: "בעצם טוב לנו כאן, אין לנו סיבה מיוחדת עכשיו לעלות".
קולט אביטל: אנחנו גילינו פוטנציאל יותר טוב בקרב ילדי יורדים.
קולט אביטל: זאת אומרת, מבין אותם הרוסים או יוצאי חבר העמים שהגיעו לארץ, חזרו לברית-המועצות לשעבר, לחבר העמים, מסיבות כלכליות.
קולט אביטל: הילדים עדיין קשורים לארץ.
קולט אביטל: לילדים האלה אין בעצם מסגרת מתאימה, אבל הם כן פוטנציאל חזרה לארץ.
קולט אביטל: אבל שוב פעם, אם נסתכל על הסטטיסטיקות נראה שבעצם השנה עלו מחבר העמים לא יותר מ12- אלף עולים.
קולט אביטל: אני יודעת שהיום הנטייה להגר לגרמניה יותר גדולה.
קולט אביטל: גרמניה החליטה גם היא לסגור טיפה את הברז.
קולט אביטל: וממה שאנחנו שומעים לאחרונה יש כוונה להקטין את מספר האשרות שתינתנה.
קולט אביטל: אבל זה עדיין לא הגביל את גל העלייה אלינו.
קולט אביטל: ואנחנו שואלים כיצד אנחנו אמורים לפעול בהקשר הזה.
קולט אביטל: נושא שני שעלה באותו הדיון ואני ניסיתי לטפל בו בשיא העדינות, הוא מה שאנחנו ראינו שם כפריסה מאוד מאוד גדולה של איזה 1,400 איש, חלקם שליחים, חלקם עובדים מקומיים.
קולט אביטל: ונראה היה לנו אז לעומת הפוטנציאל ולעומת ההשקעה פר-קפיטה מספר השליחים רב יותר.
קולט אביטל: וחשבנו וזה גם אמרנו כשהיינו אצל ראש-הממשלה שאולי הפריסה צריכה להיות שונה; אולי פחות שליחים מרובים ויותר אנשים שעוסקים בנושא החינוך כדי לנסות להביא לטווח ארוך אנשים שיגיעו אלינו.
קולט אביטל: ונושא שלישי, שאני חושבת שאולי כדאי להעלות אותו והוא עלה לא פעם במסגרת ישיבות של הוועדה הזאת.
קולט אביטל: זאת העובדה שאנחנו מתרשמים שבמצב הנוכחי לפעמים כשאין כמעט התעניינות גדולה בעלייה - יש גורמים שמנסים מדי פעם לגרד בתחתית החבית ולנסות למצוא אנשים שלא כולם בהכרח זכאי חוק השבות ולא כולם בהכרח יישארו בארץ.
קולט אביטל: ולא כולם בהכרח ייהפכו לאזרחים במדינת ישראל.
קולט אביטל: אלה הסוגיות שרצינו להעלות.
קולט אביטל: אנחנו הבנו שיש היערכות חדשה בסוכנות היהודית.
קולט אביטל: אם לשמוע או להאזין או להקשיב או לנסות להבין, לפי מה שהתפרסם בתקשורת, ההיערכות החדשה הזאת אומרת באמת פחות שליחים, יותר התמקדות בנוער.
קולט אביטל: אלה בהחלט סוג היעדים שאנחנו יכולים להזדהות אתם.
קולט אביטל: היינו רוצים לשמוע על כך יותר.
קולט אביטל: יש עוד כמה נושאים שעלו בזמן בתקשורת, כמו תשלומים ליועצים מיוחדים שהיינו רוצים לנסות להבין מהם ומיהם היועצים המיוחדים.
קולט אביטל: אבל זה בשולי הדברים.
קולט אביטל: ואני הייתי רוצה שנדון בעיקר ופחות בתפל.
קולט אביטל: ואנחנו מתכבדים כמובן היום לארח אצלנו את מנכ"ל הסוכנות היהודית.
