GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסף יצחק פריצקי: זו שאלת מיליון הדולר.
יוסף יצחק פריצקי: זה לא יילך.
מיכאל נודלמן: נעלה את הנושא לסדר היום.
קולט אביטל: אני לא חושבת.
יוסף יצחק פריצקי: חבר הכנסת נודלמן, קבל עם ועדה, אני אומר שלו תהיה ההצעה הזו באשמורת תיכונה, או לפני השחר, אני אצביע בעדה.
יוסף יצחק פריצקי: ואני יודע שהיא לא תעבור.
יוסף יצחק פריצקי: עובדה, שזה לא הגיע, זה לא יעבור פה.
יוסף יצחק פריצקי: עכשיו אפשר לומר מה שאת אומרת, זו טענה ראוייה שעליה אנחנו צריכים להחליט.
יוסף יצחק פריצקי: אז עזוב את זה כך, ותן לעסק להמשיך.
יוסף יצחק פריצקי: אולי סיר הלחץ בכנסת הבאה יעבוד.
יוסף יצחק פריצקי: ואם לא, אז זאת שאחריה, ואף על פי שיתמהמה בוא יבוא.
יוסף יצחק פריצקי: אני שואל את עצמי, האם אני לא צריך לעשות את מעשה רבן יוחנן בן זכאי, לקחת משהו.
יוסף יצחק פריצקי: יש לי היום להסכמה לתת פתרון חלקי לאנשים, לא שאני לא מאושר.
יוסף יצחק פריצקי: אני מאוד מאוד לא מאושר איתו, אבל לפחות פתרתי ל-100 אלף איש, ל-50 אלף איש, או 70 אלף איש, פתרתי להם איזושהי בעיה, גם זה משהו.
יוסף יצחק פריצקי: מה נשיא אותם כך?
יוסף יצחק פריצקי: לאיזו עוד קואליציה?
יוסף יצחק פריצקי: לאיזו עוד קונסטלציה?
יוסף יצחק פריצקי: לא יודע.
יוסף יצחק פריצקי: זו השאלה האמיתית שאנחנו צריכים להתחבט בה פה.
קולט אביטל: שאלה משפטית, מה קורה אם נניח חוק כזה עובר, שנותן פתרון חלקי.
קולט אביטל: זה לא מונע בקונסטלציה אחרת - - -
יוסף יצחק פריצקי: בוודאי, אנחנו לא חותמים פה כתב התחייבות בדמנו ומטביעים אותו בדם שאומרים יותר לא להצביע בעד חוק אחר.
קולט אביטל: זה לא מונע חקיקה יותר מתקדמת אחר כך?
יוסף יצחק פריצקי: בוודאי שלא.
זמירה שגב: אנחנו מאמינים שזה ימנע, שיגידו יש פתרון.
יוסף יצחק פריצקי: לומר לך שאני שלם במאה אחוז אני גם לא יודע.
יוסף יצחק פריצקי: אבל אני רק יודע שיש כאן מצב שאוטוטו, עוד שנה הכנסת הזאת גם תתפזר, יכול להיות שבעוד שנה שוב נחזור לאותו מצב.
יורי שטרן: למה את פסימי כל כך?
יורי שטרן: היא מתפזרת בסוף השנה הזו.
קולט אביטל: אחד לא מונע את השני.
דניאלה במברגר אנוש: לכל הארגונים פה אחד היתה תחושה שמציאת פתרון כל כך חלוש זה רק יוריד את הכוחות ואת התפיסה מהשטח להביא משהו רציני.
דניאלה במברגר אנוש: לפני 9-10 שנים ישבתי עם הרב רביץ, וגם הוא אמר מה שאמר גפני היום, כי אין להם בעיה.
גרי קליימן: אני מהאגודה הישראלית למען העולים, אני רוצה להסב את תשומת ליבם של הנוכחים, לציבור ענק שהמציאות העגומה הזו לא נעלמת מעיניו ומשפיעה מאוד על ציבור בני הנוער, שעתידים כלא יהודים או כמעט לא יהודים.
קולט אביטל: אתה מדבר על אלה שהם היום ילדים ולא מוגדרים?
גרי קליימן: תלמידי תיכון בכיתות י' י"א י"ב, שזה עולה בשיחות איתם, שהם פונים בנושא הזה, כי הם מזהים את הבעיה הזו אצלם.
גרי קליימן: זה פוגע מאוד בזהות שלהם, בתחושת השייכות שלהם, במוטיבציה הזאת.
קולט אביטל: סליחה, מאיזה גיל הילדים האלה מתחילים לחשוב על נישואין?
גרי קליימן: כל בחורה מתחילה לחשוב על נישואין, 15, 14, הפנטזיות האלה של חתונה לבנה עם פרש, או אביר על סוס לבן.
גרי קליימן: אין מה לעשות, זה עולה בשיחות איתם, שיחות של פסיכולוגים, של אנשי שטח.
גרי קליימן: בכל מקרה הבעיה הזאת לא נעלמת מעיניהם, מציקה להם.
גרי קליימן: היא תגיע לפיתחם בעוד שנים ספורות.
גרי קליימן: איך הילדים האלה שמזהים את עצמם כסוג ב' מראש, איך הם הולכים לשרת בצבא - - -
קולט אביטל: כשאנחנו אומרים לאנשים אלה אסור לך להתאהב בישראלי יהודי, מותר לך להתאהב או לחשוב להתחתן רק עם מישהו כמוך במצב שלך מנישואי תערובת וכו', זאת הבחירה היחידה שאנחנו יכולים - - -
יוסף יצחק פריצקי: מותר לי להצעה הצעה משונה, לא היתה אף פעם דמוקרטית אינטרנטית.
