GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלומית טור-פז: לי יש כרגע מקרה של אדם מפולין שאין לו אפשרות להתגייר שם, ולכן שלחו אותו להתגייר בארצות הברית.
שלומית טור-פז: הוא התגייר בארצות הברית, אבל אין לו אשרה להישאר שם.
שלומית טור-פז: אפילו שהוא רוצה להישאר שם שנה הוא לא יכול.
שלומית טור-פז: הקהילה בפולין שלחה אותו לארצות הברית משום שבפולין אין גיור.
שלומית טור-פז: הוא בא לפה למכון "פרדס" על מנת ללמוד.
שלומית טור-פז: החתימו אותו במשרד הפנים על טופס ואמרו לו שהוא יכול ללמוד במכון "פרדס" בגיור בתנאי שהוא לא מתגייר בארץ.
שלומית טור-פז: כך הסכימו להאריך לו אשרה.
אופיר פינס-פז: למה לא הסכימו שהוא התגייר בארץ?
שלומית טור-פז: אם הוא מתגייר בארץ אז הוא מהווה גורם מאיים.
שלומית טור-פז: מי יודע מיהו ומהו.
שלומית טור-פז: אני מייעצת לאנשים לא להגיד במשרד הפנים שהם באו להתגייר, כי אם אתה אומר במשרד הפנים את המילה גיור אז השעון מתחיל לדפוק.
שלומית טור-פז: יש לך שלושה חודשים וכאשר הם נגמרו אתה צריך ללכת הביתה אם אמרת את המילה גיור.
שלומית טור-פז: נכון שיכול להיות שיש רמאים, אבל מה עם האנשים שמבקשים ללמוד בארץ יהדות?
שלומית טור-פז: זה המרכז היהודי של העולם ופה אפשר ללמוד יהדות.
שלומית טור-פז: במקומות אחרים, בוודאי לא במזרח אירופה, אין קהילות יהודיות מספיק ענפות, חוץ מבארצות הברית.
שלומית טור-פז: אדם שלומד הרבה מרגיש שהוא צריך חיים יהודים מלאים.
שלומית טור-פז: אם הוא אמר בישראל את המילה גיור אז זה מסוכן.
שלומית טור-פז: דובר פה על גיור פרטי שאינו ממלכתי.
שלומית טור-פז: מדובר גם בגיור החרדי שגם הוא לא מוכר, לא רק בגיור רפורמי וקונסרבטיבי.
שלומית טור-פז: כאן עולה העניין של נוהל בני זוג וחבר הכנסת דיבר קודם על עניין נישואין.
שלומית טור-פז: זה נוהל שנפסל בבג"ץ כבר ממזמן, ואף על-פי כן משרד הפנים ממשיך לקיים אותו ולדרוש מאנשים שנשואים לאזרחים ישראלים לצאת לחוץ לארץ ולבקש את הבקשה משם.
שלומית טור-פז: אני מטפלת כרגע באנשים בני 67.
אופיר פינס-פז: האם זה עוד קיים?
מיכאל גורלובסקי: כן, כן.
אופיר פינס-פז: הם אומרים שזה לא קיים.
שלומית טור-פז: לי יש אנשים שזוהי הבעיה שלהם.
שלומית טור-פז: האישה התגיירה גיור חרדי שהוא לא מוכר.
קולט אביטל: הם אומרים שזה לא קיים, בלשכות לא שמעו על זה.
שלומית טור-פז: מזה חצי שנה אני בהתכתבות עם משרד הפנים מבלי לקבל תשובות בעניין הזה.
אופיר פינס-פז: מר קציר, האם אפשר להעביר עוד הפעם בנוהל רענון לכול השאלות שהדבר הזה לא קיים?
ששי קציר: אפשר לעשות את זה משהו גדול.
ששי קציר: נותנים פה דוגמאות ואנחנו לא יורדים לפרטים של הדוגמאות.
קריאה: חבל מאוד.
ששי קציר: בפעם שעברה היה פה בחור, ואני מוכן לקחת כל דוגמה ולבדוק אותה לעומקה.
ששי קציר: יש הרבה מרכיבים.
ששי קציר: למשל, אם הנישואין לא מוכרים אז אותו אדם אמור לצאת את הארץ.
ששי קציר: זה לא משנה אם הוא היה בתהליך גיור כן או לא.
שמעון הר שלום: בשלוש השנים האחרונות אני נציג בתי הדין הרבניים של מדינת ישראל באוקראינה וגם אם נגיע גם לארצות הבלטיות ומולדוביה.
שמעון הר שלום: הנציגות שלנו פעלה מכוח החלטת ממשלת ישראל בעיקר בנושאים של מעמד אישי, נשים עגונות, פתרון בעיות עגינות, גיטין, ובירורי יהדות לצורך נישואין בישראל.
שמעון הר שלום: תוך כדי העבודה הגיעו אליי אנשים שהתגיירו באוקראינה במשך השנים.
שמעון הר שלום: אני מחזיק כאן תיקייה של 13 תיקים שכל אחד מהם הוא גורל של משפחה, ועדיין אין להם פתרון כיוון שאין נוהל ברור.
שמעון הר שלום: אני לקחתי ביוזמתי את ההעברה הפרטנית של כל תיק ותיק למשרד הפנים, ושכנוע לתת לאנשים האלה אחרי הרבה הוכחות זכאות לעלייה.
