GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קולט אביטל: זה מכתב פנימי.
ששי קציר: אני יכול להעביר לך את הדואר שלי.
ששי קציר: מדובר בכמויות.
גדעון בר-לב: מכתבים פנימיים של משרד הפנים לא מופצים החוצה.
יורי שטרן: אני יודע ששר הפנים היה שותף להרבה מאוד דיונים פה בכנסת, גם בוועדת העלייה והקליטה במשך שנים.
יורי שטרן: הוא מכיר את המציאות.
יורי שטרן: מבחינת האוכלוסייה של יוצאי מברית המועצות, מינהל האוכלוסין עשה מן טרור במשך שנים נגד האוכלוסייה הרוסית.
יורי שטרן: אני לא יודע כמה אנשים היו קורבנות הטרור הזה, אני מניח שאלפים.
יורי שטרן: אין הערכה לגבי כמה אנשים איבדה מדינת ישראל בתור עולים בכוח או עולים שירדו מהארץ.
יורי שטרן: אבל, מדובר ברבים.
אופיר פינס-פז: אגב, אתה זוכר שהשר שרנסקי היה שר הפנים?
יורי שטרן: גם פורז היה שר הפנים והוא היה אדם חיובי, וגישתו היתה חיובית, וזה לא עזר.
יורי שטרן: אדם שעשה את רוב המלאכה הזאת עדיין נמצא במערכת.
יורי שטרן: אני ביקשתי מספר פעמים ממשרד הפנים גם בתור יושב-ראש ועדת הפנים ויש לזה בכל זאת סמכות מסוימת, דבר אחד פשוט.
יורי שטרן: אנחנו הגשנו מספר מקרים, ואני חושב שכל חברי הכנסת יוצאי ברית-המועצות היו שותפים להגשת הבקשות האלה.
יורי שטרן: ביקשנו לבדוק מי קיבל החלטה פוגעת, מי קיבל החלטה לא נכונה.
יורי שטרן: לקחנו רק מקרים שההחלטה הזאת תוקנה.
יורי שטרן: כלומר, שהמערכת הכירה שבהתחלה היתה טעות בשיקול הדעת או בפירוש הנוהלים.
קולט אביטל: מה אתה מציע?
קולט אביטל: אנחנו רוצים להתקדם.
יורי שטרן: אני חושב שבלי בדיקה כזאת אין התקדמות.
יורי שטרן: מבלי לבדוק איך נעשו קודם דברים, מי אחראי על זה - - -
קולט אביטל: חבר הכנסת שטרן, אני חושבת שחשוב לנו עכשיו לנסות לפתוח דף חדש.
יורי שטרן: אנשים הם אנשים.
יורי שטרן: אם מי שעשה עבירה עדיין לא נענש ואפילו לא קיבל על זה נזיפה, אז העבירות תימשכנה.
יורי שטרן: אלו חוקי טבע.
יורי שטרן: אם המערכת במשך שנים מתאכזרת לאנשים ואיש לא לוקח אחריות על כך ולא נושא באחריות, אז ההידרדרות הזאת תימשך.
קולט אביטל: אני חושבת שגם צריך לבדוק מה קורה במערכת הבריאות.
אופיר פינס-פז: כדי לקדם את הדיון חשוב לי לדעת שני נושאים.
אופיר פינס-פז: נדמה לי שהיתה פה הערה של חבר הכנסת בריילובסקי שאמר שהנוהל הקודם לפני שנים, איפשר את ההתנהלות של מעמד של תושב ארעי להורים קשישים מהיום הראשון.
אופיר פינס-פז: ראשית, האם זה נכון?
אופיר פינס-פז: האם היה נוהל כזה?
אופיר פינס-פז: שנית, האם מה שהוא אמר הוא נכון, שהנוהל שונה על-ידי הדרג הפקידותי?
אופיר פינס-פז: זוהי שאלה קודם כל ברמה העובדתית.
אופיר פינס-פז: האם בעבר משרד הפנים איפשר להורים מגיל 60 או 65 להגיע במעמד של תושב ארעי, ואחר כך שינו את זה והחמירו את המצב?
אופיר פינס-פז: האם זה נכון?
ששי קציר: אני לא מצאתי נוהל כזה.
ששי קציר: אבל על-פי בירורים שאני עשיתי, בוועדה כאשר דנו במקרה נתנו גם מעמד ארעי.
ויקטור בריילובסקי: אחרי גיל 70 זה היה אוטומטי, לא פרטני.
רומן ברונפמן: כולם יודעים שהיה נוהל, אז שיענו לך היה או לא היה.
גדעון בר-לב: היועץ המשפטי של מינהל האוכלוסין יכול להתייחס לנושא הזה.
דניאל סלומון: צריך להפריד בהקשר הזה כמו בנושאים דומים אחרים בין נוהל כתוב ממש לבין פרקטיקה שנהגה.
דניאל סלומון: בהקשר הזה של נוהל קשיש גם אם לא היה נוהל כתוב מדויק שכתב את זה, היתה פרקטיקה.
דניאל סלומון: אני יכול לדבר על אולי אמצע שנות התשעים פחות או יותר, שהדברים נעשו בצורה יותר פרטנית, זה נכון, ולא מתוך נוהל שהיה כתוב.
דניאל סלומון: לכן, היו גם מחלוקות בנושא הגילאים.
אופיר פינס-פז: מה היתה הפרקטיקה?