יוסף יצחק פריצקי: למה שלא נלך לנערה ונשאל את פיה?
יוסף יצחק פריצקי: זאת אומרת, אני רוצה שהוועדה תעשה את זה - - -
יורי שטרן: אבל זה לא עניינם.
יוסף יצחק פריצקי: אני רוצה לשאול אותם, רבותי מה אתם מעדיפים?
יוסף יצחק פריצקי: אתם מעדיפים שיילכו להינשא - - -
יורי שטרן: אני לא חושב שזו הדרך הנכונה.
יורי שטרן: קודם כל זה לא עניינם הפרטי של האנשים.
יורי שטרן: כל אחד רוצה להסתדר פרטית.
יורי שטרן: אלה שרואים באופק בן בת זוג, הם יגידו חכה לי שלפחות יהיה הסדר.
קולט אביטל: אני לא חושבת שועדה בכנסת יכולה לעשות סקר דעת קהל.
קולט אביטל: אבל גם אם היינו יכולים לעשות, הרי אנחנו מראש יודעים מה התשובה.
קולט אביטל: כי אם אתה שואל אדם אם יש לו בחירה רחבה יותר או מצומצת יותר, הוא תמיד יקח את הבחירה הרחבה.
יוסף יצחק פריצקי: אין לו בחירה רחבה.
יוסף יצחק פריצקי: אין, הרי זו השאלה.
יוסף יצחק פריצקי: ככל הנראה בקונסטלציה הפוליטית הנוכחית, לא תהיה אפשרות לבחירה רחבה יותר.
קולט אביטל: אני רוצה להתקדם לקראת קבלת איזשהן החלטות.
יורי שטרן: את הפשרה תמיד אפשר בסופו של דבר לקבל.
יורי שטרן: אני הייתי לוקח את ההצעה הממשלתית, חותם עליה—
קולט אביטל: ומגיש אותה כהצעת חוק של כולנו.
יורי שטרן: --ויושב עם מיקי איתן עם ההצעה הזאת, האם הוא מוכן לנסות ולהעביר אותהץ
קולט אביטל: אגב, מה הסטטוס של אותה ועדה שהתפוצצה, ברגע שזה התפוצץ אין שום סיכוי לזה.
יורי שטרן: אין סטטוס לכך.
קולט אביטל: זה היה כתוצאה מקואליציה.
יורי שטרן: הרי כשהיהודים היו מיעוט בכל מקום, אז נישואי תערובת הם באמת אופציה מפחידה שהיא מדלדלת את העם היהודי.
יורי שטרן: כשאנחנו הרוב--
קולט אביטל: אנחנו לא הרוב.
יורי שטרן: --אנחנו הרוב, ואני חושב על האינטגרציה של האנשים האלה בחברה הישראלית העתידית, אז צריכים לעשות הכל בשביל שהם כן יהיו משולבים בציבור היהודי הגדול.
יורי שטרן: פה אנחנו מגדירים אותם כגטו.
יורי שטרן: בכל מקרה לדעתי, צריכים לנסות עוד פעם מההצעה הרחבה יותר.
זמירה שגב: אנחנו אמרנו שהוועדה ההיא היתה וקואליציה אחרת, אז שינוי היתה בממשלה, והיום שינוי פרשה ממפלגת העבודה בממשלה.
זמירה שגב: מפלגת העבודה לאורך כל השנים בנושא הזה לא טיפלה.
זמירה שגב: אולי הגיע הזמן גם לפנות לחברייך ממפלגת העבודה שירימו את הכפפה הזאת.
זמירה שגב: מפלגת העבודה יחד עם הליכוד כן יכולים לקדם.
זמירה שגב: הצעת חוק ברית הזוגיות היא לא הדבר המושלם.
זמירה שגב: אולי אני נאיבית, אבל אני חושבת שאסור לנו לוותר מראש.
זמירה שגב: האנשים כאן לא יכולים לבוא ולהגיד אנחנו מוותרים מראש על המאבק.
זמירה שגב: הזכרתם את חבר הכנסת מיקי איתן.
זמירה שגב: בוועדת חוקה יושבים על הנושא של חוקה, המכון הישראלי לדמוקרטיה הכין הצעת חוק ברית זוגיות שמלווה את הצעתם לחוקה בהסכמה.
זמירה שגב: ההצעה היא לא טובה, היא הרבה פחות טובה מההצעה שגובשה במשרד המשפטים.
זמירה שגב: שם למשל אומרים שאם יהיה חוק ברית זוגיות, זה צריך לבטל את מעמד הידועים בציבור, שזה דבר שערורייתי שלא יעלה על הדעת.
זמירה שגב: יש עוד כמה דברים שהם מאוד בעייתיים.
זמירה שגב: אבל אולי אפשר לפנות לחבר הכנסת מיקי איתן, ולבקש ממנו שהוא יקח את הצעת חוק ברית הזוגיות שגובשה והיא שלמה במשרד המשפטים.
זמירה שגב: יש לי אותה.
זמירה שגב: היא פורסמה.
זמירה שגב: יחד עם ועדת העלייה והקליטה, לפנות לראש הממשלה ולנסות בכל זאת לקדם את זה.