שמעון הר שלום: דובר פה על הפרסום שהיה אתמול ב-YNET לגבי המקרה של איילת השחר.
שמעון הר שלום: אני טיפלתי בה מאוקראינה ועד לכאן.
שמעון הר שלום: הבחורה הזאת הגיעה בנס למדינת ישראל מכיוון שאחותה היא אזרחית ישראלית, ולכן היא כן היתה זכאית לאשרה.
שמעון הר שלום: ממאי 2004 ועד היום הבחורה הזאת לא מקבלת תשובות למרות שאומרים לה עוד חודש ועוד חודשיים וכו' וכו'.
שמעון הר שלום: אתמול כשכבוד השר החדש היה במינהל האוכלוסין גם היא היתה במינהל האוכלוסין אחרי ששלשום היא היא היתה ב"נתיב".
שמעון הר שלום: במינהל האוכלוסין אמרו לה: אנחנו באמת לא יודעים מי צריך לטפל בך, בואי נקבע לך תור ל-31 במרץ.
שמעון הר שלום: מדובר בבחורה שכבר שנה נמצאת במצב של חוסר פרנסה, של חוסר אישור לעבוד, חוסר אישור לסדר את חייה.
שמעון הר שלום: מדובר בגיורת צדק למהדרין.
שמעון הר שלום: היא התחילה את תהליך בשנת 1997 באוקראינה והיא התגיירה בשנת 2003.
שמעון הר שלום: מדובר בבחורה שלמדה עברית, מסורת.
שמעון הר שלום: יש לה ללא ספק ידיעות ביהדות לעילא ולעילא.
שמעון הר שלום: אין שום מענה ואין שום אפשרות להצביע על נוהל תקין בטווחי זמן סבירים עבור האנשים האלה.
שמעון הר שלום: שנית, אני שימשתי כצינור כזה להעביר את התיקים לארץ מכיוון שהאנשים האלה הם מנועים מלהיכנס לארץ אפילו כתיירים.
שמעון הר שלום: זאת אומרת, אדם שחי בקהילה והוא יכול להיות אפילו סגן רב הקהילה, אבל הוא התגייר פעם, או שהוא יכול להיות מורה בכיר בישיבה או בבית ספר של הקהילה, אם הוא גר ללא הוכחות מספיקות למוצאו היהודי, אפילו שהוא גר אחרי שבע או חמש שנים, אין לו אפשרות להיכנס למדינת ישראל כתייר על מנת לסדר את ענייניו.
שמעון הר שלום: צריך להיכנס באיזשהו נוהל כיצד זכאותו תאושר, וכיצד אחר כך הוא יהיה זכאי להיכנס למדינת ישראל כתייר או כאזרח.
אופיר פינס-פז: אני מניח שהמצב אצל הרפורמים והקונסרבטיבים עוד יותר גרוע?
אופיר פינס-פז: האם אתה דואג מהרפורמים ומהקונסרבטיבים?
שמעון הר שלום: אני לא דואג.
אופיר פינס-פז: בסוף כולנו בני אדם, כולנו יהודים, וצריך לדאוג אחד לשני.
אופיר פינס-פז: האם בתוקף תפקידך שם באוקראינה מעניינים אותך גם המקרים של אנשים רפורמים או קונסרבטיבים מסכנים שגם להם יש קשיים?
שמעון הר שלום: תודות לעבודה של נציגות בתי הדין הרבניים של מדינת ישראל באוקראינה, הגענו למצב שבמדינת אוקראינה יש בית דין רבני אחד מוכר שמרכז את כל ענייני הגיור מכל הזרמים, כולל חב"ד, כולל לא חב"ד.
שמעון הר שלום: כל קהילה שרוצה לגייר את אזרחיה על מנת שיהיו יהודים מוכרים במדינת ישראל גם לצורך נישואין, יכולה לעשות את זה דרך בית הדין המקומי הרבני.
שמעון הר שלום: אני כנציג בתי הדין הרבניים של ישראל עבדתי מולו, והיו לנו קשרי עבודה שוטפים.
אופיר פינס-פז: כולל רפורמיים וקונסרבטיבים.
שמעון הר שלום: אין בתי דין רפורמים וקונסרבטיבים באוקראינה, ולא היו פניות כאלה.
אופיר פינס-פז: ממש ענית לי על השאלה.
ששי קציר: אני מכיר את המקרה שעלה פה, אני טיפלתי בו.
ששי קציר: אני לא אוכל לתת פרטים מחמת צנעת הפרט.
ששי קציר: אבל אני אומר שבמקרה הזה אנחנו דרשנו לקבל פרטים והם יעשו את זה דרך לשכת הקשר.
ששי קציר: אני מאוד ממליץ שתשמעו את נציג לשכת הקשר כי הוא יוכל להבהיר מה קורה במדינות חבר העמים לאנשים שבאים ומבקשים אישורים כאלו ואחרים.
חנן אחיטוב: התהליך הוא כלהלן.
חנן אחיטוב: כל מי שמתגייר במרחב של ברית-המועצות לשעבר מביא לכול הנציגויות שלנו בחבר האמנות את כתב ההמרה ואת כל המסמכים, כולל המלצות של רבנים אלו ואחרים.
חנן אחיטוב: אנחנו לא בודקים האם זה קונסרבטיבי, אורתודוקסי, או משהו אחר.
