GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ליאת כהן: ולומדים אחר-כך תוך כדי עבודה ומתקדמים.
ליאת כהן: ההשקעה הזאת של השלושה חודשים.
קולט אביטל: מה בקשתך?
ליאת כהן: שיתנו לתכניות שלנו את ההכרה של התמ"ת כדי שהם יוכלו לקבל את אותה מעטפת של מעונות, נסיעות והבטחת הכנסה.
ליאת כהן: זה הכל, אני לא רוצה תקציבים מהם.
ליאת כהן: יש היום תכנית, הכסף מחכה.
ליאת כהן: יש שם 50 מובטלים שנמצאים באולפן עברית.
ליאת כהן: מנהל שירות התעסוקה אמר לנו, אבנר, "אנחנו נשמח לעבוד אתכם, לכו לתמ"ת, שיתנו הכרה כדי שנוכל להמשיך להם".
ליאת כהן: אנחנו מתקשרים לתמ"ת, כי זה קונקרטי, יש לי אתה כסף, רק תנו לי את האישור, כלום.
ליאת כהן: עכשיו הם מנסים לקיים איזה דיון בתכניות שלנו באשקלון, שרימון וניקול העלו.
ליאת כהן: אבל הדיון הוא ארוך, הכסף מחכה, האולפן עברית שלהם ייגמר ואז הם יגידו: "טוב, בשביל שלוש שעות בשבוע, לא משלמים הבטחת הכנסה".
דני פינס: אני דווקא רוצה להתחיל עם האתגר שאת זרקת לאוויר.
דני פינס: שאני חושב שיש, למרות שיהודית קינג ציירה תמונה מאוד יפה, אני מעדיף לראות בזה את החצי כוס המלאה, היא גם חצי כוס ריקה.
דני פינס: אני חושב שיש התחלות של ליווי, זה לא קיים.
דני פינס: זה לא בכל התכניות, מעט מאוד תכניות יש ליווי.
דני פינס: ואני מאוד דוגל בזה, אני אפילו יזמתי תכנית שעושה את זה כבר שנתיים, מלווים אנשים במקומות עבודה.
דני פינס: זה לא קיים ברוב המקומות.
דני פינס: יש מגמה כזאת, זה מאוד חשוב.
דני פינס: החלק השני עוד יותר חשוב, ואין כל-כך פתרון, זה קורסים לאנשים עובדים.
דני פינס: כלומר, אישה שמשתתפת בתכנית של "בעצמי" או "באשת חיל" או פרוייקט אחר.
דני פינס: פעם ראשונה יוצאת מהבית עם מעט השכלה, עם לא יתאפשר לה במהלך השנים להשלים השכלה - אז זה מבוי סתום.
דני פינס: ובסופו של דבר סביר להניח תוך מספר שנים היא תמצא את עצמה בלי עבודה.
קולט אביטל: אם אין תכנית מכוונת הדבר הזה לא ילך.
דני פינס: נכון.
דני פינס: אני חושב שצריכים להעניק ולהרחיב את האפשרויות של השלמת השכלה לאנשים עובדים.
דני פינס: אני כן חושב שחשוב קודם לקחת את הצעד הראשון ולצאת מהבית ולהתחיל לעבוד.
דני פינס: אבל אני גם חושב שחייבים להיות יותר מסלולים של לימודי ערב, השלמת השכלה והכשרה מקצועית.
קולט אביטל: וזה צריך להיות מי?
קולט אביטל: תמ"ת?
דני פינס: זה שירות התעסוקה, זה תמ"ת, זה אגף להכשרה מקצועית, זה הרווחה.
דני פינס: יש פה שיניים של הרבה מאוד משרדים.
דני פינס: אני חושב שזה מאוד חיוני כי הרעיון הוא באמת לאפשר איזשהו מדיניות חברתית בסופו של דבר.
דני פינס: וזה שבן-אדם יוצא מהבית, זה צעד ראשון צעד מאוד חשוב.
דני פינס: אבל אני חושב שצריכים לחזק את הצעד הזה, גם באפשרות של השלמת ההשכלה וגם באפשרויות של הכשרה, שחלקם יכולים להתנהל במקום העבודה.
דני פינס: אבל צריכה להיות פתיחות לזה.
דני פינס: אני חייב להגיד שיש התחלות של פתיחות, גם בתמ"ת וגם במקומות האחרים.
דני פינס: אבל אנחנו ממש בתחילת הדרך ולדעתי על זה חייבים לשים דגש.
קולט אביטל: מר רימון לביא משירות התעסוקה.
רימון לביא: אני מצטרף בהחלט למה שדני פינס אמר כאן מהג'וינט.
רימון לביא: אל"ף, אני לא מייצג את משרד התמ"ת, אלא את שירות התעסוקה.
רימון לביא: אנחנו שייכים לשר אהוד אולמרט אבל לא למשרד התמ"ת.
קולט אביטל: אבל אתם עובדים באותה מסגרת, לא?
רימון לביא: אמרתי, תחת שר המסחר והתעשייה.
קולט אביטל: ואין קשר ביניכם?
רימון לביא: יש קשר, אבל אני לא מייצג אותם.
רימון לביא: אלא אני רוצה להגיד לפחות דבר אחד.
רימון לביא: למרות כל הויכוחים על חיזוק הכשרה מקצועית, התקציב של הכשרה מקצועית קוצץ ביותר מחצי.
רימון לביא: זה הדבר שקודם כל שצריכים לקחת בחשבון.