זמירה שגב: לא צריך להרים ידיים מראש.
מיכאל גורלובסקי: אחרי שנבחרתי בפריימריז בליכוד, עוד לא נכנסתי לכנסת, התראיינתי בנושא.
מיכאל גורלובסקי: כבר אמרתי שאחד מהדברים שאני עומד לטפל, זה בעניין של נישואין אזרחיים.
מיכאל גורלובסקי: היה סקנדל בליכוד.
מיכאל גורלובסקי: היתה נזיפה, אמרתי חברים יקרים, הנזיפות שלכם לא מעניינות אותי.
מיכאל גורלובסקי: זה אחד מהדברים שאני עומד לטפל בהם.
מיכאל גורלובסקי: למה לא טיפלתי.
מיכאל גורלובסקי: כשנכנסתי לכנסת אמרו לי שיש ועדה שיושבים שם ליכודניקים ואנשים משינוי, שהולכים ממש לעשות פה מהפכה אחרי כמעט שישים שנות - - - להערכתי הגישה שלי שונה לחלוטין.
מיכאל גורלובסקי: מצד אחד אני לא בעד קונסנסוס וסטטוס-קוו עם הדתיים, אני נגד מכירת חמץ בפסח מצד אחד, ומצד שני אני אומר שעד שאין ממשלה שתקום בלי ועדות ובלי כלום ותפתור את הבעיה של נישואין אזרחיים כמו בכל העולם, בלי ועדות ובלי ללעוס את זה שנים, לא יקרה כלום.
מיכאל גורלובסקי: למה?
מיכאל גורלובסקי: שינוי פשוט סתמו לי את הפה מתחילת הקדנציה, אמרו לי אל תתעסק בזה.
מיכאל גורלובסקי: מתעסקים בזה רוני בר-און ועוד כמה.
קולט אביטל: אבל זה נגמר.
מיכאל גורלובסקי: לא נגמר בכלום.
מיכאל גורלובסקי: השאלה היא למה אתם מתכנסים פה.
מיכאל גורלובסקי: אני ממש מכבד את הוועדה הזאת.
יורי שטרן: זה נגמר בכלום.
מיכאל גורלובסקי: אנחנו נעביר עוד איזושהי החלטה.
מיכאל גורלובסקי: אמרתי זאת בכמה ישיבות מסוג זה.
מיכאל גורלובסקי: אני לא רוצה לפגוע לא בך ולא במעמד של ועדת הקליטה.
מיכאל גורלובסקי: אנחנו יכולים לחייב את הממשלה לחוקק חוק?
מיכאל גורלובסקי: בוא ננסה כולנו, אני ממש נותן לזה יד, להעביר הצעת חוק פרטית.
מיכאל גורלובסקי: כי עוד 60 שנה לא יקרה כלום.
מיכאל גורלובסקי: בואו נוריד את המסכות ונגיד שעוד שישים שנה לא יקרה כלום.
מיכאל גורלובסקי: יוסי, אתה יודע שזה כך.
יוסף יצחק פריצקי: וודאי שזה כך.
מיכאל גורלובסקי: יש ארגונים שפועלים, חלק פחות פועלים.
יוסף יצחק פריצקי: השאלה שאני מתלבט בה היא כזו, משה גפני בא ואומר, רבותי, אני מוכן לעשות איתכם דיון.
יוסף יצחק פריצקי: הדיל הפשוט הוא, אני מוכרח לעשות איתכם עיסקה.
יוסף יצחק פריצקי: והעיסקה היא, אני מוכן לאפשר לחסרי דת, כאשר שני בני הזוג הם חסרי דת, להינשא בישראל.
יוסף יצחק פריצקי: לזה אני מוכן ללכת.
קולט אביטל: אבל נניח שהוא מוכן ללכת על זה, באיזו הצעה או באיזו החלטה אתה רוצה לצאת מכאן, שאתה תומך במה?
מיכאל גורלובסקי: זה לא פתרון.
יוסף יצחק פריצקי: זה מה שהוא מוכן.
קולט אביטל: זה פתרון חלקי.
יוסף יצחק פריצקי: זה פתרון חלקי כולנו מבינים את זה.
יוסף יצחק פריצקי: השאלה היא פשוטה, האם אנחנו יוצאים מכאן בהחלטה שאומרת, רבותי, יישבו חברי הכנסת משה גפני ויוסי פריצקי, יחד עם יושבת ראש הוועדה, ינסחו הצעת חוק פרטית ויגישו, ושלום על ישראל, והיא תעבור.
יוסף יצחק פריצקי: היא תעבור, כי הוא מסכים ולכן היא תעבור.
יוסף יצחק פריצקי: או האם אנחנו אומרים לא, אנחנו לא מוכנים שזה יהיה של בני הזוג.
קולט אביטל: אבל אפשר גם לעשות את שני הדברים, אפשר כן ללכת על הצעת החוק הזאת, במגמה לפחות, אני רואה שנצליח למצוא פתרון.
קולט אביטל: ובמקביל, ללא כל קשר לפתרון החלקי, לנסות בכל זאת לקחת את הצעת החוק כפי שהצעת החוק, ולפנות במקביל לועדת החוקה ולנסות לקדם את זה.
מיכאל גורלובסקי: אני רוצה לחדש לך.
מיכאל גורלובסקי: יש לי הצעת חוק שלי, אחת מהצעות החוק הישנות, מה שאמר לך משה גפני באופן תיאורטי שהוא מוכן לתמוך, באופן ריאלי התחלתי לבדוק בצורה אמיתית, והגעתי למצב שאמרתי חבל על הזמן.