דניאל סלומון: היתה פרקטיקה שדיברה בדרך כלל על תושבות ארעית בצורה מיידית, ובמקרים של גילאים מבוגרים גם על תושבות קבע באופן הראשוני.
אופיר פינס-פז: זאת אומרת, היתה החמרה של הפרקטיקה.
אופיר פינס-פז: נוהל לא היה.
דניאל סלומון: נכון.
מרינה סולודקין: מראשון לאפריל 2003 היה שינוי לרעה, וכאן יש משחק שבו אומרים לא היה נוהל ולא היתה פרקטיקה, ומה שקיים קיים.
קולט אביטל: כשאין נוהל כתוב אפשר לשנות מה שרוצים ברמה הפקידותית.
קולט אביטל: אין שום בעיה, זה כך קורה.
דניאל סלומון: לזה עוד לא הגעתי.
דניאל סלומון: היתה כאן שאלה נוספת ששאלה מה היה המקור להחמרה?
דניאל סלומון: כאן יש ויכוחים עובדתיים, אבל אני יכול לומר משהו שלי הוא מאוד ברור.
דניאל סלומון: אני לא רוצה להיכנס למחלוקות שהיו בין השר הקודם לבין הרצל גדז', אבל אני בהחלט יכול לומר שבהחלט היתה הצעה שדיברה מצד אחד על הפחתת הגיל, אבל מצד שני החמרה במתן הזכויות.
דניאל סלומון: זה עלה בדיונים אצל השר פורז.
אופיר פינס-פז: בהתחלה הגיל היה 65 וירד ל-60?
דניאל סלומון: אני השתתפתי בדיון כזה.
דניאל סלומון: אחר כך התחילו מחלוקות מי הורה למי מה, ואני חושב שעדיף לא להתייחס לדברים האלה.
אופיר פינס-פז: השאלה השנייה שאני רוצה לברר אותה היא עם אנשי משרד הבריאות או קופות החולים.
אופיר פינס-פז: נניח שאני נותן לו מעמד של ב/1, למה הוא לא יכול לעשות ביטוח רפואי?
אופיר פינס-פז: למה המשפחה לא יכולה לבטח אותו?
ויקטור בריילובסקי: אחרי גיל 65 אין ביטוח פרטי.
מלכה טל: אנחנו במשרד הבריאות מודעים בשנים האחרונות לבעיה הזאת של אנשים שאין להם זכויות.
מלכה טל: בכל פנייה כזאת, מעבר להתעללות או לא התעללות במצוקות של אנשים, מתעסקים מספר אנשים והמשרד מתעסק בזה מספר שעות עבודה על מנת למצוא פתרונות הומניטריים כאלו ואחרים עם הוועדה הבין-משרדית.
מלכה טל: אבל, אנחנו שם לא מצליחים לקדם את הדברים למרות שיש לנו שם נציג.
מלכה טל: אנחנו לא מוצאים פתרונות.
קולט אביטל: מהי אז מדיניות הביטוח של חברות הביטוח או של קופת חולים?
אופיר פינס-פז: כלומר, מי שיש לו מספיק כסף אין לו בעיה לקבל ביטוח רפואי.
אופיר פינס-פז: מי שהוא מספיק בריא ויש לו מספיק כסף.
אופיר פינס-פז: מה שנקרא, תמיד עדיף להיות בריא ועשיר.
מרק ניב: כמו כל ביטוח לא מבטחים נהג שמודיע לך מחר שהוא הולך להתרסק בקיר.
מרק ניב: זה ביטוח.
קולט אביטל: מכיוון שבדקתם, האם את יכולה למסור לנו מידע מהו הממוצע, מה נדרש מאדם כזה לשלם?
איריס רסולי: קשה לי לומר לך כי יש שני סוגים.
איריס רסולי: הנושא היחידי שנכנסתי אליו לעומק הוא הביטוח הסיעודי, כי אנחנו באגף הגריאטריה מופקדים על נושא הביטוח הסיעודי, ואנשים רוכשים את זה.
איריס רסולי: שם לא היתה שום התייחסות ספציפית לאנשים שמגיעים מחו"ל, אלא יותר לאנשים עשירים מאוד שרוכשים את הביטוח באופן פרטי, או לאנשים שרוכשים במסגרת קופות.
קולט אביטל: יושבת פה עוד נציגת משפחה ואנחנו נשמע אותה עכשיו.
קטיה: בוקר טוב לכולם.
קטיה: אני עליתי עם משפחתי הכוללת עשרים אנשים בשנת 2000 מאוקראינה.
קטיה: אני מתגוררת עכשיו בעיר באר-שבע.
קטיה: ההורים של אימי נשארו במולדובה.
קטיה: סבא שלי נפטר לפני כשלושה חודשים בתאונת דרכים.
קטיה: סבתא שהיא בת 67 נשארה לבד ללא ילדים וללא קרובי משפחה.
קטיה: היא גרה בפרנסטרוביה שהיא לא מדינה אלא רפובליקה לא מוכרת על-ידי מדינות אחרות והיא נמצאת כל הזמן במצב מלחמה מאז שנת 90.
קטיה: במדינה הזאת אין דרכון.
קטיה: היא יכולה לבוא לישראל במעמד של תיירת עם דרכון אוקראיני.
קטיה: אבל, בראשון לינואר 2005 יצא חוק חדש.
