GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יהודית קינג: תראו את ההבדל בכמה שנים כל מה שזה עושה.
יהודית קינג: לעומת זאת, 43 אחוז שזה כמו בכלל האוכלוסייה היהודית, יש להם 12 שנות לימוד שזה פותח.
יהודית קינג: זאת אומרת, 73 אחוז יש להם השכלה שהיא הבסיס לקבל אותם לתעסוקה טובה.
יהודית קינג: ותואר אקדמי, כי עדיין הם אנשים צעירים, אז לא כולם גמרו.
יהודית קינג: כאלה שיש להם כבר תואר אקדמי שסיימו - 5 אחוז יש להם תואר אקדמי ותעודת בגרות 41 אחוז.
יהודית קינג: אם תסתכלו על אלה שטיפה יותר מבוגרים, אז ל-14 אחוז יש תעודת בגרות.
יהודית קינג: תראו איזה הבדל של כמה שנים, זה כבר עושה את זה.
יהודית קינג: אבל זה אומר, אני חושב שאנחנו בכיוון הנכון.
יהודית קינג: וכך אני חושבת שהשותפים זה שני גורמים עיקריים.
יהודית קינג: זה מצד אחד בני העדה עצמם, עם מוטיבציה מאוד חזקה, עם רצון להתקבל, ועם רצון להשיג ועם השקעה שלהם.
יהודית קינג: והמערכת הממשלתית והחוץ-ממשלתית שמסייעת.
יהודית קינג: אם זה במלגות ואם בתנאים אחרים וכו' וחונכו בעזרה ובלימודים.
מרינה סולודקין: שאלתי, אני לא יודעת אם זה קשור, אבל נדמה שקשור לתעסוקת הנשים.
מרינה סולודקין: שיעור הילודה.
יהודית קינג: יש לנו את הנתונים, אין לי אותם כאן עלי.
יהודית קינג: שיעורי ילודה הצטמצם.
יהודית קינג: זאת אומרת, רואים כאלה שהן יותר ותיקות או כיום אם אנחנו משווים נתונים של 2002-2003 לעומת 1995 - יש פחות.
קולט אביטל: על פני כמה המדגם הזה נעשה כמדגם?
יהודית קינג: מה שכאן זה אחוזים כמובן.
יהודית קינג: אבל זה מתוך סקר כוח-אדם שזאת האינפורמציה לדעתי, הכי מדויקת במדינת ישראל, הכי אמינה.
יהודית קינג: וזה נתונים של 2002-2003.
יהודית קינג: בסקר כוח-אדם, בגלל זה אני מוגבלת מבחינת הנתונים שאני יכולה להציג, כי אין שם המון נתונים.
יהודית קינג: אבל הנתונים שמה הם נתונים טובים, אמיתיים, מדויקים.
יהודית קינג: והקובץ האחרון שיש להם, זה לא נתונים שפורסמו.
יהודית קינג: לנו יש את הקובץ ואנחנו עושים את העיבודים מתוך הקובץ.
יהודית קינג: ולכן אנחנו יכלנו לעבד מה שאנחנו רוצים, ואנחנו יכולים לקבל הזמנות נוספות ובקשות נוספות - אנחנו ברצון, במידת האפשר ונתונים שנמצאים בקובץ, אנחנו יכולים לעשות את זה.
יהודית קינג: וגם לגבי נשים את אותו דבר.
יהודית קינג: אז אצל נשים בכל זאת רואים, אתם זוכרים אצל הגברים לא היה אף אחד עם אפס שנות לימוד.
יהודית קינג: אצל הנשים עדיין 12 אחוז בכל זאת נשים.
יהודית קינג: מבחינת רמת ההשכלה שלהן, גם הנשים הצעירות, הן קצת אחרי הגברים.
יהודית קינג: מצבן פחות טוב.
יהודית קינג: למרות שגם שם רואים קידום.
יהודית קינג: אם אנחנו מסתכלים על אלה שיש להן 12 לימוד ומעלה, אז בכל זאת 58 אחוז, ה-27 ועוד 31, 58 אחוז יש להן 12 לימוד ומעלה.
יהודית קינג: זאת אומרת, יש בכלל על מה לדבר ובהחלט אפשר לקדם אותן.
יהודית קינג: נקודה שהיא חשובה וזה נתון שמעולם לא פורסם.
יהודית קינג: לגבי במה הם מועסקים.
יהודית קינג: בדקנו את זה לגבי החבר'ה הצעירים.
יהודית קינג: זאת אומרת, אותם אנשים שעשו את המאמץ, שהמערכת עשתה את המאמץ עבורם, האם הם אלה שיש להם תואר אקדמי או תואר על-תיכוני אחר.
יהודית קינג: תואר על-תיכוני אחר זה יכול להיות הוראה, (נגיד שאין B.A) הוראה, הנדסאים, אחיות.
יהודית קינג: זאת אומרת, תואר-על תיכוני ואלה שעובדים במה הם עובדים.
יהודית קינג: אל"ף, תשוו 69 אחוז מיוצאי אתיופיה בכל הגילאים, אבל זה בעיקר יהיו הצעירים, שיש להם תואר אקדמי או תואר על-תיכוני, 69 אחוז מהם עובדים.
יהודית קינג: בכלל היהודים - 70 אחוז.