חנן אחיטוב: את החבילה הזאת אנחנו מעבירים למשרד הפנים.
חנן אחיטוב: מיקי סאם טיפלה בזה בזמנו במשרד הפנים.
חנן אחיטוב: היינו מעבירים אליהם את כל המסמכים, כולל השאלון שלנו שאנשים ממלאים בשטח.
חנן אחיטוב: לאחר קבלת האישור של משרד הפנים ואם יש אישור, החומר היה חוזר לשטח ואז אנחנו מנפיקים אשרת עלייה לאותם האנשים.
חנן אחיטוב: במקרה של גיורים אנחנו בסך הכול מהווים "דואר עפולה", אנחנו לא מחליטים כי אין לנו מומחיות בנושא זה.
חנן אחיטוב: אנחנו לא מבינים בזה.
חנן אחיטוב: אנחנו בסך הכול צינור.
קולט אביטל: תאמר לנו פחות או יותר בכמה מקרים סורבת, בכמה מקרים קיבלת אישור?
חנן אחיטוב: אנחנו מטפלים לא רק בברית המועצות לשעבר, אלא גם בגיורים של מזרח אירופה.
חנן אחיטוב: נכון להיום יש רשימה של 20 מקרים שטרם קיבלו אישור.
חנן אחיטוב: לא קיבלתי אפילו סירוב אחד, אלא התבקשתי להביא או לספק חומרים נוספים.
חנן אחיטוב: לא קיבלתי סירוב על אף מקרה.
קולט אביטל: השר יצא לשתי דקות, אבל אנחנו רוצים להתקדם.
קולט אביטל: אדוני המנכ"ל, אנחנו רוצים להציע למשרד הפנים שתהיה פגישה או קבוצת עבודה בין מערך הגיור לבין משרד הפנים כדי להסדיר נהלים מסודרים לגבי קבלת אזרחות אחרי גיור בארץ ובחו"ל.
קולט אביטל: אפשר להתרשם מהישיבה של היום שאין נוהל מסודר בעניין הזה.
ששי קציר: יש היום צוות עבודה שעובד אצלנו על הנהלים, ואנחנו שילבנו את מי שצריך להיות בצוות העבודה.
ששי קציר: אני ביקשתי בעקבות השיחה שלנו שאתם תשולבו אחרי שאנחנו נציג.
קולט אביטל: זה כנראה עוד לא קרה.
משה קליין: זה עוד לא קרה, נבוא בשמחה.
ששי קציר: יש היום צוות של אנשים שלי שעובד על נושא הנהלים, ובין הנהלים ישנו גם הנוהל הזה.
ששי קציר: התשתית בסך הכול קיימת, ואנחנו נכניס את כל ההערות שלכם שאתם חושבים שהן צריכות להיות בתוך הנוהל.
גדעון בר-לב: אנחנו עושים כרגע רענון של כל הנוהלים של מינהל האוכלוסין, בינהם גם נוהל הגיור.
גדעון בר-לב: כפי שאמר ראש מינהל האוכלוסין, יושב על זה בצוות.
גדעון בר-לב: אנחנו בשמחה נשלב בזה את הגופים הרלוונטיים ונשמע את דעותיהם.
גדעון בר-לב: הנוהל יושלם אחרי שנשמע.
קולט אביטל: האם יש לכם הערכה של זמן?
ששי קציר: אנחנו רוצים לסיים את כל הנוהלים בחודש אפריל.
גדעון בר-לב: כפי שאמרתי, אנחנו עושים רענון ורביזיה של הנהלים.
גדעון בר-לב: לוח הזמנים הוא אפריל-מאי, כדי להשלים את הכול.
ניקול מאור: בנושא הגיור הממלכתי יש בעיה נוספת של אנשים שנמצאים בהליכי גיור שבמבחן המדורג.
ניקול מאור: הם כמעט סיימו את הליך הגיור ואז יש פירוד בין בני הזוג, ואז מפסיקים את הליך הגיור.
ניקול מאור: יש פה גם כן בעיה לגבי אנשים שכבר התחילו את הגיור במעמד חוקי, ואז באמצע זה מופסק מסיבות כאלו ואחרות.
מרינה סולודקין: אם יש פירוק של הנישואין אז זורקים אישה עם ילד הביתה.
ששי קציר: זה לא נכון.
מרינה סולודקין: אני הלכתי לבג"ץ שיפרין, ועדיין בג"ץ החליט לא להחליט.
ששי קציר: זה לא שמסלקים.
ששי קציר: יש מצבים שבתוך ההליך המדורג קורה שבן הזוג הישראלי נפטר או שיש גירושין.
ששי קציר: אם הם עברו את מחצית ההליך המדורג ויש ילדים אז כל מקרה כזה מגיע אליי להחלטה.
ששי קציר: אנחנו לא מוציאים אותה.
קולט אביטל: אדוני השר, אני מבינה שיש כוונה לרענן את כל הנהלים.
קולט אביטל: נאמר לנו שתיעשה עבודה והיא ככל הנראה תסתיים עד חודש אפריל.
קולט אביטל: אנחנו ביקשנו שבכל הנושא של מענק מעמד לגרים או לאנשים שמתגיירים בארץ, תהיה ועדה משותפת של משרדך ושל מינהל הגיור כדי שתוכלו לגבש נהלים מסוכמים על שני הצדדים.