רימון לביא: והשנה עוד היו קשיים מיוחדים מבחינת הזרמת כספים וכל זה שהקפיאו למעשה את חלק גדול מהפעילות.
רימון לביא: הדבר שנפגע במיוחד זה באמת כל התחום של השלמת השכלה.
רימון לביא: ובמסגרת הזאת עוד ניתן דגש מאוד חזק על ארבעה ענפים מחליפי עובדי זרים.
רימון לביא: זאת היתה מדיניות המוצהרת של הממשלה.
רימון לביא: ודווקא בתחומים האלה ניסינו לעשות גם קורסים מיוחדים.
רימון לביא: סיעוד, מתכת, חשמל ובנין.
קולט אביטל: ארבעת התחומים האלה ניתנו קורסים?
רימון לביא: בארבעת התחומים האלה, היו עיקר הקורסים שנפתחו השנה.
רימון לביא: בכל ארבעת התחומים האלה עשינו ניסיונות לפתוח קורסים מיוחדים, עם מכינות מיוחדות ועם תכניות מיוחדות ליוצאי אתיופיה, עם הצלחה, הייתי אומר חלקית.
רימון לביא: בעיקר בגלל מה שדני פינס הזכיר כאן.
רימון לביא: מה שאנחנו למדנו במשך השנתיים האחרונות לפחות, שללמוד בלבד אפקטיבי פחות.
רימון לביא: לדוגמה, גם כמשרד הקליטה מזרים כספים לכיתות של לימוד עברית, אנחנו בשירות התעסוקה אמרנו: "אנחנו לא מוכנים לפתוח ליוצאי אתיופיה רק כיתות לימוד, אנחנו רוצים שזה כיתות משולבות או עם עבודה, אם מוצאים מעסיקים שמוכנים לקבל אותם שבוע-שבוע, שלושה ימים ושלושה ימים, כדי בדיוק להכניס המקדימה, מעשים שיאפשרו להם גם ללמוד יותר טוב את העברית.
רימון לביא: בעצמי, או עם עמותות אחרות או עם תכניות אחרות, שאנחנו דורשים שילוב עם סדנאות להקניית הרגלי עבודה, עם ליווי תעסוקתי.
קולט אביטל: זה אגב לא יכול להיעשות אם זה שילוב בהרגלי עבודה, זה לא יכול להיעשות כמו שעושים גם במשרדי ממשלה כמה קורסים על-חשבון שעות העבודה, או בזמן שעות העבודה?
קולט אביטל: במשרדי הממשלה נעשים בתוך שעות העבודה.
קולט אביטל: אני אומרת לך את זה כי אני יודעת את זה.
רימון לביא: התקציבים של התמ"ת, של אגף להכשרה מקצועית למובטלים מיועדים למובטלים זה שעות בוקר.
רימון לביא: זה בדיוק מה שדני אמר, כל התחום הזה של לימודים למועסקים חסר מאוד.
רימון לביא: אנחנו ביקשנו את זה בין היתר עם השימוש של תנאי הזכאות לתשלומי העברה.
קולט אביטל: מה אתם תעידו לגבי התקציב של השנה הבאה, יש לך איזה שהיא ידיעה עם הסעיף הזה כלול בתקציב שלכם?
רימון לביא: עד כמה שאני יודע, לא.
רימון לביא: לא ישירות כסעיף נפרד, אבל אנחנו דרשנו מתוך התקציב הרגיל, אנחנו דרשנו לקצר את הקורסים למקסימום שלושה-ארבעה חודשים ולהבטיח למי עובר את השלב הראשון, את המודולה הראשונה, שאם הוא יוצא לעבודה, הוא יוכל להתקבל בעצם לקורס אחר-כך במסגרת ערב.
רימון לביא: יש קשיים רבים של תיאום זמנים וכן הלאה, אבל זאת המגמה ואנחנו גם שותפים לנקודה השניה שדני הזכיר, וזה עם כל הגורמים שעוסקים בליווי אחר-כך תוך כדי הכנסה לעבודה, אז אנחנו משתפים פעולה.
רימון לביא: כי לנו בעצמנו אין כח אדם שאנחנו יכולים להקציב לזה.
רימון לביא: אבל אנחנו קלטנו בין היתר כמה יוצאי אתיופיה במסגרת של קידום העסקה של משרד הקליטה, הם נקלטו יפה מאוד.
קולט אביטל: גם אלה שעוברים את ההכשרות?
רימון לביא: לא, אני לא מדבר על הכשרה, אני מדבר על שירות התעסוקה.
רימון לביא: דווקא על הטיפול התעסוקתי, ואנחנו נעזרים גם במגשרים מטעם הגופים השונים, משרד הקליטה וכן הלאה.
אללי אדמסו: אני בהחלט מתנצל, לא שמעתי את ההצגה של הג'וינט מה שהם הציגו.
אללי אדמסו: וראשית כל אני באמת רוצה להודות על הדיון שזה מתקיים, זה באמת לקדם את המטרה.
קולט אביטל: אנחנו רוצים לקוות אחרי שנצא מכאן, זה יקדם.
קולט אביטל: זה גם תלוי בכם, בתמ"ת.
אללי אדמסו: בהחלט.
אללי אדמסו: גם בכל הרצון הטוב של כל הגורמים שהם שותפים כאן, אז אני רוצה להתחבר מרימון לביא שהוא אמר.