יהודית קינג: זה ממש אותו דבר.
יהודית קינג: זאת אומרת, שיעור התעסוקה שלהם, אלה שעובדים, הוא ממש אותו דבר.
יהודית קינג: מבחינת התפלגות מקצועות.
יהודית קינג: השאלה המעניינת אותנו זה לא רק שיגיעו להשכלה - אלא שהם אכן יעבדו במקצועות שהולמים את רמת ההשכלה שלהם.
יהודית קינג: זה המטרה שלנו הסופית.
יהודית קינג: ואז מה שאנחנו רואים, כאן יש לנו עוד מה לשאוף.
יהודית קינג: 54 אחוז מתוך אלה שמועסקים, עובדים במקצועות אקדמיים, חופשיים וטכניים.
יהודית קינג: למה הכוונה -במקצועות האלה - זה עורכי-דין ו זה כלכלנים וזה עובדים סוציאליים, עובדים קהילתיים, מורים, הנדסאים.
יהודית קינג: זאת אומרת, למעלה מחצי כן עובדים במקצועות שהולמים את רמת השכלתם.
יהודית קינג: יחד עם זאת, זה פחות מאשר בכלל האוכלוסייה היהודית.
קולט אביטל: דרך אגב, זה נתון שהטלוויזיה הישראלית למשל לא בדיוק תשדר.
קולט אביטל: כי אם אנחנו ניקח את הדגם של מה שהבנו בשבוע שעבר.
מרינה סולודקין: אבל אנחנו יכולים לפרסם.
30095: יש לי שאלה.
30095: אם זה 54 אחוז הם עובדים במקצועות שהם למדו?
יהודית קינג: יש את הפירוט של איזה מקצועות בדיוק, אבל זה נורא נורא קטן.
יהודית קינג: אני אסביר לכם בקטגוריות.
יהודית קינג: הבעיה של להגדיר מה זה מקצוע.
יהודית קינג: זאת אומרת, מישהו שיש לו B.A. בגיאוגרפיה, מה המקצוע שלו.
יהודית קינג: האם הוא גיאוגרף, אתה מבין יש בעיה כאן
יהודית קינג: בדברים האלה להגדיר מה זה במקצוע.
קולט אביטל: זה אומר שמישהו שרכש השכלה, שוק העבודה פתוח בפניו גם בתחומים אחרים.
30095: יש כאלה שיש להם תואר שני ותואר ראשון, רואים אותם שהם עובדים כשומרים.
קולט אביטל: אברהם, זה קורה גם לכלל האוכלוסייה.
קולט אביטל: זה קרה גם לעולים חדשים שבאו מרוסיה שהיו רופאים ועבדו בעבודות ניקיון.
קולט אביטל: בשוק שאין בו מקומות עבודה.
קולט אביטל: אנחנו מדברים, אנחנו לא בבועה, אנחנו שוכחים שאנחנו עומדים במציאות שבה יש אבטלה, אין מקומות עבודה.
קולט אביטל: ולכן גם אנשים בעלי מקצועות אקדמיים לפעמים עובדים בעבודות שלא תואמות את הציפיות שלהם ושלנו.
יהודית קינג: זאת אומרת, יש עוד מה לשאוף.
יהודית קינג: אפשר להסתכל מצד אחד על חצי הכוס המלאה ולהגיד, חצי מהם עובדים במקצועות שהולמים את השכלתם.
יהודית קינג: יחד עם זאת, יש חצי שלא עובד במקצועות שהולמים את השכלתם.
יהודית קינג: וכאן אני חושבת שלאור החשיבות, זה מעבר לזה שאנחנו רוצים שגם הילדים שלנו יעבדו במקצועות ההולמים את השכלתם.
יהודית קינג: אני חושבת שהאנשים הצעירים, בני העדה האתיופית, יש להם תפקיד.
יהודית קינג: זאת אומרת, הם מודל תפקידי לעדה שלהם.
יהודית קינג: ולכן אני חושבת כחברה ישראלית צריכים לעשות יותר מה שעושים בשביל הילדים הפרטיים שלי, כדי שהם יעבדו במקצוע שהולם את השכלתם כדי באמת לתמרץ את העדה ולהראות ששווה להשקיע בהשכלה ושווה לעשות את כל המאמצים.
יהודית קינג: לסיום, אני רוצה להציע מספר כיוונים לשיפור הקליטה.
יהודית קינג: זה לא מבוסס על סקר כוח אדם.
יהודית קינג: זה מבוסס על כל מיני מחקרים שאנחנו עשינו במכון ברוקדייל ועל הרבה מאוד שיחות שלי עם אנשי שטח, שחלקם יושבים כאן, כדי לבחון כל מיני דברים שאני חשבתי האם זה ריאלי.
יהודית קינג: אל"ף, זה מתחבר למה שאמרתי בהתחלה, להטרוגניות של האוכלוסייה.
יהודית קינג: זאת אומרת, צריכים מסלולים דיפרנציאליים להשתלבות בתעסוקה, בהתחשב ברקע של העובדים.
יהודית קינג: מה שאני יכולה להגיד שיש הרבה מאוד מודלים כיום בשטח שפותחו למען עולי אתיופיה.