קטיה: פרנסטרוביה מחייבת אותה להחזיר את הדרכון האוקראיני עד הראשון למרץ 2005.
קטיה: כלומר, מהראשון למרץ היא לא יכולה לבוא לישראל כמו תיירת כיוון שאין לה דרכון.
אופיר פינס-פז: מה אנחנו יכולים לעשות אם אין לה דרכון?
רומן ברונפמן: להביא אותה בתור תיירת ולתת לה מעמד כמו שהיה מ-1994 עד 2001 או 2002.
אופיר פינס-פז: האם אפשר להביא אותה עכשיו או שאי אפשר?
קטיה: אפשר להביא אותה עכשיו כי לפני יומיים היא היתה בקונסוליה ופתחו לה את האשרה.
קטיה: היא צריכה לצאת בימים הקרובים.
קטיה: אני רציתי להביא אותה ולעשות לה ביטוח פרטי.
קטיה: בדקתי וראיתי שכל קופות החולים לא עושות ביטוח מגיל 65 בכלל.
קטיה: אני בדקתי גם חברות ביטוח פרטיות, וגם הן לא עושות ביטוח מגיל 65 למי שיש לו מחלות כרוניות.
קטיה: הן עושות ביטוח קל ביותר כמו רופא משפחה, הן אפילו לא מכסות תאונת דרכים.
קריאה: הם יקבלו את הכסף דרך הביטוח הלאומי.
אופיר פינס-פז: הבנתי, ואז המדינה תשלם את הכול.
ויקטור בריילובסקי: אנחנו קיימנו כמה ישיבות עם יושבי ראש קופות החולים: מכבי, לאומית, כללית, וכו'.
ויקטור בריילובסקי: אנחנו שאלנו אותם מה הם רוצים בשביל לעשות ביטוח בריאות לאנשים כאלה שהם בני יותר מ-65.
ויקטור בריילובסקי: הם דרשו כמו 800 שקל בחודש, וזה בלתי אפשרי לעולה חודש.
ויקטור בריילובסקי: אנחנו לא התקדמנו מהנקודה הזאת.
אופיר פינס-פז: חבר הכנסת בריילובסקי הביא לי נוהל שהוא מחייב הסבר.
אופיר פינס-פז: הוא הביא לי נוהל של משרד הפנים-מינהל אוכלוסין משנת 2000 שבו כתוב בסעיף ג11: "להורה קשיש שמוענק לו מעמד ארעי בוועדה, יוענק מעמד קבע בהגיעו לגיל 70 גם אם לא השלים ארבע שנים במעמד א/5".
מרינה סולודקין: הוא הביא את נוהל שרנסקי שעליו דיברתם.
קולט אביטל: כלומר, היה נוהל כתוב.
אופיר פינס-פז: הנוהל הזה אומר שמי שהיה לו בוועדה מעמד ארעי, מקבל בגיל 70 מעמד קבע.
אופיר פינס-פז: אבל, גם את זה לא עושים.
ויקטור בריילובסקי: אחר כך היה מכתב של הרצל גדז'.
מרינה סולודקין: אז שיקרו, ומשחקים.
קולט אביטל: תנו לנו לנהל את הישיבה הזאת ולנסות להתקדם כי יש לנו עוד שני נושאים די כבדים היום, ונושא נוסף על הפלשמורה שהשר צריך לעדכן אותנו.
קולט אביטל: אדוני השר, זוהי ישיבה ראשונה שלנו.
קולט אביטל: אנחנו צריכים לתת לך גם זמן להתארגן, אלא אם יש לך הצעה ספציפית.
קולט אביטל: אנחנו היינו רוצים לשמוע מהי הצעתך, ולהציע שניפגש בעוד חודש כדי לראות איך התקדמנו בנושא הזה.
אופיר פינס-פז: לגבי הורה קשיש, אני רואה בעיקרון עיקרון חשוב.
אופיר פינס-פז: אני הייתי אומר, הורה בכלל, הוא לא קשיש, אלא הורה לבד גם אם הוא לא בן 60.
אופיר פינס-פז: קודם כל, זה מצוין שהורידו את הגיל מ-65 ל-60.
אופיר פינס-פז: אבל, אפשר גם להתייחס גם לגילאים אחרים, הרי אין הרבה מקרים שההורים הם בגילאים יותר נמוכים וכדו'.
אופיר פינס-פז: אני הייתי מבטל את מגבלת הגיל.
אופיר פינס-פז: אני עוד לא יודע מהי עמדת המשרד, עוד לא בדקנו את זה.
אופיר פינס-פז: אבל, אני הייתי מבטל משום שאני לא רואה במגבלה הזאת דבר מיוחד.
אופיר פינס-פז: זה לא אומר שישר נותנים זכויות, אבל אם זה באמת עניין שהאבא או האימא או הסבא והסבתא נמצאים שם לבד, ועכשיו הם יוכלו לחיות עם המשפחה שלהם, אם זה העיקרון והוא בעיניי עיקרון הומניטרי מדרגה ראשונה, אז זה לא קשור לגיל.
אופיר פינס-פז: שוב, זה לא אומר שכתוצאה מזה אדם צריך לקבל את כל הזכויות, כי המציאות היא מציאות הומניטרית ולא על-פי חוק השבות.
אופיר פינס-פז: מכל מקום, אני הייתי פותח את שאלת הגיל, ואנחנו בתוך המשרד נבחן את זה.