קולט אביטל: בינתיים, יצא איזשהו נוהל רענון ללשכות כדי לא לטרטר את האנשים.
קולט אביטל: שלום, אני פותחת את ישיבת הוועדה, בנושא שהוא כאוב.
קולט אביטל: בחודשים האחרונים ערכנו מספר דיונים עם ראשי הערים, שבצורה זו או אחרת התבטאו בעיתונות שקשה להם לקלוט אתיופים.
קולט אביטל: היה לנו דיון עם ראש העיר קריית מלאכי, שנמצא איתנו כאן, והתמונה שהצטיירה בפנינו, היא לא של אנשים שנוהגים כך מטעמי גזענות.
קולט אביטל: הם לא דוחים עולים מאתיופיה משום שיש להם משהו נגד האתיופים או נגד צבע עורם.
קולט אביטל: התמונה שנתגלתה לנגד עיננו, היא תמונה של מצוקה אמיתית של ערים שנמצאות בבעיות.
קולט אביטל: לפעמים מדובר בערים חלשות, שאחוז העולים בהן עולה על 50% מסך התושבים, ולמצוקות אין מענה.
קולט אביטל: קשה מאוד להמציא מקומות עבודה במצב הקיים במשק היום.
קולט אביטל: גם תקציבי רווחה כמעט כבר לא קיימים כלל.
קולט אביטל: בעבר היה מצב שבו בהרבה ערים היו אנשים מיוחדים בתוך העיריות, שעסקו בקליטת עלייה.
קולט אביטל: היום התקנים האלה התחסלו כמעט בכל מקום, ולפעמים גם המשרות של עובדי הרווחה שקיבלו על עצמם את התפקיד, אינן מאוישות, ואם הן מאוישות אין להם באיזה תקציבים להיעזר.
קולט אביטל: אנחנו רוצים לדון בנושא הזה מהצד הענייני של ערים שנמצאות במצוקה.
קולט אביטל: יש גם ערים יותר חזקות, כמו חיפה.
קולט אביטל: קשה לי להבין מדוע עיר כמו חיפה אומרת, שהיא לא רוצה לקלוט עולים מאתיופיה.
קולט אביטל: אני הייתי רוצה לעשות הבחנה בין ערים חלשות שקשה להן לקלוט עלייה ללא עזרה מהממשלה, לבין ערים שיכולות לעשות את זה ולא עושות זאת מטעמים שלהן.
קולט אביטל: אני רוצה לומר, ששוקי פורר היה בדרך הנה ורצה להשתתף בישיבה, אבל הוא חולה.
קולט אביטל: בהזדמנות זו, אני רוצה לומר שהוועדה הזו זוכה להרבה מאוד שיתוף פעולה מהמרכז לשלטון מקומי שאיתו אנחנו עובדים בצורה מאוד צמודה ויפה, בדרך כלל תוך שיתוף פעולה מלא.
קולט אביטל: אני רוצה להודות במיוחד לנציג של השלטון המקומי שנמצא איתנו כאן עכשיו, פיני קבלו.
קולט אביטל: אני מציעה שנתחיל לשמוע את ראשי הערים שלהן יש בעיות קליטה.
מוטי מלכא: קריית מלאכי קלטה ב-10 השנים האחרונות כמעט 48% מהתושבים שלה היום, חלקם מאתיופיה וחלק ממזרח אירופה, בעיקר מבוכרה.
מוטי מלכא: עם כל הרצון הטוב של העיר ושיתוף הפעולה עם משרד הרווחה, משרד הקליטה ומשרדים אחרים, שמסייעים ועושים את המרב, אין פתרון טוב לעולים.
מוטי מלכא: העולים נמצאים במצב מאוד קשה.
מוטי מלכא: השבוע, בעקבות הגשמים החזקים, התעסקי בבעיית הבתים של האתיופים.
מוטי מלכא: הבתים שהם קיבלו מעמידר, הם במצב רעוע.
מוטי מלכא: הגשם בחוץ הוא קצת יותר ממה שנכנס לבית.
מוטי מלכא: זה מצב זוועתי.
מוטי מלכא: המצב של התנאים הבסיסיים של התושבים העולים, בכי רע.
מוטי מלכא: בדיון הקודם הזכרתי שיש בתים שאין בהם אסלות, אין בהם כיורים, אין בהם מקררים, אין תנורי חימום וכו'.
מוטי מלכא: אני רוצה להודות לקרן ידידות שנתנה לי 370,000 שקלים כדי לקנות מכונות כביסה, מקררים ותנורי חימום לבתים האלה.
מוטי מלכא: בלעדי זה, אני לא יודע איך היינו עוברים את החורף הזה.
מוטי מלכא: הגופים הוולונטריים האלה יכולים להיות תוספת, אבל לא במקום הסיוע הממשלתי.
מוטי מלכא: אי אפשר לבוא היום ולבקש מראש העיר לדאוג לתרומות במקום להתעסק עם פיתוחה של העיר.
מוטי מלכא: המצב הזה גורם גם לקשיים ענקיים במערכת החינוך שלנו.
מוטי מלכא: פעם קודמת אמרתי, שיש לי כיתות של 33 תלמידים, כאשר 32 מהם אתיופים ואחד בוכרי.
מוטי מלכא: המצב הוא קשה ובלתי נסבל.