יהודית קינג: במידה רבה על-ידי גופים חוץ ממשלתיים, בחלקו הממשלה שותפה בחלקים מסוימים.
יהודית קינג: למשל, יושבת כאן ליאת כהן מ"בעצמי", שזה עמותה שאפשר לבקש ממנה לספר.
יהודית קינג: דני פינס מהג'וינט יושב כאן.
יהודית קינג: ישנו מודל של רשת שפותח על-ידי הג'וינט ובשיתוף ובתמיכה של שירות התעסוקה ומשרד הקליטה.
יהודית קינג: והמודלים האלה הם מודלים במידה רבה ברמה מקומית.
יהודית קינג: וזה מודלים קטנים יותר.
יהודית קינג: זאת אומרת, הם מאוד גמישים, הם משתפרים משנה לשנה.
יהודית קינג: הם יכולים לתת את תשומת הלב האישית לעולים ובכל זאת, מה שברוב המודלים כיום, ואני חושבת שזה מאוד נכון, הדגש הוא לא רק על הכשרה איזה שהיא, אלא השמה.
יהודית קינג: היום לא מדברים על הכשרה בלי השמה, במידת האפשר.
יהודית קינג: זאת אומרת, לפחות 50 אחוז או 70 אחוז שיושמו.
יהודית קינג: זה הקריטריון בעצם להצלחה של המודל.
יהודית קינג: גם כמובן גם משרד קליטה.
יהודית קינג: זאת אומרת, מה שמשרד הקליטה עשה את רשת המוקדים בשכונות, מוקדים לעולי אתיופיה בשכונות או ביישובים שבהם יש ריכוזים גדולים של עולי אתיופיה.
יהודית קינג: שבכל מוקד כזה יש רכז תעסוקה שהוא בקשר ישיר עם בני העדה, עם המעסיקים, עם שוק העבודה המקומי.
יהודית קינג: אבל הדגש הוא באמת על מסלולים שונים, על תכניות שונות.
יהודית קינג: שתיים, טיפול כוללני אישי והמשכי החל משלב ההכנה.
יהודית קינג: ודרך אגב, ההכנה לעבודה זה אפילו לא הכשרה מקצועית.
יהודית קינג: זה עוד לפני כן שלב קודם של הקניית הרגלי עבודה, של הגדרת לעזור לאנשים להגדיר מה הציפיות שלך, מה אתה היית רוצה לעבוד, בציפיות ריאליות.
יהודית קינג: איך מחפשים עבודה.
יהודית קינג: זאת אומרת, עוד לפני שאנחנו הולכים לעניין הזה של לימוד מקצוע ממש, כי לפעמים אנחנו לא כל-כך הולכים לעניין של לימוד המקצוע ממש.
יהודית קינג: ואולי לא צריך את זה אפילו, אבל אנחנו כן צריכים לעזור לאנשים להגדיר לעצמם.
יהודית קינג: המון פעמים זה נשים, אנחנו צריכים להתייחס וזה דבר שלפעמים נוטים ל שכוח וזה מסוכן לשכוח, אם אישה יוצאת לעבודה, מה זה עושה למאזן הכוחות בתוך המשפחה.
יהודית קינג: זאת אומרת, חלק גדול מההעצמה הזאת שהיא רעיון מאוד טוב ומבורך.
יהודית קינג: צריך לקחת בחשבון את המערכת המשפחתית ולכן כאן הטיפול הכוללני.
יהודית קינג: מה שאנחנו יודעים גם על טיפול כוללני שזה אחד הדברים הנחוצים במיוחד, זה כל העניין של סידורים לילדים.
יהודית קינג: כי אם נשים בכל העולם זקוקות לסידור ילדים.
יהודית קינג: אתה לא יכול להמריץ אישה ולטפל בה ולטפח אותה וללמד אותה מקצוע, כאשר אין לה סידורים לילדים ושיתאימו.
יהודית קינג: דרך אגב, הדבר הזה הוא נאמר לגבי כלל האוכלוסיות החלשות.
יהודית קינג: אין פה שום דבר ייחודי.
יהודית קינג: בנקודה הזאת אין שום דבר ייחודי לעולי-אתיופיה.
יהודית קינג: זה אוכלוסיות שקשה להן, שמתמודדות עם קשיים בשוק העבודה.
קולט אביטל: זה נושא שאנחנו גילינו אותו כבר בשנות ה20- וכך הוקם ארגון אמהות עובדות.
יהודית קינג: דבר נוסף שכאן אני רוצה להוסיף וזה דבר שכיום כל הגופים שעוסקים בהשמה או בטיפול בנושא של תעסוקה מודעים לו, זה החשיבות של הליווי במקום העבודה.
יהודית קינג: אם שמת את הבן-אדם בעבודה, אתה לא הולך הביתה ועבודתך נגמרה, אתה חייב ללוות אוכלוסיות, ושוב, אוכלוסיות חלשות בכל העולם כיום ללוות להמשיך לתמוך.
יהודית קינג: כיוון שאחת הבעיות של אוכלוסיות חלשות, מה שנקרא attention ההתמדה במקום העבודה.
יהודית קינג: אנשים כאלה שיותר קשה ואולי מתעצבים, מתאכזבים ואז הם נושרים ואז הם שוב חוזרים עם ניסיון של תסכול, התנסות מתסכלת שעלולה להעיב על מאמצים בעתיד.