רומן ברונפמן: ראש מינהל אוכלוסין.
מרינה סולודקין: פיטרנו אותו בגלל שהוא שיקר בוועדה הזאת, וגם ממשיכים לשקר.
אופיר פינס-פז: חברת הכנסת סולדוקין, הוא לא פה.
אופיר פינס-פז: הוא גם לא בתפקיד, אני מאוד מבקש.
רומן ברונפמן: אבל, הרוח שלו פה.
אופיר פינס-פז: חבר הכנסת ברונפמן, הרוח שלו לא פה.
אופיר פינס-פז: אני מצטער, אני לא מקבל את זה.
קולט אביטל: מספיק לתת לו כל כך הרבה שימת לב.
אופיר פינס-פז: יש את העניין של החיבור של המשפחה וזה דבר שמקובל היום על כולם.
אופיר פינס-פז: דרך אגב, גם עליו היו ויכוחים עצומים במשך שנים.
אופיר פינס-פז: גם אני עסקתי בהבאת הורים כאלה במקרים מיוחדים.
אופיר פינס-פז: שנית, ישנו העניין עם הקשישים החולים שלא רוצים לבטח אותם וכו'.
אופיר פינס-פז: הנוהל הקיים נותן תשובה לעניין הזה.
קולט אביטל: זה גם יכול להיות באוצר?
יורי שטרן: לא היתה פה יוזמה של האוצר.
אופיר פינס-פז: אני לא יכול להאמין שהיתה.
אופיר פינס-פז: האנשים האלה הרי באים, והשאלה היא האם יהיה להם את הביטוח הרפואי או לא.
רומן ברונפמן: היו כנראה גם אינטרסים אידיאולוגיים.
אופיר פינס-פז: קשה לי להאמין.
יגאל יאסינוב: אני רוצה לדבר בנושא הזה.
קולט אביטל: יש לנו עוד שני נושאים כבדים, אז אתה תדבר בנושא אחר.
יגאל יאסינוב: את לא תחליטי מתי אני אדבר.
קולט אביטל: אני יכולה להחליט.
יגאל יאסינוב: את לא יכולה לא לתת לי לדבר.
יגאל יאסינוב: זה פשוט לא נהוג.
יגאל יאסינוב: אני ביקשתי לדבר בין הראשונים ולא נתנו לי.
קולט אביטל: אני מבקשת ממך לצאת.
קולט אביטל: אני מבקשת מהסדרן להוציא אותו.
יגאל יאסינוב: גברתי היושבת ראש, אני לא יוצא.
יגאל יאסינוב: זה לא ייתכן שיש פה חברי כנסת שלא מקבלים זכות לדבר בוועדה.
קולט אביטל: קיבלת הרבה זכות דיבור, בבקשה להוציא אותו.
יגאל יאסינוב: לא קיבלתי, אני גם לא יוצא.
קולט אביטל: אתה תדבר בשלב הבא.
קולט אביטל: מצוין, תגיש.
קולט אביטל: אנחנו רוצים לעבור לנושא הבא.
יגאל יאסינוב: בושה.
קולט אביטל: בבקשה לצאת החוצה.
קולט אביטל: אנחנו סיימנו את הדיון בנושא הזה, אנחנו עוברים לנושא הבא.
קולט אביטל: שלום לכולם.
קולט אביטל: הנושא הבא על סדר היום הוא מתן אזרחות לעולים.
קולט אביטל: נמצאים איתנו נציגים של מערך הגיור במשרד ראש הממשלה.
קולט אביטל: אנחנו מדברים פה על נושא שהוא לא פחות כבד מהנושא הקודם, אנחנו מדברים על אנשים שמסיבות אלו ואחרות עברו גיור בארץ מכיוון שיש מדינות שבהן אי אפשר להתגייר, אין בתי דין רבניים.
קולט אביטל: הם הגיעו לארץ במטרה להתגייר ולהיות אזרחי מדינת ישראל.
קולט אביטל: אחרי הגיור כהלכה, אחרי שאנחנו יודעים שאנשים קיבלו את כל אישורי הרבנות, יש עכבות מאוד גדולות בלשכות השונות של משרד הפנים.
קולט אביטל: אנחנו קיימנו על זה ישיבה לפני חודשיים עם מנהל מינהל האוכלוסין, נאמר לנו שהלשכה המרכזית כאן איננה שולטת בנושא, ושהיא תבדוק את הנושא עם 28 לשכות.
קולט אביטל: אנחנו יודעים על בערך 800 מקרים של אנשים שמחכים למעמד כלשהו בארץ.
קולט אביטל: אני הייתי רוצה לשאול את מנהל מינהל האוכלוסין החדש האם אחרי הישיבה האחרונה שקיימנו בנושא זה, יש התקדמות?
קולט אביטל: האם בדקתם את הנושא?
קולט אביטל: מה ידוע לכם?
קולט אביטל: איך אנחנו מתקדמים?
ששי קציר: אנחנו נוהגים היום כך שמי שעובר את הגיור ממלכתי מקבל בתום הגיור מעמד עולה ואזרחות.
ששי קציר: מי שעושה גיור שהוא לא גיור ממלכתי, והוא אזרח או תושב - - -
יורי שטרן: מה זה גיור לא ממלכתי?
ששי קציר: של הזרמים השונים ביהדות.
קולט אביטל: אנחנו מדברים עכשיו רק על הזרם האורתודוקסי.