אללי אדמסו: השנה בהחלט יש את הקיצוצים במשרד שלנו.
אללי אדמסו: זה בהחלט בכל המגזרים השונים, זה כמו כל המגזרים זה חלק מהמצב הכלכלי במדינה.
אללי אדמסו: יחד עם זאת, משרד התמ"ת כל שנה אנחנו מכשירים בין 1,000 עד 1,500 עולי אתיופיה.
קולט אביטל: אנחנו נוכל לקבל ממך, אם אתה מדבר על הכשרות וביקשנו את זה ללא ממך אמנם, אבל ביקשנו בעבר לקבל פירוט, אם אפשר, זה היה בדיון אחר, אם אפשר לקבל פירוט לא רק מספרים, אלא פירוט באיזה מקצועות אתם מכשירים אנשים.
קולט אביטל: זה חשוב לנו לדעת.
אללי אדמסו: אני רושם לי ואני אגיש לממונים עלי.
אללי אדמסו: אם הממונים רואים לנכון להעביר את זה, בהחלט.
קולט אביטל: אין כזה דבר, הממונים אם רוצים ורואים לנכון.
קולט אביטל: שהכנסת דורשת, הממונים צריכים לתת.
קולט אביטל: זה אפילו לא עניין בבחירה.
קולט אביטל: הכנסת דורשת נתונים, היא צריכה לקבל אותם.
אללי אדמסו: כמובן שאני הרי לא קובע, בהחלט אני אעביר את המסר למשרד.
קולט אביטל: ואנחנו ניתן לך שבועיים לחזור אלינו בתשובה.
אללי אדמסו: או-קיי.
אללי אדמסו: מה שאני רוצה להגיד בעצם כמו שכולם יודעים שרמת ההשכלה של עולי אתיופיה היא מאוד נמוכה, באחוזים הגדולים.
אללי אדמסו: ולכן בדרך-כלל העולים מאתיופיה שהם לומדים קורסים פשוטים שהם קצרים, ושהם גם צריכים הרבה משאבים, לא כמו אוכלוסייה רגילה שיכולה לעשות במסגרת הקיימת.
אללי אדמסו: ולכן באמת כל הגופים שנמצאים כאן, ג'וינט, הסוכנות ועוד עמותות שונות.
קולט אביטל: אדמסו, אל"ף, זה נכון שחלק מהאוכלוסייה זקוקה לקורסים פשוטים.
קולט אביטל: אבל חבל שלא שמעת את ההצגה כי היית נהנה ממנה.
קולט אביטל: כי בסך-הכל מדובר גם באנשים שנקלטו לשוק העבודה.
קולט אביטל: מדובר בהתקדמות מאוד משמעותית בקרב הקהילה.
קולט אביטל: ומה שחיוני מאוד גם לאנשים האלה שהתקבלו זה טיפול מתמיד תוך כדי זה שהם עובדים להמשיך בהכשרות.
קולט אביטל: ולכן מה שאני מציעה לכם, אתה תקבל מאתנו, זה לא סוד, תקבל גם מהג'וינט וגם מאתנו את הסטנוגרמה של מה שהוצג כאן היום.
קולט אביטל: ואני רוצה שאתם אל"ף, תחזרו אלינו עם רשימת הקורסים שאתם מעבירים.
קולט אביטל: אבל בי"ת, אנחנו רוצים לקבל גם אם מדובר במגבלות תקציביות, לראות מכם איזה שהיא תכנית עבודה לשנה הבאה, שכוללת את שני המימדים.
קולט אביטל: את המימד של הקורסים הפשוטים יותר לאלה שאתם רוצים לשלב אותם, חסרי ההשכלה, בשוק העבודה.
קולט אביטל: אבל אנחנו רוצים לקבל מכם גם תכנית עבודה לגבי אותו הליווי שדרוש לאנשים שהצליחו לפרוץ את תקרת הזכוכית ולהתחיל ולהתקדם וגם הם זקוקים תוך כדי זה שהם עובדים, להכשרה מתמשכת כדי שיוכלו להתקדם.
קולט אביטל: אלה שני הדברים שנראים לנו כאן חיוניים.
קולט אביטל: וחיוני לנו שאנשים שנקלטו כבר לשוק העבודה, שרואים שמתחילים להצליח, מאוד מאוד חשוב לתת להם את התחושה הזאת.
קולט אביטל: אז נכון שאולי חלק ממוקדי העבודה, התעסוקה של משרד הקליטה דואגים לדבר הזה, אבל פה צריך להיות קשר הדוק בין אותם האנשים, אותם המוקדים, אותן העמותות, ואתם שצריכים לתת את המענה גם המקצועי וגם התקציבי להמשך ההכשרות האלה.
קולט אביטל: זה בדיוק הקשר שחסר פה בין המערכות.
קולט אביטל: אז אין לי טענות אליך אישית אבל אני רוצה פשוט שהנקודה הזאת תובהר כדי שנצא מכאן עם איזה שהיא אפשרות להתקדם עם תכנית עבודה מעשית.
קולט אביטל: מקובל עליך?
אללי אדמסו: כן.
דפני מושיוב: משפט אחד אולי להציע, אולי בחזרה לרעיון שלך בחד-הוריות, ועדה בין משרדית.
קולט אביטל: מה קשור הוועדה הבין משרדית לחד-הוריות?
דפני מושיוב: אבל פה יושבים רוב האנשים ואולי בכל זאת, משרד הקליטה, הג'וינט, באמת יכנסו, יש היום מיזם חדש ולהציע באמת איזה שהיא תת-ועדה.