יהודית קינג: דגש על השתלבות בתעסוקה מתחילת תהליך הקליטה - אנחנו חושבים שזה מאוד חשוב.
יהודית קינג: אני לא אומרת מהיום שהם הגיעו לארץ אולי, יש שלבים מסוימים.
יהודית קינג: אבל לא לתת את המורטוריום לדחות את הכניסה, כי זה עושה לא טוב.
יהודית קינג: וזה העולים אמרו לנו בעצמם: "אנחנו באתיופיה עבדנו, אתיופיה היא לא מדינת רווחה, אף אחד לא טיפל בנו, אנחנו יודעים שאנחנו חייבים לעבוד".
יהודית קינג: אבל בישראל התרגלו לזה שיש מורטוריום ויש גמלאות ואז לא עבדו וזה חבל.
יהודית קינג: ואני אומרת על העניין הזה של אפילו בעבודה בלתי מקצועית ויש לי נתונים שבדקתי במחקר עונג שעשינו על נושא של תעסוקה, זה לא מדגם ארצי מייצג, זה בחיפה היה.
יהודית קינג: ובדקנו שביעות רצון של אנשים שעובדים עבודה בלתי מקצועית לעומת עבודה מקצועית.
יהודית קינג: היתה אותה רמה של שביעות רצון.
יהודית קינג: זאת אומרת, הם היו מרוצים.
יהודית קינג: ממה הם היו מרוצים?
יהודית קינג: הם היו מרוצים מזה שיש להם עבודה, מזה שיש להם לצאת מהבית; מזה שהם מפרנסים את המשפחה; מזה שמתייחסים אליה יפה במקום העבודה.
יהודית קינג: זאת אומרת, יש כל מיני בונוסים, יש מקומות שהיתה ארוחת צהרים במקום העבודה, אז היה חסכון כספי גם.
יהודית קינג: זאת אומרת, יש יתרונות לזה.
יהודית קינג: כל העניין של עברית - אנחנו יודעים שהעולים יושבים במרכזי קליטה וישבו באתרי קרוואנים ושנה ולמדנו עברית, ולא ידעו עברית.
יהודית קינג: באו לחיים האזרחיים אחר-כך ולא ידעו עברית.
יהודית קינג: ואנחנו במחקרים שלנו מצאנו שכאשר העולים כבר נמצאים ביישובי הקבע, הם מתחילים לעבוד, הילדים שלהם נמצאים בבתי-ספר.
יהודית קינג: אז הם מאוד רוצים ללמוד עברית.
יהודית קינג: כי העברית היא מאוד רלוונטית.
ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: בנושא של הכשרה מקצועית.
ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: הכשרה מקצועית היא בכל זאת חשובה מאוד.
ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: העולים במידה רבה לא עוברים את הסף של קריטריונים של קורסים של האגף להכשרה מקצועית במשרד העבודה.
ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: אז התאמה מסוימת נעשתה על-ידי משרד העבודה, בכך שיש מכינות טכנולוגיות.
ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: אבל לחלק זה לא מספיק.
ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: לדעתי ולדעת הרבה אנשי שטח, הכשרה תוך כדי עבודה היא הפתרון.
ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: גם אם הם לא יקבלו את התעודה.
ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: תנו להם קודם להיכנס לעבודה, הם ירכשו את הניסיון, הם ילמדו מיומנויות עבודה, כישורי עבודה, הם ילמדו עברית.
ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: אחר-כך הם יעשו גם את התעודה.
ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: והדבר כמעט אחרון זה העניין של שדרוג מועסקים.
ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: מי שנשאר בעבודה ובעבודה לא מקצועית, לא להשאיר אותו בעבודה לא מקצועית.
ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: כן לקדם אותו.
ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: כן לקדם אותו בקורסי ערב.
ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: אנחנו בדקנו, אנשים שמועסקים בעבודה לא מקצועית אמרו לנו: "אנחנו מוכנים ללמוד בקורסים".
ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: אני לא אצטט אחוזים, שאלנו אותם, רצינו לראות כמה הם רציניים.
ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: "אתם מוכנים לשלם בשביל זה?".
ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: חלק גדול אמרו: "כן, אנחנו מוכנים להשתתף במימון".
ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: זאת א ומרת, ישנה חשיבות רבה לשדרוג של אנשים שמועסקים כדי לקדם אותם בעבודה.
ובכל המחקרים שעשינו הם אמרו לנו: והדבר האחרון, מעסיקים אמרו לנו את זה, אנחנו גם חושבים, וגם מעסיקים אמרו: "חשוב להדריך מעסיקים איך לעבוד עם עולי אתיופיה".
קולט אביטל: אני מאוד מודה לך.
קולט אביטל: אני חושבת שהנתונים מאלפים ולכן מה שהייתי רוצים זה לבקש אולי ממר שמואל אדלר, ממשרד הקליטה.
קולט אביטל: אל"ף, להשלים אם יש לו.
קולט אביטל: אבל בי"ת, חשוב לנו הרבה יותר לדבר אולי על המסקנות של המחקר הזה מבחינת מה עושה משרד הקליטה, מה עושה משרד התמ"ת.
קולט אביטל: כדי באמת להביא לידי יישום של המחקר הזה.