רומן ברונפמן: אם שר הפנים רוצה לפתוח את זה לזרמים אחרים, למה לא?
קולט אביטל: השאלה כרגע היא לגבי 800 אנשים שעברו גיור אורתודוקסי.
ששי קציר: אני אמרתי שמזה מספר חודשים מי שעובר גיור ממלכתי מקבל מעמד עולה, ומקבל אזרחות.
ששי קציר: אנחנו במהלך החודשים האחרונים טיפלנו במספר לא מבוטל של תיקים.
ששי קציר: אני לא יכול לומר כרגע בדיוק כמה תיקים נמצאים בתוך תהליך.
ששי קציר: לא מדובר ב-800 תיקים.
ששי קציר: יכול להיות שלפני מספר חודשים זה היה המספר, אבל זה לא המספר היום.
ששי קציר: אני יודע על 5 תיקים שמבחינתנו הם מורכבים.
ששי קציר: אותם 5 תיקים נמצאים בבדיקה משפטית.
ששי קציר: אבל, אני בהחלט יכול לומר שמאז הדיון שהתקיים פה לפני מספר חודשים, אנחנו עשינו פעולה מרוכזת אצלנו וגם בלשכות על מנת לסיים טיפול בתיקים שהמתינו תקופה של שבועות או חודשים במקרים אחרים.
קולט אביטל: אנחנו ראינו פה אנשים שחיכו שנים.
קולט אביטל: אנחנו מדברים על אנשים שמחכים שנים.
ששי קציר: אני יודע על 5 תיקים מורכבים שנמצאים אצלנו בבחינה משפטית.
ששי קציר: מעבר ל-5 התיקים המורכבים יש תיקים שנמצאים בתהליך, אבל זה לא אותם תיקים שאפשר לומר שהם תקועים ואין להם פתרון.
ששי קציר: זוהי תמונת המצב.
קולט אביטל: אנחנו קיבלנו פה רשימות של מאות תיקים ויש עורכי דין, שפשוט מחכים ולא מקבלים אזרחות.
אופיר פינס-פז: אני רוצה לדעת מהי הפרוצדורה.
אופיר פינס-פז: אני הייתי אתמול בביקור במינהל אוכלוסין בירושלים, ופגשתי שם בחור הולנדי.
קולט אביטל: היה פה בחור עם השם בוק.
שלומית טור-פז: הוא קיבל אזרחות.
אופיר פינס-פז: אני פגשתי אתמול בחור הולנדי אחר שקיבל אתמול.
אופיר פינס-פז: אלא מה?
אופיר פינס-פז: הוא אמר לששי קציר שהוא היה במקום הזה שבע-שמונה פעמים.
אופיר פינס-פז: למה הוא צריך לבוא שבע-שמונה פעמים?
אופיר פינס-פז: אם הגיור בסדר ועושים לו ראיון, למה זה צריך לקחת כמה וכמה פעמים ולא פעם או פעמיים?
ששי קציר: הוא לא צריך להגיע מספר רב של פעמים.
קולט אביטל: הוא לא צריך, אבל זה מה שקורה בפועל.
דניאל סלומון: יש נקודה אחת כללית שקשורה בשינוי בעמדת הממשלה.
דניאל סלומון: היא שונתה לפני מספר חודשים כך שעד לאחרונה גם הגיור הממלכתי הזה זיכה את המתגיירים בתושבות קבע בלבד, ולכן נוצר הפקק הזה לגבי אותם אנשים שהיו צריכים לשדרג את מעמדם לעולים.
דניאל סלומון: לכן, אלה המספרים הגדולים.
ששי קציר: הוא איפשר לתת מעמד של עולה בתום הגיור.
קולט אביטל: בזמנו היתה החלטה לתת להם אזרחות בלי מעמד של עולה.
קולט אביטל: הבג"ץ בא וטען שאפשר לתת להם גם מעמד של עולה.
קולט אביטל: הבעיה היא כרגע לא בין מעמד של אזרח לבין מעמד עולה, אלא ההמתנה בין תקופת הגיור, מאז שהאיש גומר את הגיור עד שבכלל מתייחסים אליו.
קולט אביטל: אנחנו פה ראינו מקרים רבים שהיו בנוכחותך בחדר הזה, ולא מדובר ב-5 מקרים בלבד.
קולט אביטל: השאלה היא, חוץ מהבדיקה, מה קורה עכשיו?
קולט אביטל: מהו הנוהל עכשיו?
ששי קציר: אדם שעבר תהליך גיור צריך להזמין אצלנו תור.
ששי קציר: לצערי, בחלק מהמקומות ההמתנה היא של חודש עד חודשיים עד שמגיעים למחלקה אצלנו.
ששי קציר: אנחנו מנהלים תור למחלקת האשרות.
ששי קציר: אני יודע שבירושלים היתה לנו בעיה, ואנחנו בחודש האחרון הצלחנו לצמצם את התור משלושה חודשים לחודשיים .
ששי קציר: עשינו אצלנו שינוי במערכת, ואני מקווה מאוד שנוכל אפילו להגיע להמתנה של חודש ימים לתור.
ששי קציר: ההמתנה הזאת היא לא טובה לנו ולא לאנשים שרוצים לקבל את השירות שלנו.
ששי קציר: זאת אחת הסיבות שחלק מהתיקים המתינו תקופה עד שהם הגיעו אלינו ללשכה.