קולט אביטל: זאת לא הישיבה הראשונה ולמרות שכבר ייחלנו לך הצלחה בתפקידך, נעשה את זה עוד פעם היום.
קולט אביטל: כי היום אתה מככב אצלנו כדובר עיקרי.
קולט אביטל: ואני רוצה לפנות שאנחנו נותנים את רשות הדיבור למנכ"ל הסוכנות, לשאול את חבריי, חברי-הכנסת אם הם רוצים להוסיף שאלות, הקדמות.
קולט אביטל: בבקשה חבר-הכנסת יאסינוב.
יגאל יאסינוב: גבירתי היושבת-ראש, אני קודם כל חייב בגילוי נאות להודיע שאני במשך מספר שנים משמש כציר קונגרס ציוני עולמי ועדיין אני נמצא בתפקיד הזה.
יגאל יאסינוב: כמובן שנבחרתי לכנסת, התפטרתי מהתפקידים האחרים שהייתי בהם בהסתדרות הציונית העולמית.
קולט אביטל: אבל מותר לך להיות ציר.
יגאל יאסינוב: לא, ציר, אבל לא בתפקידים אחרים, כי הייתי בעצרת ובוועד הפועל.
יגאל יאסינוב: אז אני הייתי חייב להודיע את זה למען הגילוי הנאות.
יגאל יאסינוב: והשאלה שלי היא קצרה.
יגאל יאסינוב: שמענו שהסוכנות מחלקת מחדש, מארגנת מחדש את פעילותה בחבר המדינות.
יגאל יאסינוב: האם אתם לא חושבים שעלייה אמיתית, עתיד העלייה מהמדינות גוש הסובייטי לשעבר, תהיה לא מהערים הגדולות, אלא מהפריפריה.
יגאל יאסינוב: כי זה לא סוד שבמוסקבה ובערים הגדולות האחרות, תנאי החיים הם השתפרו יחסית ורוב היהודים נמצאים שם הם מבוססים.
מיכאל נודלמן: אני בעצמי מתלבט ש-15 שנה הדלתות היו פתוחות ולא באים.
מיכאל נודלמן: אני אתך בזה שאולי לא צריך להיות הרבה שם נציגי שטח בחינם, כמו שאומרים.
מיכאל נודלמן: מי שצריך היה להגיע - הוא הגיע.
מיכאל נודלמן: מי שלא רוצה - אני לא חושב שאנחנו צריכים להשקיע הרבה כסף כדי שיבוא מישהו אחר-כך ויהיה בעיות, יהודי לא יהודי.
מיכאל נודלמן: אני ליברלי בדברים כאלה, אבל אתם יודעים כל הזמן יש ויכוחים כאלה.
מיכאל נודלמן: בגלל זה אני רוצה לשמוע מה חושבת הסוכנות על זה.
קולט אביטל: אני נזכרת בעוד שאלה ואני מקווה שהיא תעלה.
קולט אביטל: אחת הבעיות שאנחנו גילינו שהיינו ברוסיה היתה העדר תפקוד מתאים של מערכת החינוך שהועברה מ"נתיב" לסוכנות היהודית.
קולט אביטל: יכול להיות שזו היתה תקופת הביניים.
קולט אביטל: ההתרשמות היתה שהמערכת שקלטה את הנושא מ"נתיב" לא היתה ערוכה לזה.
קולט אביטל: וממילא גם תכניות אמיתיות פדגוגיות לא היו מוכנות.
קולט אביטל: ובמסגרת הזו אחד הנושאים שנפל בין הכיסאות ונראה לנו מאוד קשה ומאוד חבל, זה כל הנושא של חינוך יום ראשון.
קולט אביטל: אלה דברים שנראים לנו בעלי עדיפות ראשונה במעלה.
קולט אביטל: זאת שאלה שאנחנו מבקשים את ההתייחסות שלך גם כן.
קולט אביטל: ונושא נוסף, מה מידת ההיענות או ההיערכות או התיאום בין הגורמים השונים שעוסקים בחינוך היהודי.