שמואל אדלר: עד עכשיו בשנים האחרונות נזרקו נתונים לאוויר, הן מבחינת התרשמויות אישיות ומתוך מחקרים חלקיים.
שמואל אדלר: עכשיו שזו הפעם הראשונה שאנחנו מוציאים נתונים שנותנת תמונה אמיתית, נאמנה על מצב התעסוקה של עולי אתיופיה.
שמואל אדלר: כמובן בשנים 2002-2003.
שמואל אדלר: בגלל הסיבות שיהודית קינג הסבירה.
שמואל אדלר: הם נתונים מבוססים על סקרי כוח-אדם כשהם מוכרים כנתונים מהימנים ואמיתיים ביותר במדינה.
שמואל אדלר: ומוכרים גם על-ידי כל העולם, שהלשכה המרכזית לסטטיסטיקה שלנו בין הטובים ביותר בעולם מבחינת הצגת נתונים.
שמואל אדלר: כפי שיהודית אמרה, הנתונים מצביעים שבאמת אנחנו בדרך הנכונה מבחינת הפעלת כל התכניות שקיימות היום.
שמואל אדלר: הן על-ידי משרד הקליטה ושיתוף משרדי הממשלה האחרים, עם הג'וינט ועם גופים מתנדבים אחרים.
שמואל אדלר: הדרך ארוכה, אנחנו צריכים להמשיך לקדם את התכניות הקיימות שהוכחו כמצליחות.
שמואל אדלר: וכמובן נפתח תכניות נוספות.
שמואל אדלר: בקשר לאחת השאלות שנשאלו פה בקשר לעבודה של אלה שמקבלים השכלה גבוהה.
שמואל אדלר: אני רוצה לבשר שאנחנו השלמנו איסוף נתונים בקשר לבוגרים עולי אתיופיה של מינהל הסטודנטים, בשלוש השנים האחרונות, ואנחנו בודקים לעומק באיזה מידה הם באמת עובדים במקצוע.
שמואל אדלר: איסוף הנתונים הושלם רק לפני שבוע.
שמואל אדלר: אנחנו מתחילים לדון בזה, ברגע שנעבד אותם ונכין את הדוח, אז כמובן נשמח מאוד גם להציג לוועדה וכמובן כל הציבור.
מרינה סולודקין: אני רוצה לומר שיש לי שביעות רצון לראות את הנתונים האלה.
מרינה סולודקין: כי התמונה לפי הנתונים יותר טובה ממה שאנחנו מרגישים בשטח.
מרינה סולודקין: בגלל שאני קצת מכירה בעיות של הנוער העולה, בגלל שיש לי לובי למען הנוער העולה ויש שם נציגים של יוצאי אתיופיה.
מרינה סולודקין: דבר שני אני רוצה לומר, אני גם מכירה את הבעיות של האנשים עם השכלה שאין שביעות רצון מעבודתם.
מרינה סולודקין: אני קיבלתי כמה מכתבים ואני מבינה את זה שיש השכלה, אבל אין עבודה במקצוע.
מרינה סולודקין: דבר שלישי מה שאני לא מרוצה זה שיעור האבטלה בתוך הנשים בעיקר, שזה גבוה מאוד.
מרינה סולודקין: ואני חושבת שבתכניות הלאומיות מתייחסים לזה.
מרינה סולודקין: מה שאנחנו צריכים לדרוש זה גם שיעור אחוז מסוים של עובדי המדינה, כי אני יודעת לפי מה שאני רואה בקרב יוצאי ברית-המועצות יש מחסום, יש קיר.
קולט אביטל: את מדברת על השירות הציבורי?
מרינה סולודקין: בשירות הציבורי.
דב אוחיון: יש החלטת ממשלה עוד מ-1996.
קולט אביטל: זה שיש החלטת ממשלה אנחנו ממש יודעים ואנחנו גם זוכרים מי העביר אותה ב-1996.
קולט אביטל: הבעיה היא של מיישמים אותה.
קולט אביטל: רק להזכיר לכם איזה ממשלה היתה ב-1996, במחצית הראשונה של 1996.
קולט אביטל: פשוט חבל שיש המון החלטות ממשלה שלא מיושמות.
דב אוחיון: מה המסקנות?
דב אוחיון: הנתונים מאוד תואמים את הסיכום של הפעילות שלנו במוקדי קליטה, כאשר בתשעת המוקדים הקיימים אנחנו ניתחנו את הנתונים כמובן יחד עם מכון ברוקדייל.
דב אוחיון: והנושא של ההשמה ורכזי תעסוקה במוקדים, זה היה לפני שנתיים וחצי.
קולט אביטל: יש לכם סטטיסטיקות של אחוזי השמה?
קולט אביטל: כמה אנשים נקלטו למקצועות?
דב אוחיון: אני הוצאתי סיכום לפני שבועיים.
דב אוחיון: התקיים דיון במשרד הקליטה בעקבות הסיכום, הוחלט להכפיל את הפרוייקט הזה.
דב אוחיון: כלומר, אנחנו נכנסים לעוד 10 יישובים עם רכזי תעסוקה.
קולט אביטל: במקביל יש גם תקציבים נוספים להכשרה מקצועית?
דב אוחיון: כן.
קולט אביטל: זה הדבר הכי חשוב.