יורי שטרן: מה קורה לתייר שלומד באולפן גיור?
יורי שטרן: היתה מדיניות לגרש אותם ולא להאריך להם את אשרת תייר, כך שבפועל הם לא היו יכולים לסיים את תהליך הגיור.
יורי שטרן: מהי המדיניות עכשיו?
ששי קציר: מי שנמצא בתוך תהליך גיור יש לו אשרה לשהות בארץ.
ששי קציר: אני לא מכיר, לפחות בחצי השנה האחרונה שאני נמצא בתפקיד, מקרה של מישהו שהיה בתוך תהליך גיור והפסקנו לו את האשרה ואמרנו לו לצאת החוצה.
ששי קציר: אני לא מכיר מקרה כזה.
משה קליין: ראשית, ברכות לשר החדש.
משה קליין: אנחנו נפרק את הדברים לארבעה חלקים.
משה קליין: המדיניות היא ללא ספק ניסיון להביא לחוף מבטחים כל מי שחפץ להתגייר.
משה קליין: הנושא הראשון הוא נושא התיירים בארץ שחשקה נפשם להתגייר.
משה קליין: לשם כך יש ועדה של בתי הדין המיוחדים לגיור שיושבת עם משרד הפנים.
משה קליין: במקרים מהסוג הזה ההחלטה היא החלטה משותפת.
משה קליין: נכון לרגע זה, אינני רואה בעיה בזה.
משה קליין: אני רוצה להעלות שלוש בעיות אחרות.
משה קליין: ראשית, אזרח אוקראיני שיכול להיות מאחד משלושה סוגים: או בן למשפחה יהודית זכאי עליה שרוצה להפוך להיות יהודי, או אדם ללא שורש יהודי במשפחה, או יהודי מלידה שאין לו תעודות ורוצה לעבור גיור לחומרה, והוא מתגייר שם באוקראינה, והוא הופך להיות אדם ירא ושלם, יהודי לכול דבר ועניין.
משה קליין: יש קושי אדמינסטרטיבי ניכר להפוך אותו לתושב מדינת ישראל, ואם אצטרך לפרט אפרט.
משה קליין: הנושא השני, אדם נמצא שם בתוך תהליך גיור, והוא רוצה להגיע לכאן על מנת ללמוד פרקי זמן כאלו ואחרים במסגרות לימודיות כאן בארץ.
משה קליין: איש אינו נותן לו להיכנס לכאן כתייר כדי להשלים את הנושא הלימודי.
משה קליין: הנושא השלישי, מי שרוצה מלכתחילה.
משה קליין: תושב אוקראינה שחפץ ורוצה לבוא ולעשות כאן את כל הלימודים להתגייר.
משה קליין: גם זה לא ניתן.
אופיר פינס-פז: האם זה רק אוקראינה או שאוקראינה היא רק דוגמה?
קולט אביטל: לא רק, זה גם גרמניה וברזיל.
משה קליין: אני נותן דוגמאות, אני יכול לדבר על כמה בכלל.
משה קליין: אני דיברתי על אוקראינה כי נמצא פה הרב הר-שלום שהיה נציג בתי הדין הרבניים באוקראינה.
משה קליין: אדוני השר, אני רוצה לומר בסוגריים שהיתה נציגות במוסקבה ובקייב.
משה קליין: לצערי, הנציגויות הללו נסגרו, דבר שמקשה עד מאוד על כל אלה שנמצאים שם, הן בבירורי יהדות והן בנושאים של מעמד אישי.
משה קליין: זה אכן עבר דרך "נתיב".
משה קליין: אולי כאן המקום לקרוא פעם נוספת לשרת המשפטים על מנת שהחברים הללו יוכלו לעשות את מלאכתם.
משה קליין: גם כך אנחנו נמצאים בקושי הגדולים בשלושת הפרמטרים שהזכרתי.
אופיר פינס-פז: כמה זמן לוקח הליך הגיור בארץ?
משה קליין: הליך הגיור בארץ לוקח כעשרה חודשים עד שנה, והוא הליך מובנה.
משה קליין: יש את האולפנים ואת הכלים ללמוד.
משה קליין: הדברים ברוך השם עולים ומגיעים לחוף מבטחים.
משה קליין: זה המקום להזכיר כאן בוועדה שבשנה שעברה גוירו 919 אנשים, והשנה 1,730.
משה קליין: רבותי, אלה הם המספרים שמעידים על אוריינטציה מסוימת הלכתית מובהקת, אבל מאידך מאירת פנים.
משה קליין: מכאן ואילך לאחר שאלה עברו אצלנו, הם מקבלים את התעודה, וחלק מהם בקשיים.
משה קליין: אני מפנה את שימת הלב לאלה שנמצאים שם ורוצים ללמוד ורוצים לסיים את הליך הגיור.
קולט אביטל: כמה מאלה שגוירו קיבלו מעמד בארץ?
משה קליין: אחרי תעודת ההמרה הם מקבלים, למעט מקרים כאלו ואחרים שצריך לבדוק למה.
משה קליין: בזה אין בעיה אקוטית.
משה קליין: בדרך כלל, אין בעיה עם תייר שבא לכאן, למעט תיירים מארצות חבר העמים שהם לא יכולים להציג שום issue למה הם רוצים לבוא לכאן, מעבר לפרמטר הזה של המוטיבציה להתגייר.
קולט אביטל: זה לא רק חבר העמים.