מיכאל גורלובסקי: גם באופן חלקי זה לא יילך.
יוסף יצחק פריצקי: למה לא יילך?
יוסף יצחק פריצקי: הם מסכימים לזה.
זמירה שגב: אני מרכזת קואליציה של 26 ארגונים.
זמירה שגב: 10 ארגונים הם ארגוני עולים שהיו מרוכזים בוועדת עולים שעבדה בנפרד.
זמירה שגב: ועדת העולים שלנו התכנסה ובדיוק שאלה את אותה שאלה, האם הם רוצים לקדם פתרון חלקי.
זמירה שגב: התשובה היתה לא, זה פתרון שמעליב, שפוגע.
זמירה שגב: יבואו אלייך בטענות כיושבת ראש הוועדה, מה את רוצה להפוך אותנו לכת שיכולה להתחתן רק בינה לבינם?
זמירה שגב: אנחנו רוצים להשתלב בחברה.
זמירה שגב: אנחנו רוצים שכל החברה הישראלית תהיה פתוחה בפנינו.
מיכאל גורלובסקי: בגלל זה אמרתי, מפלגה עם 8 מנדטים, 240 אלף איש, יוסי תתחיל לחשוב.
זמירה שגב: זו היתה עמדת ועדת העלייה של הפורום.
זמירה שגב: למען ההגינות אני רוצה להביא בפניכם את הדברים.
זמירה שגב: אנחנו דנו בסוגייה הזאת.
יוסף יצחק פריצקי: גברתי, האם אפשר לבקש עוד ישיבה בנושא הזה שאנחנו נחשוב בינינו לבינינו.
מיכאל גורלובסקי: אני לא רואה שום פתרון, אני לא מאמין.
קולט אביטל: אתם מציעים שנקיים עוד ישיבה, נתלבט בבעיות האלה.
קולט אביטל: אז אנחנו לא נניח על שולחן הכנסת את המסקנות.
יוסף יצחק פריצקי: אנחנו לא חייבים להניח, אני לא באתי לפה לדיון מהיר.
יוסף יצחק פריצקי: אני באתי לפה מהצעה רגילה לסדר.
יוסף יצחק פריצקי: יש לנו פה שאלה ערכית אמיתית.
קולט אביטל: השאלה הערכית היא גם שאלה פרגמטית, ומדינת ישראל בנוייה - - -
מיכאל גורלובסקי: אני יודע רק שבקואליציה הקודמת, אם היו, אני לא רוצה להגיד מה, היה משהו למנהיגים של כמה מפלגות, היה אפשר להעביר חוק - - -
יוסף יצחק פריצקי: אני אענה משהו שיירשם בפרוטוקול, או לא יירשם בפרוטוקול.
יוסף יצחק פריצקי: הרי לו החוק הזה היה עובר, מה היה מוכר לפיד בבחירות הבאות?
יוסף יצחק פריצקי: יש גם אינטרס הפוך לאנשים לא להביא חוקים מסויימים, שיהיה להם מה למכור.
קולט אביטל: אתה יכול להגיד גם את ההיפך.
מיכאל גורלובסקי: בקואליציה עם שינוי בתמיכה של מפלגת העבודה מבחוץ, היה אפשר להעביר כל חוק.
מיכאל גורלובסקי: היתה כוונה פנימית ללעוס את זה.
קולט אביטל: בניגוד למה שקורה בדרך כלל ביתר הוועדות וביתר הישיבות.
קולט אביטל: אני חושבת שפשוט ניקח פסק זמן, נעשה מה שנקרא התייעצות סיעתית בעניין הזה, קצת יותר ארוכה.
קולט אביטל: נתכנס עוד פעם, ואז ננסה לקבל החלטה אם כן ללכת לכיוון של פתרון חלקי, ולנסות לפחות לקדם אותו.
מיכאל גורלובסקי: פתרון חלקי, זו יריקה בפרצופם של אנשים.
יוסף יצחק פריצקי: למה זו יריקה בפרצופם של אנשים?
יוסף יצחק פריצקי: אני ישראלי יהודי, גם אני היום לא יכול להינשא, או בני לא יכול להינשא עם מישהי שהיא חסרת דת.
יוסף יצחק פריצקי: זו לא יריקה בפרצוף.
מיכאל גורלובסקי: אתה בחוק הזה קובע מראש מי יכול.
יוסף יצחק פריצקי: גם היום אני לא יכול.
יוסף יצחק פריצקי: הרי כולם לא יכולים.
יורי שטרן: הם שווים לבן שלך או לבת שלך.
יוסף יצחק פריצקי: לא, הם לא שווים לבן שלי או לבת שלי, הם לא יכולים להתחתן בכלל, זו הבעיה.
קולט אביטל: צהריים טובים לכל המשתתפים.
קולט אביטל: למרות שהכנסת בפגרה התכנסנו כי היינו רוצים להתקדם לפחות בינינו בדיון ביוזמת הנשיא תחת הכותרת, שהיא כבר לא אותה הכותרת, של בית שני או יותר נכון, מה צריך להיות הפורום להידברות יותר יעילה בין ישראל לבין העם היהודי, מה צריכה להיות המתכונת, כיצד הפורום צריך להתכנס, מי צריכים להיות המשתתפים וכו'.