דב אוחיון: יהיו עוד 9 או 10 מוקדים נוספים, כאשר בכל מוקד יהיה רכז תעסוקה, בנוסף לפעילות האחרת.
דב אוחיון: ואני מעריך שאנחנו פה נכסה חלק גדול מאוד באוכלוסייה.
דב אוחיון: אז קודם כל הנושא הזה שיש פריסה ארצית של הרבה מאוד רכזי תעסוקה.
דב אוחיון: ובי"ת, מוקדי קליטה שישבו בשכונות.
דב אוחיון: אז זה אחת מהמסקנות כלומר אחד מהנושאים שהחלטנו לשים את הדגש של השמת העבודה.
דב אוחיון: אנחנו היום מיישמים את זה.
דב אוחיון: בכל התחומים האחרים כמובן שיש תקציבים נוספים של אגף התעסוקה שבהתאם לצרכים, בהתאם לדברים שמתעוררים בשטח, מתחברים למוקד.
דב אוחיון: אנחנו עובדים בשיטה שאומרת, הרכז תופר תפירה פרטנית ובהתאם לזה קובע גם איזה הכשרות מקצועיות יהיו.
דב אוחיון: עכשיו אנחנו לא לבד בשטח, אני חייב פה לציין, דני נמצא פה מהג'וינט, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא מתוך תכנית "אשת חיל" שהיא למעשה גם חלקית במימון של משרד הקליטה, אבל עיקר החשיבות היא פה שיתוף הפעולה.
דב אוחיון: ואני מאוד מקווה שנגביר את הפעילות ואת שיתוף הפעולה גם עם המשרדים האחרים, משרד התמ"ת, משרד העבודה.
קולט אביטל: אתם זקוקים לאיזה תיווך קטן?
דב אוחיון: אני אגיד לך את האמת, אני פעם סיפרתי לך שכשנכנסנו לאיזה שכונה, מצאנו קרוב ל-40 גופים שעובדים בו זמנית.
דב אוחיון: אז שום תיווך לא מזיק.
דב אוחיון: זה התכליתי לגבי לפחות החלק הזה.
קולט אביטל: דב, עוד שאלה כי היא חשובה לי לגבי המסקנות.
קולט אביטל: כשאתם מדברים על אנשים שלכם בשטח, על רכזי מוקדים כאלה וכולם בעצם דואגים לתעסוקה.
קולט אביטל: האם הם גם דואגים לכל אותם הדברים שעליהם דובר כאן.
קולט אביטל: למשל, הכנתם במקום העבודה, המשך הכשרה מקצועית.
קולט אביטל: ויש לכם גם סטטיסטיקות חוץ מהתעסוקה.
קולט אביטל: שוב פעם, אני מצטערת שאני חוזרת לזה, כמה מאותם אנשים המועסקים ניתנת להם הזדמנות ואפשרות תוך כדי עבודה, גם להמשיך לקבל הכשרות.
דב אוחיון: יש לנו את כל הנתונים, אני אעביר לך את זה.
דב אוחיון: כל מה שאת מבקשת נמצא בדוח שלנו.
דב אוחיון: כמה יצאו לקורסים וכמה גמרו וכמה השתלבו בנושא הזה.
דב אוחיון: וכמה הכשרות פנים מפעליות יש וכמה כיתות לימוד.
דוד יאסו: אולי משפט אחד.
דוד יאסו: הנתונים הם נתונים מאוד מאוד מעודדים.
דוד יאסו: וכפי שהציגה אותם יהודית, אנחנו מכירים כבר תקופה שתקופה די ארוכה באמת מביאים ונוגעים בנקודה האמיתית של מה שמתרחש כרגע.
דוד יאסו: אולי משפט אחד שדב אוחיון לא אמר, כל אלה שמסיימים, הסטודנטים, מה קורה אתם.
קולט אביטל: לא הסטודנטים.
קולט אביטל: אני מדברת גם על אנשים שמתחילים בעבודות שוטף ותוך כדי עבודה ניתנת להם ההזדמנות לקבל הכשרה מקצועית.
קולט אביטל: לא אקדמאים - אקדמאים זה סיפור נפרד.
דוד יאסו: התוכנית שיש לנו לגבי האנשים, בתכנית "אשת חיל" שהיום יש בה מעל ל500- נשים שמשתתפות ואנחנו רואים באמת שמגיעות עם הילדים שלהן, שאף פעם לא יצאו לשוק העבודה.
דוד יאסו: מגיעות עם הילדים, שמים להן שמרטף, לומדות ואחר-כך אלה שיוצאות לשוק העבודה.
קולט אביטל: דוד, כולנו יכולים לשבת פה מול הטלוויזיות ורק להתברך בהצלחות ושוב פעם לטפוח על השכם.
קולט אביטל: אותי מעניין, מ כיוון שיש פה מסקנות, כיוון שיש כיוונים שבאיזשהו מקום נותנים את התשובות גם לגבי היתר.
קולט אביטל: אותי מעניין אנשים של מועסקים, אותי מעניין אלה שעדיין לא יצאו לשוק העבודה.
קולט אביטל: אני פשוט מנסה להבין מה ההיערכות שלהם, מ ה המסקנות ממה שנאמר כאן.