קולט אביטל: כיוון שאני חושבת שהעניין הזה, אל"ף, יש בו אלמנטים מעודדים.
קולט אביטל: בי"ת, יש כבר הצלחות.
קולט אביטל: גימ"ל, יש פה אנשים סביב השולחן הזה שהנושא נראה להם פחות מסובך ומורכב, כי לא צריך להמציא, יש מאין.
קולט אביטל: אז באמת אני מקבלת בשתי ידיים את הרעיון שלך ואני באמת מציעה, אני לא הרשות המבצעת, אני רק הרשות המחוקקת, שתוקם ועדה בין-משרדית בניהולו, או בתיאומו של משרד הקליטה, אם הדבר נראה לכם.
קולט אביטל: דוד זה בסדר?
קולט אביטל: דב זה בסדר?
קולט אביטל: שתקימו ועדה בין-משרדית שנותנת איזה שהיא תכנית עבודה לקבל אותם האלמנטים שעלו כאן
קולט אביטל: היום יחד עם התמ"ת, יחד עם שירות התעסוקה ויחד עם העמותות והג'וינט.
קולט אביטל: זה אפשרי?
אללי אדמסו: אני רוצה להוסיף ולהציע.
אללי אדמסו: הרי יש בכל הגופים של העמותות יש תקציב.
אללי אדמסו: אז כל גוף שהוא באמת יש לנו את האינטרס לקדם את הקהילה, זה ברור.
קולט אביטל: אבל אתה רואה שהתקציב הקיים, הרצון קיים והמענה שלכם לא קיים.
אללי אדמסו: האמת, אני לא יודע אם מה שהיא מדווחת אם זה נכון או לא נכון.
קולט אביטל: אין לה שום אינטרס לבוא לספר סיפורים.
קולט אביטל: תאמין לי, היא באה מרחוק.
אללי אדמסו: אני מבקש לסיים את מה שאני רוצה להגיד.
אללי אדמסו: ספציפית בנקודה שהיא ציינה לגבי יקנעם, יהיה דיון.
אללי אדמסו: אנחנו צריכים לשבת בשבוע הבא, יהיה דיון, אנחנו הולכים לפתור ולקדם.
אללי אדמסו: כל גוף, זה לא נכון.
אללי אדמסו: אני אישית שעובד בשטח, זה לא במשרד אלא בשטח, אנחנו פונים כל גוף.
קולט אביטל: אדמסו, אנחנו נרצה לשמוע את תוצאות הדיון בעוד שבוע.
קולט אביטל: ואנחנו גם נבקש מעמותת "בעצמי" לדווח לנו שהנושא בא על פתרונו.
אללי אדמסו: מה שאני מבקש אם אפשר באמת כל הפרוייקט שלנו שהרבה בתמ"ת, במשרד ממשלתי שזה נופל, הרבה פעמים שחסרים דברים קטנטנים כמו החזר נסיעות, כמו מלווה לאנשים באותם קורסים.
קולט אביטל: אני מבקשת ממך, אני לא רוצה להיכנס לפרטים.
קולט אביטל: בשביל זה אני מציעה ואני שוב פעם רוצה להודות לדפני, אם תקום ועדה בין-משרדית ביניכם איזה צוות תיאום, אתם תגידו להם מה חסר לכם.
קולט אביטל: ואני מניחה שיחד תמצאו מאגר משותף למצוא את הפתרונות.
קולט אביטל: מאז שאני נכנסתי לתפקיד הזה, אני משתמשת יותר ויותר בנושא שנקרא "איגום משאבים".
צגה מלגו: אני בא מלוד ואני גר בלוד ואני מכיר את המוקד, לא מכיר טוב, אבל אני מכיר, אני יודע שהמוקד קיים.
צגה מלגו: המוקד פועל בתוך המתנ"ס.
קולט אביטל: אני לא יכולה עכשיו להיכנס לדיון פרטני.
קולט אביטל: אם יש בעיות ספציפיות אני מבקשת שתודיעו לנו ואנחנו נבדוק מול משרד הקליטה.
צגה מלקו: הם אמרו שנפתחו עוד מוקדים.
צגה מלקו: מה קורה עם המוקדים שכבר קיימים?
קולט אביטל: תודה שהסבת את תשומת לבנו.
קולט אביטל: לי אין תשובות על זה.
קולט אביטל: אנחנו נבקש את התשובות בצורה מסודרת.
מיכל אגזה: אני רוצה לשאול שאלה לגבי הנתונים שניתנו, נתונים באמת יפים ומרשימים.
מיכל אגזה: אני רוצה לשאול לגבי האקדמאים שמועסקים בתכניות.
מיכל אגזה: אם ניקח בחשבון העובדה שהם מועסקים בתכניות שעוסקות בקהילה ועובדות עם הקהילה.
מיכל אגזה: ואני שואלת את זה כי בעיקר אני מביאה את הקול של בני-הנוער.
מיכל אגזה: את דיברת על זה שזה מהווה מודל ואני שמחה על כך.
מיכל אגזה: ואני גם חושבת שזה נכון שזה יהיה כך.
מיכל אגזה: ויש לזה את היתרונות שלו, אבל יש גם את החסרונות של זה.
מיכל אגזה: ובני-נוער בעיקר רואים את החסרונות.