קולט אביטל: על הנושאים עצמם שצריכים להיות הנושאים שנידונים בינינו לבין העם היהודי לא דנו כי אני חושבת שההסכמה היא די רחבה.
קולט אביטל: להזכיר לכולכם שבפעם האחרונה כשהתכנסנו אצל הנשיא, המכון לתכנון מדיניות העם יהודי, קיבל על עצמו את המשימה להשלים עד ה 1 באפריל מסמך, והוא עמד בלוח הזמנים.
קולט אביטל: המסמך, נדמה לי, נשלח לכולכם.
קולט אביטל: מטרת הדיון היום היא קודם כל לקבל עידכון מהמכון לגבי תוכנו של המסמך או יותר נכון איזו עמדה הוגשה ולהמשיך לדון בינינו במגמה להגיש לנשיא עצמו איזשהן מסקנות של כולנו.
קולט אביטל: אני לא בטוחה שהיום נגיע למסקנות אבל אני חושבת שכדאי להתקדם בדיון ואני מבקשת מפרופ' דרור, פשוט להציג בפני הפורום הזה, אם אפשר, בצורה מתומצתת את עיקרי המסקנות ולאחר מכן נעבור לפי סדר בין הדוברים.
קולט אביטל: בבקשה פרופ' דרור.
יחזקאל דרוד: תודה גבירתי יושבת הראש.
יחזקאל דרוד: מנכ"ל המכון אבינועם בר יוסף ואני נחלק את העבודה.
יחזקאל דרוד: אני אומר כמה הערות רקע ואבינועם יציג את עיקר ההמלצות בתמצית ראויה.
יחזקאל דרוד: אוסיף ואקדים אם מותר לי שיוזמת הנשיא ושל יושבת ראש הוועדה להעלות את הנושא היא חשובה ביותר.
יחזקאל דרוד: זהו נושא שצץ כל פעם הודות ליוזמות אלה ומגיע לנקודת מיקוד.
יחזקאל דרוד: וכעת, מספר הערות רקע לעמדת המכון בנושא.
יחזקאל דרוד: ראשית, צריך להיות ער לכך, ולא כולנו כישראלים מבינים את זה עד הסוף, אלא מי שהיה שנים בחוץ לארץ כמו יושבת הראש, שיש הבדל טוטלי בין העם היהודי שיושב בציון לבין העם היהודי שבתפוצות.
יחזקאל דרוד: כל מחשבה על העם היהודי שבתפוצות במושגים הלקוחים מהחוויה של המדינה, מטעים ברובם.
יחזקאל דרוד: העם היהודי בתפוצות הוא בסופו של דבר מה שנקרא, מערכת המארגנת את עצמה, עובדת בצורת רשתות בעיקר התנדבותיות.
יחזקאל דרוד: לכן מושגים כמו בחירות, ייצוג, דמוקרטיה וכדומה, יישימותם במקרה הטוב דורשת התאמה רדיקלית ובחלקם הם לא תואמים.
יחזקאל דרוד: זו אחת הבעיות הכלליות להערכתי במפגשים בין ישראל לאנשי התפוצות.
יחזקאל דרוד: יותר קל אולי לאנשי התפוצות להבין את הישראלים מאשר לנו להבין שהיהודים בתפוצות חיים במסגרת שונה לחלוטין בראייה סוציולוגית, פסיכולוגית ופוליטית ולכן יש בעיה של העברת מושגים ואנחנו משתדלים להימנע מזה.
יחזקאל דרוד: שנית, אני ארשה לעצמי להגיד את המובן מאליו אבל להבליט אותו.
יחזקאל דרוד: אנחנו רק בתחילת הסתגלות לקיום מדינה יהודית.
יחזקאל דרוד: זה עניין ל 200 300 שנה בכל ראייה היסטורית שהיא.
יחזקאל דרוד: אין מה לדבר אפילו על זה.
יחזקאל דרוד: זו מהפכה לא פחות אולי יותר מנפילת בית שני.
יחזקאל דרוד: אנחנו הולכים דווקא לחכמי יבנה וכדומה, לקח דורות להסתגל, להקמה של מדינה יהודית לוקח דורות להסתגל.
יחזקאל דרוד: זו לא סיבה שלא נשתדל לשים את ההסתגלות על תוואי טוב אבל עקרונית, אנחנו צריכים להבין, זו רק תחילת הדרך.
יחזקאל דרוד: 60 , 70 שנות קיום של מדינה יהודית לעומת אלפיים שנה של אי קיום מדינה יהודית, דור אחד או שניים של מדינה, לא מספיקים בכלל לנושא, אנחנו לבד לא מבינים את המשמעויות.
יחזקאל דרוד: הן גם עוד לא קבועות, זה לא היסטוריה דטרמניסטית ברורה.
יחזקאל דרוד: שלוש, יש לראות את זה במסגרת העולם בכללותו.
יחזקאל דרוד: נניח, תופעת הגלובליזציה יש לה ותהיינה לה השלכות מרחיקות לכת ברישות העם היהודי לתפוצות וליחסי הגומלין בין ישראל לתפוצות.
יחזקאל דרוד: העולם משתנה, יחסי הגומלין משתנים, המשמעות של מה שנקרא קהילות גלובליות שיהודים שייכים אליה היסטורית, משתנים, והייחודיות שלנו היא שיש גם קהילה שמפוזרת כתפוצה וגם מדינה פחות או יותר מרנית.
יחזקאל דרוד: ארבע, העתיד לא מובטח.