מוטי מלכא: בנוסף, קשה מאוד לשלב את האוכלוסייה הבוגרת הזו במעגל העבודה.
מוטי מלכא: מצד אחד אין מקומות אבטלה ורמת האבטלה בעיר שלנו עומדת על 18%, אחד מהמקומות בהם אחוז האבטלה הוא מהגבוה בארץ, ומצד שני אי אפשר להכניס אותם לעבודה ספציפית.
מוטי מלכא: אני חשבתי שתוכנית ויסקונסין תיכנס לעיר שלנו, אבל דילגו עלינו גם בנושא הזה.
מוטי מלכא: ההשקעה של ממשל היום לטובת העדה האתיופית, היא השקעה מזערית.
מוטי מלכא: זה בלתי נסבל ואסור שזה יהיה.
מוטי מלכא: זה יגרום למצב שבעוד 10 שנים אנחנו נראה מצב דומה לזה שהיה בשנות ה-50.
מוטי מלכא: המדינה שלנו לא לומדת מהעבר וממשיכה לעשות טעויות.
קולט אביטל: מה היית רוצה לראות שכרגע לא מתקיים בעיר שלך?
קולט אביטל: מה חסר לך כדי שהקליטה הזו תתקיים על ידך?
מוטי מלכא: התחום של החינוך הוא הכי חשוב.
מוטי מלכא: אני רואה בזה ערך עליון, כדי שלא יהיה לנו דור שני כזה.
מוטי מלכא: יש לנו חסכים גדולים מאוד בשעות עולים ובאולפנים לעולים.
מוטי מלכא: אחוז ההתאבדויות אצלי בחצי שנה האחרונה בקרב בני הנוער בעדה האתיופית, הוא גבוהה מאוד.
מוטי מלכא: הגדלת שעות לימוד והקמת אולפן לעולים בתוך בתי הספר, אלה דברים חשובים מאוד.
מוטי מלכא: כאשר מגיע אלי עולה בן 15 שלא יודע לקרוא או לכתוב, אני לא יכול לעשות איתו כלום.
מוטי מלכא: זה ילד שפספסנו אותו.
מוטי מלכא: צריך להפסיק לאלתר את כל הנושא של הכפייה הדתית בקרב העולים.
מוטי מלכא: עושים להם גיור ומכריחים אותם להגיע לבתי הספר הדתיים.
מוטי מלכא: כאשר בא הורה ומבקש להכניס את הילד שלו לבית ספר דתי, אין לי שום זכות למנוע ממנו את זה.
מוטי מלכא: זה הדבר שגורם למצב שהזכרתי קודם, בו יש 33 עולים חדשים.
מוטי מלכא: בתחום של התעסוקה, צריך לעזור גם כן.
מוטי מלכא: כרגע, לי אין מקומות עבודה עבורם בעיר.
מוטי מלכא: אנחנו עובדים על זה, אבל זה יהיה מוכן רק בעוד שנתיים.
מוטי מלכא: עד אז צריך לתת להם פתרונות באופן מיידי.
קולט אביטל: ראש העיר עפולה, האם תרצה להוסיף?
קולט אביטל: ראינו גם אותך בכותרות.
יצחק מירון: מתוך 42,000 התושבים יש בעפולה קצת פחות מ-4,000 עולים מאתיופיה, שזה קרוב ל-10%.
יצחק מירון: אני קצת יותר אופטימי מהתמונה שצוירה פה בנוגע לקליטת העולים.
יצחק מירון: זה בזכות הרבה מאוד השקעה ומאמצים שנעשים בעירייה, הן על ידי העירייה והן על ידי משרד הקליטה וגורמים נוספים.
יצחק מירון: ראוי לציין, כי יש לנו מדור לטיפול בעולי אתיופיה, במסגרת מחלקת הקליטה.
יצחק מירון: בנוסף, פועל מוקד של משרד הקליטה, לטיפול בעולים עצמם, והוא יוזם פרוייקטים בתחום הזה של הקליטה, ודואג לאיגום משאבים של כלל הגורמים שפועלים במערכת.
יצחק מירון: בעפולה גם פועל פרוייקט PACT.
יצחק מירון: אנחנו מקווים שגם הפרוייקט הלאומי לטיפול בעולי אתיופיה, שהוא כבר מזמן לא מתוקצב ב-650,000,000, ייכנס לתוקף.
קולט אביטל: זה בגדר הפנטזיה.
יצחק מירון: עדיין זה לא אומר שאין צרכים נוספים.
יצחק מירון: אני ריכזתי מספר נושאים, שמתמקדים בשני תחומים, תעסוקה וחינוך.
יצחק מירון: תעסוקה לדאוג להיום וחינוך לדאוג למחר.
יצחק מירון: אין שום ספק שכאשר אנחנו מדברים על עלייה, כאשר בעפולה קרוב לשליש מן התושבים הם עולים חדשים, אין להשוות בין קליטה של עולים מחבר העמים לקליטת עולים מאתיופיה בכל הקשור לתעסוקה.
יצחק מירון: זה נושא שצריך לתת עליו את הדעת.
יצחק מירון: באופן קונקרטי נעשים דברים, אבל אל מספיק.
יצחק מירון: לדעתנו, צריך למצוא פתרונות עוד יותר יצירתיים ממה שנעשה עד עכשיו, על מנת לדאוג לשילוב.