קולט אביטל: איך הפריסה, איך חלוקת העבודה.
קולט אביטל: כי שוב פעם, כאמור, לנו ואני חושבת שיש בינינו הסכמה, לטווח הארוך, ואם בכלל יש לנו עוד סיכוי לעלייה, הנושא של החינוך היהודי הוא זה שצריך לעניין את כולנו.
קולט אביטל: בבקשה אדוני המנכ"ל.
משה ויגדור: תודה רבה ליושבת-ראש הוועדה, חברת הכנסת קולט אביטל ולחברי הכנסת ולכל הנוכחים.
משה ויגדור: זה בהחלט כבוד לי להיות כאן בוועדה הזאת בפעם הראשונה שאני מופיע בתפקיד הזה ובכנסת.
משה ויגדור: אני אתן איזשהו סקירה קצרה ואנסה גם לענות על השאלות.
משה ויגדור: ואם יהיו שאלות נוספות - אני אשמח.
משה ויגדור: אני רק מבקש אחר-כך מחבריי שנמצאים אתי, הגב' גרדה פוירשטיין שהיא מנהלת החטיבה לחינוך בחמ"ע של המחלקה לחינוך של הסוכנות היהודית.
משה ויגדור: וגם מר קרול אונגר שהוא מנהל החטיבה לעלייה מזרח.
משה ויגדור: להשלים אחר-כך ככל שיידרש.
משה ויגדור: ואני מקווה שנוכל באמת לתת לכם תמונה מלאה על מה שנעשה בנושא הזה ובנושאים רחבים יותר בסוכנות בימים אלה.
משה ויגדור: הסוכנות נמצאת היום בתהליך של חשיבה על מטרותיה ועל דרכי פעילותה בעתיד.
משה ויגדור: וזה תהליך שהחל כבר ביוזמתו של יושב-ראש הנהלת הסוכנות, סלי מרידור, לפני כשנה.
משה ויגדור: ואנחנו נמצאים בעיצומו של התהליך.
משה ויגדור: אנחנו כבר בשלב שבעצם חבר הנאמנים אישר את התכנית האסטרטגית בעיקרון.
משה ויגדור: וכבר אישר פרקים ספציפיים שלה במושב שהיה לפני כחודש, בפברואר.
משה ויגדור: ואמור לאשר את יתרת התכנית אחרי שנשלים אותה, ואני אתייחס גם בהמשך כדי לשתף אתכם במה שאנחנו עושים לקראת מושב יוני.
משה ויגדור: וכך אנחנו מקווים מיד לאחר מכן כבר נוכל להיכנס בקצב מואץ לשינויים שנדרשים.
משה ויגדור: המשמעות של התכנית היא בעצם, על הסוכנות עוברים שינויים ויעברו שינויים רבים בשנה שנתיים הקרובות.
משה ויגדור: שינויים בתחומים שונים, גם בדרכי הפעולה, גם בדרכי ההתייחסות לנושאים וגם בהיערכות בארצות השונות שבהן עוסקת ובעצם שינויי היערכות בכל העולם.
משה ויגדור: לא פחות מזה נושאים שקשורים בהכנסת טכנולוגיה, מודרניזציה, טרמינולוגיות מודרניות, כשמדובר בעולם פתוח וחופשי.
משה ויגדור: ובעיקר התייחסות גם נוספת וחוזרת לעלייה מבחירה.
משה ויגדור: לעלייה מארצות מערביות.
משה ויגדור: ואנחנו אגב רואים שבהחלט בחלק מהמקומות בברית המועצות לשעבר, העלייה עלייה לבחירה.
משה ויגדור: המצב בברית המועצות שלעבר, בכל הארצות, בחבר מדינות העמים, מאוד השתנה.