קולט אביטל: אל תגיד לי כמה שנפלא היה, פה תגיד לי עכשיו מה אנחנו הולכים לעשות.
דוד יאסו: אז המסקנה שלנו מתוך המגזר הזה, כפי שהוא ציין, אל"ף, פתיחת המוקדים הנוספים.
קולט אביטל: שמעתי.
קולט אביטל: שאלתי על קורסים, שאלתי על הכשרות מקצועיות?
קולט אביטל: כמה קורסים יש עכשיו או שאתם מכינים?
דוד יאסו: יש.
קולט אביטל: כמה יש.
קולט אביטל: דובר פה על שני פרוייקטים שהם פרוייקטים נהדרים של גופים פרטיים או נקרא לזה, לא ממשלתיים, שהם מצומצמים.
קולט אביטל: אני מניחה שמדובר בצמצום בגלל שאין כספים.
קולט אביטל: הם מקומיים, עד כמה משרד הקליטה למשל מוכן לאמץ תכניות מהסוג הזה ולתת להם הקרבה יותר גדולה למקומות יותר רבים.
קולט אביטל: זאת השאלה.
דב אוחיון: ב-2004 מתוך הזיכרון סליחה, קרוב ל-1,100 עולים או יוצאי אתיופיה, אנחנו לא מבדילים, משתתפים בקורסים מקצועיים.
דב אוחיון: שנית, אני אומר לך שאני לא חושב שיש בעיה בתחום של ההכשרות המקצועיות.
דב אוחיון: ההפך, אני חושב שהיום יש מגמה הולכת וגדלה של העולים או יוצאי אתיופיה להגיד: "נמאס לי מהקורסים אני רוצה לצאת לעבודה, אני רוצה להביא פרנסה, אני רוצה להביא משכורת".
דב אוחיון: אל תשכחי שהממשלה הזאת גם עוד תרמה לעניין הזה על-ידי קיצוץ של מה שנקרא "תקציב העברה".
קולט אביטל: אתה מדבר "תרמה" בצורה לא בדיוק חיובית?
דב אוחיון: אני פשוט מציין עובדה.
קולט אביטל: קיצוצים זה לא תרומה.
דב אוחיון: מה שאני מנסה בעצם להגיד שיש היום, אנחנו מרגישים את זה במוקדים, יש היום יותר רצון לצאת לעבודה מאשר לצאת לקורסים.
דב אוחיון: וכשבן-אדם נמצא בעבודה, הוא מחפש את השדרוג המקצועי ופה צריכה להיות ההתערבות שלנו.
קולט אביטל: והם הולכים לזה?
דב אוחיון: ואז אנחנו הולכים על זה.
דב אוחיון: ואנחנו בוחנים קודם כל באיזה תחומים.
קולט אביטל: יש מספיק תקציבים לזה במשרד התמ"ת?
דב אוחיון: יש תקציבים לכך במשרד התמ"ת.
קולט אביטל: יש פה מישהו ממשרד התמ"ת?
דב אוחיון: אני חושב בתחומים של ההכשרות המקצועיות באמת, אני עד היום לא נתקלתי, אם מישהו רצה לצאת לאיזשהו קורס ולא מצאנו את הדרך.
דב אוחיון: אני יכול לתת פה שתיים-שלוש דוגמאות בתחום של הכשרה מקצועית לנושא של נהיגת אוטובוסים.
דב אוחיון: אין היום כמעט מי שרוצה לעשות את הקורס הזה ומה שנקרא לא יוצא, וגם מוצא עבודה.
דב אוחיון: בבדיקה שעשיתי עם חברת דן לפני שבועיים, הסתבר לי שקרוב ל80- נהגים מהמחזורים הקודמים נמצאים בעבודה, הם פשוט עובדים.
דב אוחיון: בתחום של נשים יש לנו יותר.
דב אוחיון: בתחום של מה שנקרא טיפול וסיוע לגיל הרך.
קולט אביטל: שאלה אחרונה.
קולט אביטל: האם יש לכם תכניות או האם אתם יושבים על המדוכה ומנסים לחשוב על תכניות של עידוד נשים לצאת לשוק העבודה.
קולט אביטל: מה אתם עושים כדי לעודד נשים לצאת לשוק העבודה.
קולט אביטל: במישרין, באמצעות התקשורת, מה נעשה?
דוד יאסו: יש לנו תכניות שאנחנו עושים את זה יחד עם גופים נוספים.
קולט אביטל: דוד, אני מבקשת ממך להיות יותר ספציפי.
קולט אביטל: אני מבקשת תשובות להכללות.
קולט אביטל: יש לכם תכניות מיוחדות בתחום הוצאת נשים לשוק העבודה, כן או לא?
דב אוחיון: אחת מהבעיות שצוינו בדוח הזה זה הבעיה של הילדים.
דב אוחיון: כלומר, כל הצורך לבנות מערכת שאומרת, "אני שומר על הילדים בזמן שהנשים…".
דב אוחיון: אני יודע שמתארגנת קבוצה שיוצאת, ויש בעיה של הילדים הקטנים, המוקד מציג תכנית שאומרת בתקופת שהנשים נמצאות בקורס, אנחנו שומרים על הילדים ואנחנו מאפשרים את זה.