מיכל אגזה: "אני רוצה ללמוד כך וכך ומה אני אעשה בסופו של דבר, אני אעבוד עם בני הקהילה בלבד".
מיכל אגזה: אז אני רוצה לדעת אם הנתונים האלה נלקחו בחשבון, אם העובדה שהאקדמאים מועסקים בתכניות שעוסקות עם הקהילה בלבד.
שמואל אדלר: המחקר שאני תיארתי מקודם, על בוגרי מינהל הסטודנטים, אחת השאלות שאנחנו שאלנו איזה סוג עבודה הוא עושה, אם הוא עובד למען הקהילה או עבור הציבור הכללי.
שמואל אדלר: ותהיה לנו תשובה לפחות חלקית, על מה שקשור לכל אלה שגמרו את הלימודים במסגרת מינהל הסטודנטים של משרד הקליטה.
נגיסט מנגשה: הערה.
נגיסט מנגשה: אחד הדברים שמיכל אמרה הוא על מעגל הציבור של התעסוקה של יוצאי אתיופיה, אך ורק בפרויקטים בלבד שהם זמניים שהם מצטיינים, אנשים מפטורים ממקומות עבודה, אין להם המשך של עתיד בתעסוקה.
נגיסט מנגשה: הדבר הנוסף אני רוצה להתייעץ על תקציב של הכשרה מקצועית לעולי-אתיופיה.
נגיסט מנגשה: הפרוייקט הלאומי כרגע מכין פרוייקט.
נגיסט מנגשה: גילינו היום שיש כ9- מיליון ש"ח תקציב להכשרה מקצועית.
נגיסט מנגשה: ישבתי במשרד התמ"ת עם האחראית בנושא של ההכשרה המקצועית, ואפילו קיבלנו את הרשימה של קורסים והכסף.
נגיסט מנגשה: הכסף הזה הוא כסף רב.
נגיסט מנגשה: הרבה מאוד גופים וולונטריים כולל ג'וינט.
קולט אביטל: כשאת מדברת על 9 מיליון, זה התקציב של התמ"ת או שזה הכל כל המשאבים?
נגיסט מגנשה: הוא במימון משרד התמ"ת.
קולט אביטל: את אומרת שזה כסף ממשלתי?
נגיסט מגנשה: זה כסף ממשלתי, זה כסף רב.
נגיסט מגנשה: לכן אני רציתי להציע הכשרה מקצועית צריכה להיות הכשרה.
נגיסט מגנשה: אל"ף, שהיא באמת בהתאם לדרישות השוק, מה היום השוק צריך.
נגיסט מגנשה: ואיזה אנשים מתאימים לשוק הזה.
נגיסט מגנשה: לא לשלוח את כולם להכשרה מקצועית, לבזבז כסף, אלא תבדקו בקרב יוצאי-אתיופיה.
נגיסט מגנשה: בכל בית יש שלוש-ארבע תעודות שבמגירה.
נגיסט מגנשה: אז גם המדינה משקיעה, הכסף בחינם, לכן צריך לחשוב פעמיים-שלוש עם ועדה בין-משרדית שדפני הצעת אותה.
נגיסט מגנשה: אני מאוד מבקשת שהיא תשקול את זה גם כן לבדוק איזה סוג עבודה, איזה הכשרה מקצועית איכותית מלווה.
נגיסט מגנשה: וגם אם אנשים מחזיקים מעמד.
נגיסט מגנשה: ההיבט הנוסף שכולנו מדברים על תעסוקה של עולים במקומות העבודה.
נגיסט מגנשה: כמו שאתם יודעים חייבים לתת ליווי למעסיקים.
נגיסט מגנשה: יש פער עצום, גם פער בתפיסת הזמן, גם פער תרבותי.
נגיסט מגנשה: לכן גם הגופים הוולונטריים, שכמו שאתם עושים היום, גם גופים ממשרדי הממשלה, כדאי גם כן ללווות את המעסיקים שהעובדים יהיו עובדים לטווח ארוך ולא לטווח קצר יותר.
קולט אביטל: זה מאפשר לי לסיים את הנושא הראשון ולעבור לנושא השני.
קולט אביטל: אני עוברת לנושא הבא שהוא מתקשר, שהוא כמעט המשך טבעי.
קולט אביטל: אך אני קודם כל רוצה להודות למכון ברוקדייל, ליהודית קינג על כך שהיא הציגה לנו את הנתונים שיש בהם בהחלט בשורה טובה ולכל מי שהשתתף, אבל כמובן שכאן אנחנו לא יכולים רק להגיד "מברוק" ולהיות מאושרים מכל אותן ההצלחות, למרות שהן לא תמיד נראות לעין, אנחנו רוצים לעסוק במה שנקרא החצי הכוס הריקה.
קולט אביטל: אנחנו קיבלנו כאן היום כיוונים מאוד ברורים לגבי מה סוג ההשקעות שדרושות כדי שבני הקהילה האתיופית יוכלו להשתלב יותר טוב, גם בשוק העבודה והתעסוקה וגם בחברה הישראלית ותחום התעסוקה לפחות לי, באופן אישי, נראה כקריטי, הוא תמיד נראה לי כך.
קולט אביטל: ולכן אני חושבת שההחלטה הראשונה היא באמת על הקמת אותו הצוות.
קולט אביטל: ואני הייתי מבקשת שאותו הצוות ישים על השולחן.
קולט אביטל: אל"ף, את הבעיות הקיימות.