יחזקאל דרוד: הציונות היא אחת ההצלחות ההרואיות.
יחזקאל דרוד: היכולת של העם היהודי להשתקם ולחזור לפריחה מסויימת אחרי השואה שציליביזציות אחרות נגמרות איתה, הוא דבר מדהים.
יחזקאל דרוד: העתיד, לא בכיס.
יחזקאל דרוד: כאן שוב החשיבות של יוזמות מול יוזמה שהייתה.
יחזקאל דרוד: יחסי ישראל תפוצות.
יחזקאל דרוד: אני חושב שאנחנו לא די ערים לתופעה זאת.
יחזקאל דרוד: אם אני יכול רגע לעבור להערה אישית.
יחזקאל דרוד: אני עדיין נותן סדנאות מתקדמות באוניברסיטה, באים אלי התלמידים הטובים ביותר אבל על התפוצות הם אינם מבינים כלום וגם בקושי רוצים לשמוע על כך כשאני מדבר.
קולט אביטל: הנושא שייך למערכת החינוך הכללית בארץ.
יחזקאל דרוד: כדאי פעם לדון על התוכנית החדשה באזרחות שאני מכיר אותה.
יחזקאל דרוד: סוף כל סוף הציגו חצי פרק על העם היהודי.
יחזקאל דרוד: אמנם חצי פרק לעומת אפס זה כמה אלפי אחוזים יותר וכך משקרים בסטטיסטיקה.
יחזקאל דרוד: בוגרי תיכון טובים, סליחה, גם האוניברסיטאות נוטלות בנטל, אלה שבאים אלי הם בוגרי B.A.
יחזקאל דרוד: מצטיינים שאינם יודעים שום דבר של ממש על העם היהודי.
יחזקאל דרוד: זה מבטיח שבר בעתיד.
יחזקאל דרוד: אבל הבעיה היא עוד יותר מורכבת.
יחזקאל דרוד: תביאו בחשבון, יהודי בישראל ויהודי בתפוצות חיים בעולם שונה רדיקלית.
יחזקאל דרוד: במשך אלפיים שנות תפוצה היה דבר משותף אחד לעם היהודי, כולם היו מיעוט שהיו צריכים להסתדר עם הגויים.
יחזקאל דרוד: כשנפגש יהודי מתימן עם יהודי מפולניה הם יכלו לדבר על הבעיה איך לחיות עם האחרים.
יחזקאל דרוד: היום אחרים זה ישראלים שיש להם מדינה.
יחזקאל דרוד: דברים בסיסיים של להיות יהודי בישראל ולהיות יהודי בתפוצות הם שונים רדיקלית.
יחזקאל דרוד: החל במקרו במבנה סוציו אקונומי, חלוקה למקצועות.
יחזקאל דרוד: בתפוצות רוב היהודים במעמד בינוני גבוהה, בארץ יש עקומה חצי נורמלית, בהתחשב במאה ה 21, וגמור בחוויות.
יחזקאל דרוד: להיות יהודי בישראל לא ברור מה זה מחייב אבל כולנו מודעים לזה שאנחנו יהודים, ממשיכים לעם היהודי אולי פחות אבל גם יש את הקשר הזה פורמלית.
יחזקאל דרוד: שם זה דבר אחר לגמרי.
יחזקאל דרוד: העולם הפסיכולוגי, המסגרות של חשיבה, ההדגשים שונים לחלוטין.
יחזקאל דרוד: אתמול היה לנו במכון אירוח של המועצה לביטחון לאומי, דיברנו איתם על פיתוחים בחוץ לארץ.
יחזקאל דרוד: הדגש היה על כך שצריך להחליף את הקופסאות.
יחזקאל דרוד: אי אפשר להצליח בלי קופסאות, אנחנו בני אדם, אך הקופסא של להיות ישראלי והקופסא של יהודי בתפוצות שונות לחלוטין.
יחזקאל דרוד: לכן אם לא תתעשתו הדברים לא יתקדמו.
יחזקאל דרוד: וכאן הנקודה הכמעט אחרונה.
יחזקאל דרוד: השבר הבא בהמשכיות יהיה עם דור הצעירים.
יחזקאל דרוד: כמו ששר החוץ ניסח זאת היטב.
יחזקאל דרוד: מה שבשביל הדור שלי היה חוויה, בשביל הילדים והנכדים שלי עדיין זיכרון דרך ההורים והסבים, הדור הבא עבורו זו תהיה היסטוריה.
יחזקאל דרוד: זה נכון בתפוצות שקיום המדינה הוא מובן מאליו וכל ההתלבטויות מובנות והפורענות היא במוזיאון וממשיכים הלאה.
יחזקאל דרוד: זה שינוי רדיקלי.
יחזקאל דרוד: אני חושב שאנחנו עומדים בפני סכנה לשושלת הדורות שאין לה כמעט דוגמא בעבר.
יחזקאל דרוד: אבל לא משנה אם נמצא אנלוגיה מתקופת הייוון וכדומה.
יחזקאל דרוד: זו השאלה המרכזית.
יחזקאל דרוד: כעת, לעצם המצב שלנו.
יחזקאל דרוד: שתי הערות.
יחזקאל דרוד: ראשית יש לוגיקה נפוצה בישראל.
יחזקאל דרוד: לאו דווקא ביוזמה זאת אבל בפוליטיקה הישראלית.
יחזקאל דרוד: את יכולה להביא דוגמאות מהכנסת אני לא אכנס לכל הנושא.