יצחק מירון: יחסית, יש אחוז גדול של עולים שאינם נמצאים בשוק העבודה, וגם אלה שכן משולבים, נמצאים בלבל התחתון ביותר לש התעסוקה, דבר אשר מגדיר את מעמדם החברתי ואת מצב משפחתם.
יצחק מירון: בנושא של החינוך, מושקעים הרבה מאוד כספים.
יצחק מירון: בתי ספר שבהם יש מספר משמעותי של ילדי עולים, מקבלים תקציבים נוספים המיועדים לעולים עצמם.
יצחק מירון: עדיין, אנחנו חושבים שצריכים למצוא דרכים על מנת לגשר על הפער שנוצר בעקבות חוסר תמיכת הבית, שקיימת בקרב האוכלוסייה הותיקה.
יצחק מירון: אני מתכוון לפעילויות בשעות אחר הצוהריים, בעיקר בחינוך הלא פורמלי, בהשלמות וחיזוקים שצריך לתת למערכת, ואני לא הייתי רוצה לפרט על כך פה.
יצחק מירון: יש עדיין בעיות בנושא של דיון בעיר עפולה, אך לא בצורה אקוטית ובלתי נסבלת.
צבי צילקר: באשדוד יש כ-1,500 בתי אב, כ-10,000 נפש.
צבי צילקר: הגישה הלאומית החברתית היא לא נכונה.
צבי צילקר: אנחנו היינו צריכים לפזר את העולים החדשים.
צבי צילקר: אין שום סיבה שהם לא יגורו במקומות אחרים, אני לא אומר רעננה וכפר סבא, אבל תל אביב בהחלט.
ג'ורג' דובין: למה לא ברעננה?
ג'ורג' דובין: מה הבעיה ברעננה?
צבי צילקר: אין קליטה.
ג'ורג' דובין: יש מרכז קליטה.
צבי צילקר: בעיירות פיתוח או בערים נטולות מענק, כמו אשדוד, זה לא נכון.
צבי צילקר: אנחנו הותקפנו פעמיים.
צבי צילקר: הותקפנו בעיתונות לגבי יחסנו לעולים מאתיופיה.
קולט אביטל: אבל היו בעיות במערכת החינוך.
צבי צילקר: טענו שכאילו אנחנו לא מוכנים לקלוט בתנאים מסוימים.
צבי צילקר: אז ברק היה ראש ממשלה, והגשנו תוכנית בהיקף של 36,000,000 מיליון, שכוללת את מעונות היום, כי העולים לא יכולים לשלם גם את אותם 10%.
צבי צילקר: הם לא עומדים במשימות המינימום, וצריך לעזור להם.
צבי צילקר: אז הוכחנו שילדים של קבוצה גדולה מאוד שהגיעה אלינו מחצרות יסף, לא ידעו לדבר עברית אחרי שנתיים שהיו בארץ.
צבי צילקר: הם הגיעו בלי נעליים ובלי ילקוט בית ספר.
צבי צילקר: אנחנו הסברנו שאנחנו לא מחסן לאחסון עולים, אלא עיר שרוצה לקלוט עולים ועושה הכל למענם.
צבי צילקר: המקרה השני עליו דובר בעיתונות, נגע לבתי ספר.
צבי צילקר: צריך לאפשר לנו לפזר את העולים בין בתי ספר כלליים ודתיים.
צבי צילקר: צריך לעזור להם לשמור על כללי הדת, אבל הפתרון של בית ספר דתי בלבד, הוא לא הפתרון הנכון.
צבי צילקר: התלמידים שלומדים בבתי ספר דתיים, הם גם ברמת טיפוח גבוהה מאוד.
צבי צילקר: ישנה היום עלייה מצרפת, דרום אמריקה וברית המועצות, ואני מקווה שהעלייה תימשך.
צבי צילקר: שמענו על הפרוייקט הלאומי והקואליציה החינוכית, ובאשדוד אנו רוצים את חלקנו.
צבי צילקר: אם יש מספר עולי אתיופיה באשדוד, היינו רוצים שיגיע אלינו בהתאם.
צבי צילקר: אם אנחנו 10%, שיגיעו אלינו 10%.
צבי צילקר: לטובת ערים אחרות, אני מוותר על 2%.
צבי צילקר: לא ייתכן שאנחנו נהיה מחוץ למערכת.
צבי צילקר: נקודה נוספת, זו הלשון העברית.
צבי צילקר: יש לנו יחסים טובים עם כל היושבים כאן, עם הסוכנות ועם משרד הקליטה.
צבי צילקר: אין לי שום טענה.
צבי צילקר: השיטה בארץ היא ללמד את העולים עברית בקורס אחד, שלאחריו אומרים להם שלום.
צבי צילקר: אני חושב שהשיטה צריכה להשתנות.
צבי צילקר: צריכים להיות 1,000 או 2,000 מילים שאותם יהיו העולים חייבים לדעת לפני שהם עוזבים את האולפן.
צבי צילקר: המשימה שלנו היא ללמד אותם עברית ולא להחזיק אותם 6-8 חודשים.
צבי צילקר: אם הוא ילמד מהר יותר, מצדי שאחרי 4 חודשים הוא יצא לחופשי ויעשה את מה שהוא רוצה.
צבי צילקר: אם אנחנו לא נקיים מחזור שני ושלישי עד שילמדו עברית, עולי אתיופיה יתקשו מאוד בלימוד השפה.