משה ויגדור: השתנה בשנים האחרונות השתנה בשנים האחרונות והסוכנות כבר פועלת וזה גם בהמשך לסיור שהוזכר על-ידי יושבת-ראש הוועדה, בהמשך לסיור שהיה לפני שנה, הסוכנות נקטה מספר פעולות.
משה ויגדור: וכבר מספר שנים נמצאת בתהליך של התאמה להיערכות חדשה.
משה ויגדור: ואני אתחיל קודם כל מהמחלקה לחמ"ע.
משה ויגדור: כפי שידוע בסוכנות היו ארבע מחלקות: המחלקה לחינוך - ציוני ויהודי; המחלקה לעליה וקליטה; המחלקה לישראל והמחלקה לחבר מדינות העמים.
משה ויגדור: בזמנו היה צורך במחלקה מיוחדת שתטפל בנושאים מיוחדים בחבר מדינות העמים.
משה ויגדור: היה קשה לפעול, היה מסובך להגיע.
משה ויגדור: המידע לא זרם תמיד כמו שצריך.
משה ויגדור: היה קשה ביותר, היתה נחוצה היערכות מיוחדת.
משה ויגדור: לכן הוקמה המחלקה לחמ"ע.
משה ויגדור: מחלקה שגם אספה מידע, מחלקה שגם נתנה דוחות סטטיסטיים.
משה ויגדור: מחלקה שגם נתנה להנהלת הסוכנות ולגופים נוספים מידע על תופעות אנטישמיות, מידע על תופעות אחרות.
משה ויגדור: וגם מידע בנושא של תנועה של דמוגרפיות יהודיות ברחבי ברית המועצות לשעבר.
משה ויגדור: הגענו למסקנה לאחר ניתוח ולאחר בדיקת השינויים שקרו וקורים כל הזמן שינויים בחמ"ע.
משה ויגדור: זאת אומרת, לא היה שינוי והעסק התייצב, אנחנו יודעים שבחמ"ע המערכת לא יציבה.
משה ויגדור: אבל בכל זאת לאור השינויים שהיו החלטנו שהמחלקה לחמ"ע, כבר לפני מספר שנים, צריכה לעבור שינויים.
משה ויגדור: ולפני מספר שנים כבר כל הנושא של החינוך היהודי, הזהות היהודית, החינוך הציוני, הקשר לארץ-ישראל, שהיה מטופל על-ידי המחלקה לחמ"ע עבר למחלקה לחינוך.
משה ויגדור: הוקמה חטיבה לחינוך יהודי בחמ"ע.
משה ויגדור: חטיבה שנמצאים בה להערכתנו האנשים המקצועיים והטובים ביותר שאפשר להשיג בארץ בתחומים האלה.
משה ויגדור: ואני מתייחס בכמה מלים כמובן למה שהם עושים, אפשר יהיה להרחיב אחר-כך ולשמוע ממנהלת החטיבה.
משה ויגדור: ובהמשך לזה גם היו מחשבות מה באמת נכון שייעשה על-ידי המחלקה לחמ"ע.
משה ויגדור: המחלקה לחמ"ע לא נסגרה כפי שפה ושם נאמר, אלא פשוט הפכה למשרד.
משה ויגדור: ממעמד של מחלקה שיש לו איזה סטטוס ולפי תקנון הסוכנות עם ועדות מלוות ועם תקציבים כאלה או אחרים.
משה ויגדור: הוחלט פעילויות שהיו בה להעביר למחלקות הרלוונטיות ולהפוך אותה למשרד.
משה ויגדור: משרד לענייני חמ"ע, כאשר בשונה למשרדים אחרים עדיין אנחנו שומרים את הליווי של אנשי הציבור שעמדו בראש הוועדה ויהיו גם בראש המשרד הזה.
משה ויגדור: וזה אנשי ציבור גם מישראל וגם מחוץ-לארץ.
משה ויגדור: משום שאנחנו חושבים שנכון מאוד שיהדות העולם תהיה עדיין מעורבת ברמה של המלצות, ברמה של חשיבה כללית, ברמה של ועדות היגוי, לגבי מה שקורה בחמ"ע.