קולט אביטל: בי"ת, באמת לבדוק איזה קורסים ניתנו, עד כמה היתה בהם תועלת, עד כמה האנשים באמת עברו את הקורסים.
קולט אביטל: וכמו שאמרה נגיסט שמו אותם במגירה וזה לא עזר.
קולט אביטל: ועד כמה צריך אולי להתאים את המשך ההכשרה המקצועית לצרכים שהולכים ומתפתחים בצורה אחרת.
קולט אביטל: אני רוצה להוסיף ולהמליץ בכל לשון של המלצה שתינתן שימת לב מיוחדת חוץ מעניין הגנים או הפתרון לילדים, לראות איזה סוג עידוד אפשר לתת לנשים לצאת להכשרות מקצועיות כדי להוציא אותן לשוק העבודה.
קולט אביטל: ואני רוצה לקבל מהתמ"ת, אנחנו שמענו כאן ואני מודה לנגיסט, אנחנו שמענו לפחות בידיה נתונים.
קולט אביטל: עכשיו אנחנו יודעים מה התקציב שעומד לרשותו של התמ"ת.
קולט אביטל: אבל אנחנו נרצה לשמוע ולקבל כאן תוך חודשיים מהיום, כיוון שאנחנו רוצים לתת לצוות לשבת יחד, אנחנו רוצים תוך חודשיים מהיום לקבל איזה שהיא תכנית עבודה ספציפית שכוללת את כל אותם הממדים עליהם אנחנו דיברנו.
קולט אביטל: הכשרה שיש בה קצת המשכיות, שיש בה שלביות, שיש בה ליווי, שיש בה גם מענה לנושא של המעסיקים.
קולט אביטל: אז אני מאוד אבקש וכמובן שבאותו השולחן אפשר לדון גם על אותם הדברים שלתמ"ת נראה שהם חסרים כדי שהם יוכלו לבצע את זה.
קולט אביטל: וכמובן הייתי מציעה שבצוות הזה אפשר יהיה לשתף גם את הג'וינט ואם אפשר גם את נציגי העמותות והביטוח הלאומי.
קולט אביטל: הביטוח הלאומי, לא רק צריך לעודד אות כולנו, האינטרס של כולנו והאינטרס של הביטוח הלאומי זה לא לשלם קצבאות.
קולט אביטל: כדי לא לשלם קצבאות, צריך לתת לאנשים את האפשרות לעבוד.
קולט אביטל: כדי לתת להם את האפשרות לעבוד, צריך לתת את ההכשרות.
קולט אביטל: וזה נראה לנו כדבר שכולם צריך להיות אינטרס.
קולט אביטל: אני קודם כל רוצה להודות למכון ברוקדייל, ליהודית קינג על כך שהיא הציגה לנו את הנתונים שיש בהם בהחלט בשורה טובה ולכל מי שהשתתף, אבל כמובן שכאן אנחנו לא יכולים רק להגיד "מברוק" ולהיות מאושרים מכל אותן ההצלחות, למרות שהן לא תמיד נראות לעין, אנחנו רוצים לעסוק במה שנקרא החצי הכוס הריקה.
קולט אביטל: אני אבקש מהמנכ"לית של הפרוייקט הלאומי האתיופי, נגיסט מנגשה להציג את הרקע של הפרוייקט.
קולט אביטל: אנחנו יודעים שאנחנו פנינו לממשלה שיש פנייה שלנו למשרד הקליטה, שמשרד הקליטה פנה לאוצר לקבל הקצבה של שני מיליון לפרוייקט הזה.
קולט אביטל: ואם הממשלה תואיל בטובה לתת את ההשקעה המינימלית הזו - אז אנחנו גם יודעים שישנה אפשרות לקבל מקרנות ומגופים בחוץ-לארץ השקעה פי שלוש יותר גדולה.
קולט אביטל: כך שאנחנו בכל פרוייקט כזה רק יכולים לצאת נשכרים.
נגיסט מנגשה: תודה רבה.
נגיסט מנגשה: כפי ששמעתם ברקע, פרוייקט לאומי היום התחיל את עבודתו בתפקיד מצומצם ביותר.
נגיסט מנגשה: אני הולכת להציג את ההתמקדות של הפרוייקט, אני לא נכנסת להיסטוריה של הפרוייקט הלאומי.
נגיסט מנגשה: על מה שהוא היה אמור.
קולט אביטל: למען המאזינים בבית, איך זה קם, על-ידי מי זה מופעל?
נגיסט מנגשה: פרוייקט לאומי הוא החלטת ממשלה, שממשלת ישראל קיבלה החלטה ב2001- שעולי אתיופיה צריכים פרוייקט לאומי.
נגיסט מנגשה: פרוייקט שיוכל לטפל מגיל לידה עד גיל 35 למשך תשע שנים, בתקציב מפואר וגדול ביותר של כ660- מיליון דולר.
נגיסט מנגשה: 330 מיליון דולר מהתפוצות ו330- מיליון דולר מהממשלה.
נגיסט מנגשה: בינתיים קרו הרבה דברים, התקציב הזה נשאר על הנייר בלבד.
נגיסט מנגשה: מאז כניסתי לתפקיד מה שעשינו, ראינו שהכסף הזה הוא לא קיים, הפרוייקט לא יכול להיות מציאותי.
נגיסט מנגשה: לכן התמקדנו אחרי למידה רבה ופגישות עם משרד החינוך, המשרד לקליטת העלייה, משרדים שונים אחרים וכולל נציגות קהילת יוצאי אתיופיה, אנשים מקצועיים, גופים באמת רלוונטיים.