משה קליין: אם אתה בריא ועשיר אתה פשוט מגיע.
משה קליין: אם אתה רוצה להגיע מארץ מסוימת ואתה רוצה להצביע על יזמות עסקית כזאת או אחרת, יתנו לך אשרת תייר ויקבלו אותך בעבותות אהבה.
משה קליין: אבל אם אתה רוצה לבוא למשל מאוקראינה ולומר שחפצך נפשך להיות יהודי, אתה בבעיה.
אופיר פינס-פז: אבל יכולים לבוא שני מיליון איש ויגידו שהם רוצים לבוא בשביל להתגייר.
אופיר פינס-פז: האם מישהו יכול לבדוק את זה?
אופיר פינס-פז: מישהו צריך לקחת אחריות.
מיכאל גורלובסקי: קודם כל, ברכות לשר החדש במשרד הפנים.
מיכאל גורלובסקי: אדוני השר, אני רוצה לומר לך כמה דברים כלליים, כי אנשי המקצוע יכולים להביא לך דוגמאות אין ספור.
מיכאל גורלובסקי: במשך שנים רבות התחלפו שרי הפנים, היו גם שרים מהמפלגה שלי וממפלגות רוסיות, וממפלגת "שינוי", שהכריזו כל מיני הכרזות יפות, ואני קורא לזה קשר שתיקה בצעקה.
מיכאל גורלובסקי: שמענו הרבה צעקות, אבל כלום לא השתנה ולכן זה גם שתיקה.
מיכאל גורלובסקי: היו שרים גם מהמפלגה שלי וגם מ"שינוי" שהכריזו על זכויות אדם ודברים מסוג זה.
מיכאל גורלובסקי: הכרזות היו עד להודעה חדשה.
מיכאל גורלובסקי: בפועל, יש שני נושאים במשרד הפנים והם: גיור, ונישואין.
מיכאל גורלובסקי: משרד הפנים הפך להיות מערכת עינויים לאנשים רבים שרוצים לפנות, וזה קשור לפקידות.
מיכאל גורלובסקי: אין ספק שזה קשור לגזענות מסוימת.
מיכאל גורלובסקי: אולי לא מדברים על זה, אבל זה קיים.
מיכאל גורלובסקי: אנחנו לא נפתור בעיות בישיבה הזאת.
אופיר פינס-פז: למה?
אופיר פינס-פז: תתפלא, אבל פתרנו כמה בעיות.
מיכאל גורלובסקי: אני רוצה לאחל לך שתוכל לעשות שם שינויים נדרשים כך שהגישה הכוללת תשתנה.
מיכאל גורלובסקי: אני מאוד אשמח אם נפתור פה בעיה פרטנית כזאת או אחרת.
מיכאל גורלובסקי: אבל, צריך לעשות שם שינוי ממש דרסטי ודרמטי בכל ההתייחסות של פקידות המשרד לשני הנושאים האלה: גיור ונישואין.
מיכאל גורלובסקי: אנחנו קיימנו פה כמה ישיבות, אבל לצערי הרב לא השתנו מאז דברים.
אופיר פינס-פז: אני כבר אמרתי לכם שאני הייתי בביקור במינהל האוכלוסין בירושלים.
אופיר פינס-פז: והתפלאתי מאוד לראות שבתוך המינהל אין אף דובר רוסית.
אופיר פינס-פז: זה דבר שהוא מוכרח לבוא לידי שינוי.
אופיר פינס-פז: אני ביררתי את העניין, ואמרו לי שדווקא בתקשי"ר כתוב שצריך להיות דובר רוסית בכל לשכת מינהל אוכלוסין.
מיכאל גורלובסקי: בדיוק על זה דיברתי.
אופיר פינס-פז: זה שינוי גישה.
אופיר פינס-פז: בלשכה גדולה, ובוודאי בלשכות הגדולות כמו בירושלים, חייב להיות מישהו דובר רוסית שיודע לדבר עם העולים.
מיכאל גורלובסקי: אדוני השר, אני לא בדיוק תמכתי בקשר בין שתי המפלגות שלנו, "הליכוד" ו"העבודה" בקדנציה הזאת.
מיכאל גורלובסקי: אבל אני רואה בקואליציה הזאת דבר חיובי והוא שאיש כמוך התמנה לתפקיד שר הפנים, ואני מקווה שיהיו שינויים.
קולט אביטל: מר דוד בדין, האם אתה יכול לומר לנו כמה אנשים מחכים עדיין עכשיו לאזרחות?
דוד בדין: אני נתקלתי בערך בעשרים עולים מרקעים שונים שעברו גיור בארץ ולא קיבלו אזרחות.
דוד בדין: חלקם אפילו קיבלו צווי גירוש מהארץ בהיותם שוהים בלתי חוקיים, למרות שהם עברו גיור כדת וכדין.
דוד בדין: באמצעות עורכי הדין יעקב וברוך רובין היה בג"ץ נגד שר הפנים בנושא הזה, וצו מניעה נגד גירושם, וגם המלצה למשרד הפנים להכיר ביהדותם כאזרחים לכול דבר וכעולים לכול דבר, כך שהם ייהנו כעולים.
דוד בדין: כבוד השר, כעיתונאי אני נתקל עכשיו בעוד תופעה.
דוד בדין: הפסיקו פחות או יותר לרדוף אחרי הגרים, אבל עכשיו מתחילים לרדוף אחרי התלמידים באולפני הגיור.