משה ויגדור: ותוכל לעשות בצורה הזו גם איזשהו סוג של "מוניטורינג" על מה שעושה הסוכנות בתחומים האלה דרך המחלקות המקצועיות שלה.
משה ויגדור: בחבר הנאמנים האחרון לפני חודש, אושר המעבר של המחלקה לחמ"ע למעמד של משרד.
משה ויגדור: זה אומר שאנחנו נמשיך אגב בפרוייקט המאוד חשוב שהם מאוד שזה פרוייקט "עמי", פרויקט התיעוד, בעצם פרוייקט הקשר לכל היהודים בחמ"ע.
משה ויגדור: אנחנו רוצים לדעת איפה נמצאים יהודים, איפה הם גרים, מה שמם, מה הקשרים המשפחתיים ביניהם.
משה ויגדור: וזה פרוייקט שהחלו בו כבר עדיין במחלקה בחמ"ע, ימשיכו בו במשרד לחמ"ע.
משה ויגדור: המשרד גם ימשיך לאסוף נתונים ולתת למערך הסוכנות בארץ ובחוץ-לארץ במי שרלוונטי לו אינפורמציה על מה שקורה בחמ"ע בתחומים שונים.
משה ויגדור: בתחומים סטטיסטיים וגם בתחומים שקשורים לדברים ספציפיים כמו אנטישמיות, כמו דברים נוספים.
משה ויגדור: זה לגבי המחלקה לחמ"ע.
משה ויגדור: במקביל נערכה חשיבה ובימים אלה אנחנו שוקדים על המיסוד שלה ועל הכנסת מה שקרוי אצלנו "מפות השליחות".
משה ויגדור: השינויים בנוכחות, במקומות, בהדגשים, בהרכבים, על-פי השינויים שהיו בחמ"ע.
משה ויגדור: ובמסגרת הזו אנחנו חושבים שצריך לתת תשובות למספר דילמות ולמספר בעיות.
משה ויגדור: קודם כל, קיימת דילמה שעלתה גם בכנס השליחים שנערך לפני שבוע בקייב, כל שליחי חמ"ע הובאו לקייב ודנו בנושאים עקרוניים של עבודתם ושל תפיסות העולם של הסוכנות לגבי תפקידה בחמ"ע.
משה ויגדור: ועלתה בהחלט השאלה שנשאלה פה כאן על-ידי חבר-הכנסת, האם פריפריה או מרכז?
משה ויגדור: דילמה לא פשוטה.
משה ויגדור: ואני אתייחס אליה ואני אבקש אחר-כך מגרדה פוירשטיין להתייחס אליה.
משה ויגדור: זה נושא שאנחנו הצפנו אותו לדיון בעקבות הערות ומחשבות שונות של השליחים מהשטח.
משה ויגדור: אנחנו נביא גם אותו ערכי ועקרוני בימים אלה בסוכנות, כדי להגיע באמת להחלטה נכונה.
משה ויגדור: משום שיש שם כמה אספקטים.
משה ויגדור: יש אספקט של איפה באמת פוטנציאל העלייה.
משה ויגדור: ורק לצורך המספרים, סדר גודל של 400, 430 אלף יהודים מתגוררים בשלוש הערים הגדולות: מוסקבה, סנט-פטרבורג וקייב.
משה ויגדור: סדר גודל דומה לפי דוחות דמוגרפיים של פרופסור דה-פרגולה, פחות או יותר דומה, מתגוררים בפריפריה, במקומות שונים.
משה ויגדור: בריכוזים שיכולים לנוע בחמשת אלפים נפש, עשרת אלפים נפש, שמונת אלפים נפש.
משה ויגדור: מאוד משתנה.
משה ויגדור: מאוד מסובך במרחבים העצומים לתת לעניין הזה תשובה חד-משמעית.
משה ויגדור: אבל אנחנו בהחלט מתלבטים בעניין.