נגיסט מנגשה: רצינו ללמוד בדיוק מה היה.
נגיסט מנגשה: התחלנו לכתוב דוחות.
נגיסט מנגשה: אחד הדוחות שנמצא בטיוטא שזה דוח תעסוקה.
נגיסט מנגשה: גם נשלח את הטיוטא ליושבת-ראש.
נגיסט מנגשה: הדוח הנוסף הוא דוח חינוך שממצה את האזרחים של עולים מאתיופיה, איזה תכניות קיימות.
נגיסט מנגשה: ובנוסף לזה איזה בעיות ואיזה דרכים קיימות.
נגיסט מנגשה: לכן בעקבות הדוח הזה החלטנו להתמקד בתכנית בשם "space is schooling private and community permeate" שזהו סגנון הלימודים לתלמידים חלשים וגם כן בהעצמה של הקהילה.
נגיסט מנגשה: החלטה זאת התקבלה בוועד המנהל, במועצה, כולל המועצה בארצות-הברית.
נגיסט מנגשה: כמובן לפרוייקט הלאומי יש שני יושבי-ראש.
נגיסט מנגשה: יושב-ראש בארצות-הברית ויושב-ראש בארץ, מר ראובן מרחב והוא מתנצל הוא לא יכול היה להגיע, יש לו טיפול רפואי, עבר תאונה.
נגיסט מנגשה: אז לכן אני מייצגת את הפרוייקט.
נגיסט מנגשה: אחד, יש פה את נציגי הקהילה יוצאי אתיופיה, ארגונים שמלווים את הפרוייקט מאוד מקרוב.
נגיסט מנגשה: הם יכולים להשלים מה שאני לא אוכל להשלים.
נגיסט מנגשה: תרשו לי להציג את הנתונים קודם כל על הקהילה, במיוחד אני אתמקד בנושא החינוך.
נגיסט מנגשה: היום בישראל יש כ-93 אלף עולים מאתיופיה.
נגיסט מנגשה: מתוכם 55 אחוז בני-נוער וילדים מגיל לידה עד גיל 20.
נגיסט מנגשה: בגיל הרך בשנה יש כ-12,500.
נגיסט מנגשה: וכ-30 אלף תלמידים נמצאים במערכת חינוך, מתוכם 16 אלף בבתי-ספר יסודיים, ו-14 אלף בחטיבות ביניים ותיכון.
נגיסט מנגשה: אם אנחנו נסתכל על תמונת המצב בחינוך, כמו שאתם ראיתם, יש השפעה בותק, יש השפעה באמת בהשקעות שנעשות על-ידי משרדים וארגונים וולונטריים אחרים שהם גם כמו בתעסוקה יש עלייה.
קולט אביטל: את יכולה להגיד לנו כמה לומדים במערכת הממלכתית וכמה בממלכתי-דתי?
נגיסט מנגשה: עודי הוא המומחה כאן, אבל אם נדבר באחוזים כמו שאנחנו מדברים, יש כ-75 אחוז לומדים בממלכתי דתי ואחרים בבתי-הספר ממלכתיים.
עודי בהט: בחטיבות העליונות המספרים משתנים ל-60-40 בערך.
קולט אביטל: לטובת הממלכתי, לא הממלכתי-דתי?
עודי בהט: אבל זה עדיין 60-40.
קולט אביטל: ויש מענה לכל אותם המקצועות.
קולט אביטל: זאת אומרת, חיזוק במתמטיקה, אנגלית ומדעים?
נגיסט מנגשה: אם אנחנו נדבר על הישגים לימודיים, יש התפתחות די רצינית, יש השקעה.
נגיסט מנגשה: אבל בכל זאת כמו שאתם רואים, המסמכים שלי מבוססים: אל"ף, ממכון ברוקדייל, מהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה וגם ממשרד החינוך.
נגיסט מנגשה: זה מצביע 63 אחוז מבתי-הספר היסודיים ו74- אחוז חוץ מתלמידים בחטיבות ביניים הם מתחת לממוצע במתמטיקה, עברית ומדעים.
קולט אביטל: ולכן היתה שאלתי לעודי מה המענה במערכת החינוך עצמה קודם כל.
קולט אביטל: אם זאת הבעיה?
נגיסט מנגשה: אני עוד פעם מדגישה, יש עליה בהישגים לימודיים, במקבלי תעודת זכאות.
נגיסט מנגשה: אני יכולה לראות לפני כ-10 שנים הזכאים לתעודת בגרות היה 7 אחוז.
נגיסט מנגשה: עכשיו אפשר לראות באמת 42 אחוז לעומת 61 אחוז מכלל הישראלים-היהודים.
נגיסט מנגשה: ההשוואה שלי היא לא לכלל הישראלים, ההשוואה שלי הכלל-הישראלי-יהודית בלבד.
נגיסט מנגשה: אם אנחנו נסתכל - יש 42 אחוז מקבלי תעודת זכאות.
נגיסט מנגשה: אבל אם אנחנו נראה זכאות ברמה העומדת בדרישות קבלה מינימליות להשכלה גבוהה - רק 17 אחוז, לעומת 53 אחוז מכלל הישראלים-היהודים.
נגיסט מנגשה: אז אנחנו יכולים לבוא ולהגיד, יש לנו 42 אחוז זה מאוד מאוד רחוק להיכנס לאוניברסיטה, השכלה גבוהה זה לא אוניברסיטה.