צבי צילקר: באשדוד ההצלחה עם עולי אתיופיה היא ראויה לבחינה ותשות לב.
צבי צילקר: עם זאת, התקציבים שעומדים לרשותנו אינם מספיקים.
צבי צילקר: אני לא רוצה להגיד שלא מתייחסים אלינו ושאנחנו לא מקבלים.
צבי צילקר: מספיק שהזכרתי את פרוייקט PACT.
קולט אביטל: אתם לא מקבלים.
צבי צילקר: הם לא קיימים באשדוד.
צבי צילקר: כל הדברים האלה לא קיימים באשדוד, ולא ברור לי מדוע.
צבי צילקר: עולה שמגיע לאשדוד צריך לקבל כמו עולה שמגיע לטבריה או לרעננה.
צבי צילקר: מאחר ואנחנו מדברים על הרגלי עבודה, אני חושב שעבודה יזומה לעובדי אתיופיה היא לא פסולה.
צבי צילקר: יש מה לעשות בהרבה מאוד תחומים.
צבי צילקר: הם יצאו לעבודה בבוקר ויחזרו בצוהריים, ויקבלו על כך תשלום.
צבי צילקר: תהיה גאווה למשפחה.
צבי צילקר: הילדים יידעו שהאבא עובד, וזה גם יעזור מאוד להכנסה המשפחתית.
צבי צילקר: הממשלה לא מסייעת לנו בכלל ביצירת מקומות עבודה.
צבי צילקר: יש לנו שורה של הקלות הקיימות בחוק, שאנחנו נותנים לכל מני מפעלים שמגיעים אלינו.
צבי צילקר: אנחנו משתדלים לשבץ בתוכם עולים, אבל היקף העלייה הוא כל כך גדול עד שאנחנו לא עומדים בקצב.
צבי צילקר: לכן, עבודה יזומה יכולה לפתור חלק גדול מאוד מהבעיה.
צבי צילקר: בדרך כלל עבודה יזומה היא בתיעוד או בארכיאולוגיה, אבל אני מדבר על עבודה יזומה גם בתחומים אחרים, כמו גינון.
צבי צילקר: יכולות להיות עבודות שיש עמם תועלת ל-100 השנים הבאות.
צבי צילקר: אנחנו היחידים שבנינו בית כנסת מכספי העירייה בלבד, זה היה עוד בתקופתו של יצחק שמיר.
צבי צילקר: הם קיבלו מאיתנו מבנה נוסף לבית כנסת ומספר מקלטים לפעילות.
צבי צילקר: תרומת המדינה לבניית מבנים, היא 10 בלי האחד, היא אפס.
צבי צילקר: הם זקוקים למרכז להלוויות ולשמחות.
צבי צילקר: באירועים האלה כל עולי אתיופיה באים, ולי אין מקום בו אני יוכל לקלוט את כולם.
צבי צילקר: אני מבקש לעזור לנו להקים מרכז קהילתי גדול שיתאים לכינוס אחד גדול במקרה של שמחה או במקרה שלח צער.
צבי צילקר: בנוסף, אני מבקש שיעזרו לנו להקים בית כנסת אחד.
צבי צילקר: ראוי ש-10,000 נפש יזכו לבית כנסת מכספי הממשלה.
יצחק בוכובזה: יש לכם ברודט לבית כנסת אחד לא קטן.
צבי צילקר: ברודט ניתן לפי מספר היחידות שנבנות ברובעים השונים.
צבי צילקר: השיטה שלפיה הביאו עולי אתיופיה לאשדוד, היא בדרך של קניית דירות יד שנייה.
צבי צילקר: מבדיקות שנעשו, נתגלה כי המתווכים הונו אותם בצורה מחפירה מאוד.
צבי צילקר: הם קנו דירות במחיר מסוים, כאשר התשלום היה רק 70%-80%.
צבי צילקר: חבל שלא יד לאומית עשתה זאת, עמו עמידר או עמיגור, כך שחלק מהכסף היה יכול לשמש להם לריהוט ולציוד.
קולט אביטל: הסיפור של הונאת עולים בכל הנוגע לעולים, חוזר בכל מקום.
צבי צילקר: אני חושב שאת הנושא הזה צריך לתת בידיים של חלמיש, עמידר או עמיגור, פקידות יותר ממוסדת ויותר מבוקרת.
צבי צילקר: התוכנית שהוגשה למר ברק, עדיין בידכם.
צבי צילקר: לצערי, מאומה לא יצא מאותה תוכנית.
קולט אביטל: נחכה שהוא יחזור.
כרמי גילון: מאז הישיבה הקודמת שהתקיימה בוועדה, אנחנו פועלים על פי אותו נייר שהנחתי באותה ישיבה, ויש התקדמות.
כרמי גילון: הקמנו ועדות שונות.
קולט אביטל: האם יש כוונה לרכוש עוד מרכזי קליטה במבשרת, כיוון שעומדים להגיע עוד עולים חדשים?
כרמי גילון: אני רוצה להקדים ולומר כי אצלי יש מרכז קליטה ולא תושבים שמפוזרים בתוך היישוב.
כרמי גילון: מאז אנחנו הקמנו צוותי העבודה בתחום הרווחה, החינוך הלא פורמלי, שיטור קהילתי שמתבצע יותר על ידי מדריכי נוער מאשר על יד המשטרה.