דב אוחיון: ואני אומר לך, זה מאוד חריג אבל אנחנו מאשרים את זה.
קולט אביטל: ואתה אומר לי שזה לפי דעתכם גורם עיקרי שהוא תמריץ לנשים לצאת לעבודה?
דב אוחיון: בפירוש.
דב אוחיון: הבעיה היא אמיתית, כלומר היא לאו לעולי-אתיופיה.
דב אוחיון: מי שרוצה לצאת ללמוד או כל דבר, לא יכול לעשות קודם אלא במסגרת שמירה על הילדים.
קולט אביטל: אני מבינה שיש פה נציגים של העמותות, הייתי מבקשת לשמוע.
ליאת כהן: אני מנכ"ל עמותת "בעצמי".
ליאת כהן: עמותת "בעצמי" זאת עמותה שמפעילה תכניות תעסוקה חדשניות ואפקטיביות לאוכלוסיות חלשות.
ליאת כהן: רובם עולים מאתיופיה, בוכרה, קווקז וגם דרום אמריקה.
קולט אביטל: איפה את ממוקמים?
ליאת כהן: המשרדים שלנו בתל-אביב ואנחנו עובדים גם בכל הארץ.
קולט אביטל: את אומרת שיש לכם נציגים ואתם פרוסים על-פני כל הארץ?
ליאת כהן: יש לנו מנחים פרי-לנסרים בכל הארץ.
ליאת כהן: אנחנו עובדים עם גופים עסקיים בכל הארץ, עם גופים חברתיים, הרבה עם משרד הקליטה, כל מוקדי הקליטה, אנחנו בקשר טוב אתם מקומית בכל מקום, שירות התעסוקה.
ליאת כהן: מרבית הקורסים של התמ"ת להכשרה מקצועית לא מיועדים לעולי אתיופיה, מינימום 8 שנות לימוד, 10 שנות לימוד.
ליאת כהן: ההכשרות המקצועיות היחידות שהם מקבלים זה לטפל בקשישים והכשרות כאלה.
ליאת כהן: שאני לא אומרת שאולי הן לא מכובדות, אבל הן לא מקדמות.
ליאת כהן: כל הניסיונות שלנו לבדוק שינוי של הדברים האלה, שינוי של התקנות, נתקלות באטימות.
ליאת כהן: תכניות התעסוקה שלנו הן ארוכות יותר.
ליאת כהן: אהבתי את מה שיהודית הציגה, אנחנו עובדים אתם על הכנה לשוק העבודה, על שינוי עמדות.
ליאת כהן: על לגרום לאנשים להגיד: "זה מה שאנחנו רוצים לעשות, פה היכולות שלנו, פה הכישורים שלנו.
ליאת כהן: וההתאמה לצרכים כמובן בשטח, בואו תעזרו לנו".
קולט אביטל: אתם פניתם למשרד הקליטה או למשרד התמ"ת עם הצעות קונקרטיות לסוג הכשרות ולא קיבלתם?
ליאת כהן: עם משרד הקליטה יותר קל לנו, עם משרד התמ"ת פשוט לא מדברים אתנו.
ליאת כהן: אנחנו מתקשרים, אנחנו שקופים לגמרי.
ליאת כהן: אחד הדברים שאנחנו מנסים לעשות, התכניות שלנו הן ארוכות יותר, הן של 90 שעות.
ליאת כהן: בעיקר לעולים חדשים במרכזי הקליטה.
קולט אביטל: מי מייצג את משרד התעסוקה, את משרד התמ"ת?
אללי אדמסו: אני מייצג את שירות התעסוקה.
ליאת כהן: התכניות שלנו הן ארוכות יותר, אנחנו עובדים הרבה עם מרכזי קליטה.
ליאת כהן: כשאחד הדברים שאנחנו אומרים, זה שתקופת המורטוריום ארוכה של שנה וחצי, הם מקבלים הבטחת הכנסה ואבטלה והיא ארוכה ולא נכונה.
קולט אביטל: איך מגיעים אנשים אליכם?
ליאת כהן: המון דרך הסוכנות היהודית, המון דרך הג'וינט, רשויות מקומיות, רווחה.
קולט אביטל: מה מקורות המימון שלכם?
ליאת כהן: בעיקר ממקורות חיצוניים, של כספי פדרציות, תרומות.
ליאת כהן: אמרנו למשרד התמ"ת, "אנחנו לא רוצים כסף".
ליאת כהן: אני מציינת גם את הדברים הטובים, כי עם משרד הקליטה ומשרד הרווחה, אנחנו במערכות יחסים טובות, אז עליהם אני לא מדברת.
ליאת כהן: ביקשנו עכשיו מהתמ"ת, יש לנו כסף לתכניות, אנחנו באים עם הכסף לתכניות שלנו.
ליאת כהן: כל מה שאנחנו צריכים את המעטפת, את הוצאות נסיעה, מעונות, הבטחת הכנסה.
ליאת כהן: מה הם אומרים: "התכניות שלכם ארוכות מדי, לא יכול להיות שנממן הבטחת הכנסה שלושה חודשים ולא נשלח אותם לעבודה.
ליאת כהן: זה לא עומד בקריטריונים".
ליאת כהן: 60 ו-70 אחוז מהמשתתפים בתכניות שלנו עובדים בסוף התכנית.