יחזקאל דרוד: אבל כאמור, אם יש בעיה שצריך לטפל בה, נקים אירגון.
יחזקאל דרוד: אם כי אני די עוסק בתורת האירגון בעיסוקי המקצועיים, לאו דווקא הקמת אירגון היא הדרך להתמודד עם בעיה.
יחזקאל דרוד: יש לפעמים שהיא עוזרת ויש שמיסוד נוסף מסווה את תשומת הלב מהבעיה המהותית בעצם במקרה זה או אחר, ואתם תשמעו את ההמלצות שלנו.
יחזקאל דרוד: הערה אחרונה.
יחזקאל דרוד: בין כל ההמלצות שלנו, לטעמי האישי, ההמלצה החשובה ביותר היא מה שאני קורה מדיניות העם היהודי 35, 35.
יחזקאל דרוד: כלומר, שבכל גופי העם היהודי, בהנהלות, בעצרות, חייבים להיות לפחות 35 אחוזים מהמשתתפים, למטה מגיל 35.
יחזקאל דרוד: היום זה לא המצב.
יחזקאל דרוד: אנחנו מתכננים פרוייקט לעשות מיפוי בבני הגילים של כל גופי העם היהודי, אבל אנחנו מסתובבים.
יחזקאל דרוד: אבינועם שמייד ידבר מכיר את הנושא טוב.
יחזקאל דרוד: אני כבר למדתי קצת.
יחזקאל דרוד: הם יותר קרובים לגיל שלי מאשר לגיל הצעירים המעטים מאוד שנמצאים כאן.
יחזקאל דרוד: לכן הדגש על צעירים הוא אחד המוטיבים המרכזיים של ההמלצות שלנו.
יחזקאל דרוד: ברשות יושבת הראש אני מעביר את רשות הדיבור למנכ"ל המכון אבינועם בר יוסף.
אבינועם בר יוסף: בוקר טוב, אני רוצה להצטרף לברכות של פרופ' דרור לנשיא ועל עצם העובדה שהנושא הועלה לסדר היום.
אבינועם בר יוסף: אני רוצה גם לציין כמה מהאנשים שתרמו להכנת העבודה הזאת בלוח הזמנים הצפוף שעמד לרשותנו.
אבינועם בר יוסף: פרופ' סרגיו דלה פרגולה שסיפק את הנתונים ההשוואתיים, לאבי גיל שתרם את תרומתו החשובה, לפרופ' דוד דרי ולד"ר שלום ולד.
אבינועם בר יוסף: וכעת אגש להמלצות ואשתדל לעשות את זה בקיצור נמרץ כדי באמת לאפשר דיון.
אבינועם בר יוסף: ההמלצה הראשונה של המכון באמת אינה נוגעת ישירות בסוגיית הבית השני אבל היא נגזרת מהערכה שנתית שהצגנו בפני הוועדה לפני חודשים אחדים.
אבינועם בר יוסף: והצגנו אותה גם בפני הממשלה.
אבינועם בר יוסף: יש לחזק באופן מאוד משמעותי ולהעמיק את עבודת המטה הנוגעת להשלכות על העם היהודי של החלטות ישראליות,
קולט אביטל: מה זה נקרא עבודת המטה, של הממשלה?
יחזקאל דרוד: של גופי המימשל, אמ"ן, המועצה לביטחון לאומי, גם וועדות הכנסת.
יחזקאל דרוד: לכן אמרנו מימשל ולא ממשלה.
אבינועם בר יוסף: ולקיים התייעצויות עם אירגונים ועובדים יהודיים לפי הצורך, זה לא התייעצויות רשמיות.
אבינועם בר יוסף: אנחנו לא מתכוונים כאן להתייעץ עם העם היהודי בהחלטות אופרטיביות שמערכת הביטחון והממשלה צריכות לקבל.
אבינועם בר יוסף: יש עם זה, לפני קבלת החלטה, דיונים שבהם מרכיב העם היהודי אינו קיים בכלל ולהחלטות שמתקבלות יש השלכות ישירות על העם היהודי.
אבינועם בר יוסף: אין ספק שכשמתקבלת החלטה, אפילו כדוגמת תפישתו של מוסווי.
אבינועם בר יוסף: צריך לאסוף חומר מודיעיני מראש, היכן יכולה להיות מכת התגובה, ולא להיות מופתעים אחר כך כשקורה מה שקורה בארגנטינה.
אבינועם בר יוסף: זאת ההמלצה הראשונה ואנחנו עושים הבחנה.
יחזקאל דרוד: דוגמא לא כל כך מלחמתית היא עתיד ירושלים.
יחזקאל דרוד: לפירוש עתיד ירושלים יש השלכות לעתיד העם היהודי והיהדות בכללותה.
אבינועם בר יוסף: זה נוגע לפלורליזם בעם היהודי, יש הרבה החלטות שמתקבלות בישראל שיש להן השלכות על כלל העם היהודי ושיקולי העם היהודי אינם נלקחים בחשבון.
אבינועם בר יוסף: אני עובר להמלצה השנייה.
אבינועם בר יוסף: ההמלצה השנייה היא להקים פורום,
קולט אביטל: ואתה אומר שזה ללא כל קשר אם יוקם פורום או לא יוקם פורום.
אבינועם בר יוסף: זה צריך להיעשות מייד ואנחנו עובדים על כך בצורה יותר יותר מעמיקה.