כרמי גילון: ראשי הצוותים הם עובדי המועצה, בהתאם לתחומי עבודתם.
כרמי גילון: הפעילות העיקרית נעשית עם עובדי מרכז הקליטה עצמם.
כרמי גילון: בדיוני היסוד, אנשי משרד הקליטה ואנשי הסוכנות נטלו גם כן חלק.
כרמי גילון: בסך הכל יש התקדמות.
כרמי גילון: ההתקדמות העיקרית היא בצמצום החיכוך השלילי שהיה בין ילדים ממרכז הקליטה לילדים האחרים בסביבה.
קולט אביטל: איך התגברתם על זה?
כרמי גילון: אנחנו קראנו לזה שיטור קהילתי.
כרמי גילון: היו תלונות מאוד קשות של אנשי תנועת הצופים שנמצאים במבנה סמוך.
כרמי גילון: בעזרת עבודה משותפת של תנועת הצופים , מדריכי מרכז הקליטה, מערכת החינוך הלא פורמלית שלנו, הגיעו למסקנה שמדריכי נוער, שנמצאים במרכז הקליטה, הם אלה שיבצעו את השיטור.
כרמי גילון: השינוי הוא עצום.
כרמי גילון: מספר התלונות ירד לאפס בקרב שני הצדדים.
כרמי גילון: נעשו גם כמה שינויים בתחום הפיזי, אבל זה עדיין לא מספיק.
כרמי גילון: בעיקר עכשיו כרש הממשלה מדברת על צפי קליטה אינטנסיבי יותר, יש הרבה מה להשקיע בתחום הפיזי.
כרמי גילון: מה אנחנו התחייבנו לבצע בתחום הניקיון, עשינו.
כרמי גילון: הדברים נעשים בעודה משותפת עם הקבלן המפעיל את מרכז הקליטה.
כרמי גילון: הוועדה המיוחדת ביותר, היא הוועדה של החינוך הלא פורמלי.
כרמי גילון: מאחר ומבשרת ציון נמצאת בתוכנית הבראה עמוקה מאוד והיא במצב כלכלי קשה, עיקר הפעילות הלא פורמלית במבשרת מתבצעת על ידי מתנדבים.
כרמי גילון: כך פעילות המוזיקון שלנו, חוגי אומנות וכו'.
כרמי גילון: המימון של הפעילויות האלה מגיע מתרומות עצמאיות, כאשר אנחנו מקיימים סבסוד צולב.
כרמי גילון: החזקים מסבסדים את החלשים.
כרמי גילון: תושבי מרכז הקליטה משתלבים בפעילות הזו גם כן.
כרמי גילון: בסך הכל, יש דינמיקה חיובית.
כרמי גילון: בעיות היסוד, הן כפי שאמרו מעמיתי שיושבים פה.
כרמי גילון: מדינת ישראל צריכה להשקיע הרבה בקליטת העלייה.
כרמי גילון: עומס גדול נופל על הרשויות המקומיות.
כרמי גילון: בעבר היה מענק קליטה, שאינו קיים עוד היום.
כרמי גילון: אני חושב שהרשויות במדינת ישראל שבתחומן מתבצעת קליטת עלייה, צריכות להיות מתוקצבות לעניין הזה כדי לעשות מעבר למה שצבי או איציק תיארו.
כרמי גילון: בסופו של דבר, אפשר לעשות המון עם רצון טוב, עם כוח ארגוני והתנדבות, אבל יש גבול מסוים שאותו אי אפשר לעבור ללא תקצוב.
כרמי גילון: אין לי ספק שהיינו יכולים לעשות הרבה יותר ממה שאנחנו עושים היום.
קולט אביטל: אנחנו בכל זאת נחשפנו להרבה מאוד כותרות של הרבה ראשי ערים, שאומרים שהם לא יכולים לקלוט יותר עולים או שהם לא רוצים יותר לקלוט עולים.
קולט אביטל: בכותרת בעיתון נכתב, כי ראש עיריית בית שאן אומר, רק עולים חדשים מצרפת או מאירופה.
קולט אביטל: כאשר אנחנו מנסים להבין את התכנים, אנו מוצאים שהדבר הזה נובע מקשיים אמיתיים.
קולט אביטל: בכל זאת, יש הבחנה בין ערים שהן חלשות, עיירות פיצוח, לבין ערים חזקות.
קולט אביטל: אני הופתעתי כשקראתי הצהרה של ראש עיריית חיפה, יונה יהב, שאמר שהוא לא מוכן לשלוט עולים מאתיופיה.
קולט אביטל: אני יודעת שיש שם רשות לקליטה שעובדת בהצלחה, שנוח עובד שם, והצליח לגייס כספים מבוסטון.
קולט אביטל: הייתי רוצה להבין את טיב ההצהרה הזו.
נח מנטסנות: אני לא אנסה להיות המסביר של ראש העיר, כי אני קראי כמוכם את הכתבה והזדעזעתי שעיר די גדולה ודי מבוססת לא יכולה לקלוט ועולים.
קולט אביטל: האם אתם דרשתם הסבר לכך מראש העיר?
נח מנטסנות: לא דיברנו על זה איתו באופן אישי, כי הבנו שהדברים הם רק בהתהוות.
נח מנטסנות: אני מאמין שההנחיה הזו לא צריכה להגיע לראשי העיר.