דוד בדין: אני ניסיתי לשכנע שני אנשים הלומדים לקראת גיור להגיע לכאן, אבל הם פחדו.
דוד בדין: הם מקבלים אזהרות מהמשטרה.
דוד בדין: הם ביקשו לא לחשוף את עצמם.
דוד בדין: הם מבקשים לדעת האם תהיה הגנה על אלה שלומדים לקראת גיור שהם עדיין אינם אזרחים במדינה.
שלומית טור-פז: אנחנו הבאנו את המקרים בפגישה הקודמת.
שלומית טור-פז: מנהל מינהל האוכלוסין דיבר על ההמתנה.
שלומית טור-פז: זה נכון שישנה המתנה של חודשיים לקבוע תור.
שלומית טור-פז: אבל, גם אחרי ההמתנה ישנו טרטור בלתי סביר של העולים.
שלומית טור-פז: אתמול התפרסם ב-YNET סיפורה של איילת השחר שהתגיירה באוקראינה.
שלומית טור-פז: לשכת הקשר שם לא יודעים מה היא רוצה.
שלומית טור-פז: במשרד הפנים טוענים שאין להם תיק שלה.
שלומית טור-פז: מטרטרים אותה משם לפה.
שלומית טור-פז: היא סיימה גיור אורתודוקסי והיא פנתה למשרד הפנים לראשונה בחודש אפריל 2004.
שלומית טור-פז: תגובת משרד הפנים שהתפרסמה אתמול ב- YNET אומרת שהיא קיבלה מעמד.
שלומית טור-פז: נכון שבמחשב כתוב שהיא קיבלה מעמד, אבל שולחים אותה בכל חודש למקום אחר והתשובה היא: לא מכירים אותך, לא יודעים מי את.
שלומית טור-פז: לכי לפה ולשם.
שלומית טור-פז: נושא הטרטור הוא נושא אחד.
שלומית טור-פז: רשמית אולי אין דבר כזה, אבל בפועל כאשר אתה עוסק עם האנשים עצמם ולא עם החוקים, אתה רואה שאנשים סובלים סבל גדול שהוא הפוך למדיניות היהודית לא להונות את הגר.
שלומית טור-פז: מעבר לאנשים שעוברים גיור בארץ מוצאם בחו"ל, ישנו מצב של אנשים שלא יכולים לעבור גיור בארץ מוצאם משום שאין שם גיור.
שלומית טור-פז: מדינת ישראל מקשה מאוד על המתגיירים להיות וללמוד פה, בוודאי בהתחלה כאשר הם לא עדיין לא דתיים.
שלומית טור-פז: הוועדה של משרד הפנים ושל בתי הדין הרבניים עובדת נהדר, אבל היא מיועדת לאנשים שכבר הוכיחו את הידע שלהם ביהדות ושמירת מצוות.
שלומית טור-פז: מערך הגיור ומשרד הפנים בודקים את אותם אנשים שיש להם הוכחות ומסמכים שהם מקיימים אורח חיים דתי ויש להם ידע.
משה קליין: לא אורח חיים, אלא מוטיבציה.
שלומית טור-פז: לא, גם אורח חיים.
שלומית טור-פז: דורשים מהם מכתבים מבית הכנסת וממשפחות מאמצות.
שלומית טור-פז: דורשים הוכחות על אורח חיים דתי, לא על רצון.
אופיר פינס-פז: היא אומרת שאדם צריך להוכיח קשר לקהילה במשך שנה.
אופיר פינס-פז: אני לא מסכים שאדם שעובר גיור צריך להיהפך להיות דתי, לא אורתודוקסי, ולא קונסרבטיבי, ולא רפורמי.
אופיר פינס-פז: מה זה הדבר הזה?
אופיר פינס-פז: האם אנחנו נקבע לו שהוא חייב להיות דתי?
אופיר פינס-פז: הוא עבר גיור ואם הגיור הזה הוא כשר ובסדר אז גמרנו.
אופיר פינס-פז: זו סוגיה שאני רוצה להביא אותה לידיעת חבריי.
אופיר פינס-פז: אני חושב שהנוהל הזה של שנה במבחן ושצריך להביא מכתב מהרבי וכל הדברים האלה - - -
קולט אביטל: גם אחרי שמתגיירים יש לרבנים זכות לבטל עכשיו.
משה קליין: נושא של עד שנה זה הדרכת בג"ץ.
משה קליין: כדאי לבדוק את העניין כי בג"ץ דיבר על מארג כנות מסוים.
אופיר פינס-פז: אני חושב שהמבחן הזה של שנה הוא מבחן בעייתי מאוד.
קולט אביטל: גם היכולת לבטל אחר כך את הגיור בעייתית.
משה קליין: זה לא קיים.
קולט אביטל: מה זאת אומרת הוא לא קיים?
קולט אביטל: אתה באת אלינו עם הנוהל החדש.
משה קליין: אני אומר לך מפורשות שהדבר הזה אינו קיים.
משה קליין: אין ביטול.
משה קליין: ב-15 שנה את יכולה להראות מקרה אחד של ביטול גיור.
שלומית טור-פז: אין ביטול גיור בפועל, אבל יש הרכבים של בתי הדין שלא נותנים תעודות המרה עד חצי שנה או שנה לאחר הגיור, על מנת לבדוק שהאנשים עדיין מקיימים מצוות.