נגיסט מנגשה: השכלה גבוהה יכולה להיות בהכשרה מקצועית שדורשת 12 לימוד ותעודת בגרות.
נגיסט מנגשה: נשירה בבתי-הספר.
נגיסט מנגשה: נתוני הנשירה הרשמיים של יוצאי אתיופיה זה 6.2 אחוז לעומת 4.5 מכלל האוכלוסייה.
נגיסט מנגשה: נשירה סמויה בקרב גילאי 14-17, נשירה סמויה זה 25 אחוז.
נגיסט מנגשה: נשירה סמויה עם נשירה, יכול להיות תלמיד מגיע פעם בשבוע, פעמיים בשבוע או יכולים להיות בכיתה או מסתובבים בתוך החצר.
נגיסט מנגשה: לכן זה גבוה מאוד.
נגיסט מנגשה: שילדים מגיעים לי"א וי"ב שליש מהתלמידים אינם נמצאים בבתי-הספר.
נגיסט מנגשה: י"א וי"ב לא חוק חינוך חובה, לכן גם הרשויות לא יכולות לעשות מעקב וגם אף אחד לא יודע איפה הנערים האלה נמצאים.
נגיסט מנגשה: יכול להיות שהם עובדים, יכול להיות שהם מסובכים עם החוק, יכול להיות הכל.
נגיסט מנגשה: אבל הנתונים מראים ומצביעים את זה.
נגיסט מנגשה: כשהסתכלנו איפה נקודות נשירה משמעותיות - לנשירה סמויה יש הרבה סיבות.
נגיסט מנגשה: הסיבה שיכולה להיות, תלמידים הם חלשים בלימודים, הם לא יכולים להיות ברמה של הכיתה.
נגיסט מנגשה: לכן מרביתם מעדיפים לא להיות שם.
נגיסט מנגשה: הנשירה יכולה להיות נשירה סמויה שהיא סיבה גם כן היא להרבה תלמידים מצביעים, גם המשרד לקליטת העליה מדווח וגם הדוח של מכון ברוקדייל להרבה תלמידים גם כן אין ציוד מתאים בבתי-הספר.
נגיסט מנגשה: יש חוסר בגלל המצב הכלכלי הקשה של המשפחות, תלמידים מגיעים בפחות ממה שנדרש בבית-ספר.
נגיסט מנגשה: לכן הם עוזבים את המערכת ומסתובבים.
קולט אביטל: ולכן התוצאה לאט לאט הולכת לכיוון עבריינות.
נגיסט מנגשה: נכון.
נגיסט מנגשה: לצערי הרב, אם אנחנו נסתכל על עבריינות נוער, כולכם יודעים המשטרה מדווחת על עלייה מתמדת של עבריינות נוער בקרב יוצאי אתיופיה.
נגיסט מנגשה: גם הגילאים של אלה שמבצעים את העבירה הם גילאים הרבה יותר קטנים מהמקובל.
נגיסט מנגשה: אפילו מדברים על זה שאחוז התיקים לנוער עולי אתיופיה בשלוש השנים האחרונות, הושלש.
נגיסט מנגשה: ונתונים של קטגוריות הפשע הם כמו שמסבירים, כמו שאתם רואים בנתונים.
נגיסט מנגשה: גניבות - כ-51.4 והמשטרה מנתחת מה גונבים?
נגיסט מנגשה: שהם במרביתם מזון וביגוד.
נגיסט מנגשה: אז המצב לא פשוט.
נגיסט מנגשה: אני לא רוצה להתעלם גם כן, יש בעיה של שימוש בסמים, אלכוהול.
נגיסט מנגשה: למרות שיש תכניות שונות, אבל הוא גבוה מאוד.
נגיסט מנגשה: בעקבות זאת הפרוייקט הלאומי החליט להתמקד בגילאים של חטיבות ביניים ותיכון.
נגיסט מנגשה: כשראינו את הנתונים וראינו גם כן איזה תכניות קיימות.
נגיסט מנגשה: ראינו תכניות רבות לגיל הרך, מגיל לידה עד כיתה א', יש היום תכנית פקט שהיא תכנית שמופעלת על-ידי הג'וינט שהיא תכנית.
נגיסט מנגשה: מרבית הכסף שלה מגיע מארצות-הברית, מהתורמים, גם משרדי הממשלה משתתפים, משרד החינוך, משרד לקליטת העליה.
נגיסט מנגשה: עולה עד עכשיו 14 מיליון דולר, השקעה רבה מאוד.
קולט אביטל: אז אני מבינה שהתכנית הזו היא רחבה במובן הזה שהיא כוללת ברובה גם את ההורים.
נגיסט מנגשה: נכון, היא פקט-קונספציה, בתוכה מכניסה כ26- תכניות.
נגיסט מנגשה: אין את המומחים שעוסקים בזה, אבל היא תכנית באמת הוליסטית, היא עובדת גם עם ההורים, היא עובדת עם המערכות שונות, היא עובדת גם כן עם הילדים בגירויים והתפתחויות.
נגיסט מנגשה: יש תכניות גם רבות שמוכנות על-ידי משרד החינוך, משרדים שונים, משרד לקליטה עלייה, כולל בבתי-הספר היסודיים.
נגיסט מנגשה: יש תכניות מקיפות, אני לא אומרת שזה מספיק, אבל באמת יחסית יש השקעה.