אבינועם בר יוסף: במסגרת ההערכה השנתית של השנה פרופ' דוד דרי מכין עבודה על הנושא גם תוך בדיקת הנתונים הקיימים, מחקר, מאז קום המדינה וגם
קולט אביטל: של דוגמאות שבהן נתקבלו החלטות מדיניות פה שהייתה להן השפעה והשלכה על קהילות יהודיות בחו"ל.
אבינועם בר יוסף: לא רק החלטות מדיניות, מדיניות באופן כללי.
יחזקאל דרוד: לא קל למצוא דוגמאות כאלה.
יחזקאל דרוד: אנחנו מתקשים למצוא דוגמאות הפוכות,
אבינועם בר יוסף: אני אעבור ברשות
אבינועם בר יוסף: כם להמלצה השנייה והיא להקים פורום של ראשי האירגונים העולמיים בעם היהודי.
אבינועם בר יוסף: מדובר על בין 5 ל 10 אירגונים יהודיים עולמיים מרכזיים שצריכים להיות מיוצגים בפורום הזה, רצוי על ידי אדם אחד, לכל היותר שניים, כדי לאפשר תיפקוד של הפורום.
אבינועם בר יוסף: אני רוצה אולי כדי לתת אילוסטרציה, לאזכר את פורום ראשי האירגונים החשאיים בישראל.
אבינועם בר יוסף: זה נובע מאותן סיבות.
אבינועם בר יוסף: בלי החשאיות, אבל יש מחלוקות קשות ותחרות לא קונסטרוקטיבית בין חלק מהאירגונים, בצד העבודה הנהדרת שהם עושים, ובזה אף אחד לא מזלזל.
יחזקאל דרוד: אני כבר בגיל בו אני לא צריך להיות כל כך תמים אבל נדהמתי על עצם העובדה שאותם אירגונים אינם ניפגשים אף פעם לתיאום.
יחזקאל דרוד: עובדה היא, ותשאלו את כולם, ראשי האירגונים היהודיים העיקריים בעלי משמעות גלובלית, שהם בין 5 ל 10 , לא נפגשים לדיון משותף.
קולט אביטל: אתה מדבר על אירגונים כמו הסוכנות היהודית, הג'וינט,
אבינועם בר יוסף: האירגונים המרכזיים אנחנו לא מדברים על פגישות אחד על אחד, זה קיים, יש הופעות.
אבינועם בר יוסף: אבל אין ישיבה משותפת, פורום משותף של ראשי אירגונים יהודיים,
יחזקאל דרוד: סגור, בלי טלביזיה, לצרכי דיון גלוי.
יחזקאל דרוד: שיריבו אבל שיסכימו על מה הם רבים.
אבינועם בר יוסף: ושיסכימו אפילו על חלוקת עבודה וחלוקת מאמצים והכוונת מאמצים משותפת.
אבינועם בר יוסף: כי כל אחד יש לו תחומי התמחות וכל אחד מטפח את תחומי ההתמחות אבל אין גוף כזה משותף.
אבינועם בר יוסף: אנחנו מציעים להקים גוף כזה.
אבינועם בר יוסף: אנחנו ממליצים להשתמש במנגנון ועדת התיאום ממשלה סוכנות בגלל שיש לה כבר מעמד חוקי.
אבינועם בר יוסף: יכול מאוד להיות שאם היום ינסו לבנות מחדש מנגנון כזה, הוא לא יקום מפני שהמחלוקות הן כל כך עמוקות.
אבינועם בר יוסף: אנחנו מצאנו שהמנגנון של ועדת התיאום ממשלה סוכנות, הוא מנגנון טוב ומתפקד, אבל כדי לקיים התייעצויות ממוסדות בין מנהיגי התפוצות עם ממשלת ישראל, צריך לצרף לפורום הזה את הפורום של ראשי האירגונים העולמיים בעם היהודי להופעות משותפות מול הממשלה.
אבינועם בר יוסף: הפורום של ראשי האירגונים העולמיים הוא פורום של ראשי אירגונים בחוץ לארץ.
אבינועם בר יוסף: ממשלת ישראל אינה חברה בו.
אבינועם בר יוסף: הסוכנות כן חברה בו אבל הסוכנות איננה ממשלת ישראל.
אבינועם בר יוסף: כשבאים להתייעצויות משותפות, אנחנו ממליצים להשתמש במנגנון הזה כמנגנון קיים וחי.
אבינועם בר יוסף: המלצה שלישית.
אבינועם בר יוסף: אנחנו ממליצים להתחיל לארגן שורה של ועידות עולמיות שתהיינה ממוקדות נושאים.
אבינועם בר יוסף: זאת אומרת, הוועידה העולמית הראשונה, פרופ' דרור כבר רמז על הסוגיה, צריכה להיות מוקדשת לדעתנו, לחיזוק הרצף הבין דורי.
אבינועם בר יוסף: פרופ' דרור דיבר על 35, 35, כשהוא דיבר על עצמו.
אבינועם בר יוסף: הגיל של פרופ' דרור זה דור ההמשך בעולם היהודי.
אבינועם בר יוסף: אני רוצה לומר שתנועות הנוער אינן הרבה יותר צעירות ממנו.
קולט אביטל: נו, מה אתה רוצה, הרי שמעון פרס הוא במשמרת הצעירה של מפלגת העבודה,
אבינועם בר יוסף: אגב, הוא יהיה לעולם אבל זה לא חל על כולנו.