משה ויגדור: אנחנו מאמינים שכנראה יש פוטנציאל עלייה גדול ורוב בפריפריה של זכאי חוק השבות.
משה ויגדור: וזה דורש טיפול ולא זנחנו את העניין ואנחנו ממשיכים בשליחים במקומות ששמה הפוטנציאל גבוה.
משה ויגדור: והפעלנו מה שקרוי "שליחים רב תכליתיים" שעוסקים גם בעלייה, גם בחינוך, גם בנושאים נוספים.
משה ויגדור: ואנחנו מפעילים גם מערכות נוספות של שליחים ניידים שמקום מושבים יהיה בארץ ויהיו בקשר על-פי הצורך עם ריכוזים בפריפריה.
משה ויגדור: על-מנת לא ליצור מצב של שליח שיושב באיזה שהיא קהילה קטנה, לא זז משם ועוסק רק בעלייה, כשהעלייה שם היא לא מי יודע מה גדולה.
יגאל יאסינוב: האם אתה יכול להגיד מה קורה עם הכרזה על הקמת פדרציה ציונית ברוסיה?
משה ויגדור: אני אתייחס לזה תכף.
מרינה סולודקין: משה, מה שאני מבקשת זה התייחסות למאמר של שלמה אבינרי.
משה ויגדור: כן, אני אתייחס גם לזה.
משה ויגדור: בכל מקרה ברור לנו שבמרכז יש צורך בנוכחות משמעותית וכבר זה היה ברור לסוכנות לפני מספר שנים.
משה ויגדור: והנוכחות שם היא בתחום החינוך.
משה ויגדור: אני מדבר על שלוש הערים הגדולות.
משה ויגדור: אתם מכירים את הנושאים האלה מצוין, אני לא חושב שאני צריך לתת לכם רקע רחב על המשברים המיוחדים שהיו ביהדות ברית-המועצות לשעבר ועל הדילמות שעוברות עליהם.
משה ויגדור: אבל אנחנו הגענו למסקנה לפני מספר שנים שצריך להתמקד בנושאים של חינוך.
משה ויגדור: ובסיור משותף שנעשה עם הפדרציות בארצות-הברית ועם הג'וינט ועם הסוכנות לפני כחודשיים, היתה הזדמנות לראות גם את פעילות הסוכנות וגם את פעילות הג'וינט ולהשוות ביניהן ולראות אם הן משלימות או נוגדות.
משה ויגדור: יש הרי דילמות לכאן ולכאן.
משה ויגדור: הג'וינט כפי שכולם יודעים מאוד פעיל בהקמת הקהילות ובשיקום הקהילות ובתמיכה בקהילות החדשות שנוצרות בשטח.
משה ויגדור: ואנחנו היינו מאוד גאים במה שיכולנו להציג.
משה ויגדור: יכולנו להציג מערכת חינוך רב שלבית מאוד מרשימה.
משה ויגדור: מערכת שקודם כל עוסקת בחינוך בלתי פורמלי.
משה ויגדור: של מועדונים, של מחנות קיץ, שלא עוסקת רק בנוער אלא במשפחות.
משה ויגדור: התפיסה היא תפיסה של המשפחות.
משה ויגדור: על-מנת ליצור את הזהות היהודית ואת הקשר הציוני והקשר עם מדינת ישראל בצורה הרבה יותר רחבה.
משה ויגדור: מעבר לחינוך הבלתי פורמלי, חינוך משלים.
משה ויגדור: האולפנים, מערכות האולפנים שהם בעצם מערכות של פלטפורמה שמאפשרות לימוד עברית לא רק לצעיר ולצעירה שבאים, אלא גם לסבא או לסבתא שמביאים אותם.
משה ויגדור: בו זמנית יש עיסוק, זה עוד פעם ראיה הוליסטית של כל העניין.
משה ויגדור: וגם כמובן זהות יהודית וגם היכרות עם נושא שואה, היכרות עם נושאים שונים שהם בעלי חשיבות כדי ליצור את הזהות ואת הקשר גם למדינת ישראל וגם לעם היהודי.
משה ויגדור: ובנוסף לשני הרבדים האלה שזה חינוך בלתי פורמלי וחינוך משלים, גם את החינוך הפורמלי שבו יש שיתופי פעולה יוצאים מהכלל גם במסגרת של חפציבה.
משה ויגדור: זה אותה רשת בתי-ספר שלקחה הסוכנות על עצמה בתיאום עם משרד החינוך.
משה ויגדור: זה אני חושב שמה שגם הוזכר על-ידי חברת-הכנסת קולט אביטל לגבי מערכת שהושארה בזמנו על-ידי "נתיב" והסוכנות לקחה על עצמה.
משה ויגדור: גם שיתופי פעולה יוצאים מהכלל עם רשת "אבנר" עם "לב לבייב".
משה ויגדור: שיתופי פעולה יוצאים מהכלל גם עם "חב"ד".
משה ויגדור: כדי להיות בעצם בכל הרבדים של החינוך הפורמלי.
משה ויגדור: כשבתוך זה צריך גם לציין כיתות מיוחדות שראינו כמותן במינס בבית-ספר רגיל, בבית-ספר עירוני רגיל, מספר 348 או משהו כזה.
משה ויגדור: שיש בו כיתה שלומדים בו קורסים מיוחדים בנושא יהדות, בנושא ציונות.
משה ויגדור: ומשתלב מצוין עם כל מה שקורה בבית-הספר.
משה ויגדור: כך שאני חושב שהדבר הזה נתן תשובה לפעילות שלמה בתחום החינוך.
משה ויגדור: עכשיו אני מוכרח לומר קיימת דילמה גם בנושאים האלה.
משה ויגדור: והרי הנושאים שאנחנו עוסקים בהם הם לא נושאים פתורים, חופשיים מדילמות ומהתלבטויות.
משה ויגדור: אנחנו מאמינים שהחינוך נחוץ, משום החינוך בסופו של דבר גם יחזק את הקשר למדינת ישראל ולציונות ולעם היהודי ודאי.
משה ויגדור: אבל גם בסופו של דבר יביא לעוד עלייה.
משה ויגדור: והרי הסוכנות מאמינה בתהליך של העלייה.
משה ויגדור: הסוכנות מאמינה שתפקידה בנושא העלייה שריר וקיים.
משה ויגדור: והסוכנות הרי התחייבה וגם אמרה שהתכנית האסטרטגית שלה אומרת, שבתוך 10 עד 15 שנה היא צריכה להביא לכאן סדר גודל של מיליון עולים מכל התפוצות, מכל העולם.
משה ויגדור: בדרכים שונות.
משה ויגדור: נפש בנפש בארצות-הברית והתכנית החדשה שקוראים לה "עמי" מצרפת, הפוטנציאל הקיים ללא ספק בחבר מדינות העמים.
משה ויגדור: זאת אומרת, זה תפקידה של הסוכנות.
משה ויגדור: הדילמה הקיימת ואני משתף אתכם בצורה גלויה, החינוך.
משה ויגדור: החינוך האם הוא שלב בתהליך לקראת עלייה; האם הוא דבר בפני עצמו והאם העלייה לא קשורה בחינוך.
משה ויגדור: וללא ספק שזה נושא שאנחנו גם בימים אלה נדרשים לו.
משה ויגדור: אין לנו ספק אבל שצריך להתמיד בנושא החינוך ולהבטיח שנושא החינוך יבצע את ייעודו.
משה ויגדור: אני מוכרח לתת טיפה מספרים.
משה ויגדור: הסוכנות משקיעה, זה קצת לא נוח לדבר במונחים עסקיים, משקיעה בחבר מדינות העמים, אבל הסוכנות הוצאותיה על דברים חשובים בתחום החינוך והעלייה בחבר מדינות העמים.