GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יפעת סולל: נאמר בצורה ברורה לאנשים, זה מה שהפונים שלנו מסרו לנו שנאמר להם.
דבורה ממן: יש לבטל את ההשמות.
יפעת סולל: סליחה, זה המידע שנאמר להם, גם אם הוא לא נכון, זה מה שנאמר להם.
יפעת סולל: שהם חייבים להתייצב לעבודה בבוקר, ואם הם לא יתייצבו לעבודה בבוקר, תישלל מהם קיצבת הבטחת ההכנסה.
יפעת סולל: אם זה היה ברמה אופציונלית, זה משהו אחר.
קולט אביטל: את אומרת, שבעצם האנשים האלה נאמר להם כתנאי, שהם צריכים לצאת לעבודה, אחרת לא יקבלו את הבטחת ההכנסה.
קולט אביטל: שמענו פה שרוצים טוב, לא רוצים גם טוב.
בתיה כהן: לא שלא רוצים, מנסים לעודד - - -
קולט אביטל: לעודד אותם, זה לא להציב להם חבל על הצוואר.
בתיה כהן: בפירוש לא.
בתיה כהן: דבורה יכולה להעיד.
30095: מה זה שהאנשים סיפרו לנו.
בתיה כהן: יש כאן את עובדי ההשמה, מתעסקים איתם יום יום בשטח, והם יספרו.
יגאל יאסינוב: כמה זמן בן אדם יכול לקבל הבטחת הכנסה?
יפעת סולל: אין הגבלת זמן על הבטחת הכנסה.
יגאל יאסינוב: זה רק מחזק את מה שאמרת.
קולט אביטל: אנחנו רוצים לשמוע את העובדות לאשורן.
קולט אביטל: את אומרת שנאמר לאנשים, שאם הם רוצים להמשיך לקבל הבטחת הכנסה, התנאי הוא שהם יתייצבו לעבודה.
קולט אביטל: אני מבקשת לקבל התייחסות לזה, אם זה נכון או לא נכון.
קולט אביטל: מה האנשים שמעו, מה נאמר להם.
קולט אביטל: האם זה היה תנאי, או האם ניתנה להם האופציה אם הם לא רוצים.
קולט אביטל: יש הבדל בין עידוד לבין איום.
ליאורה סמואל: אם היתה לה סיבה מוצדקת, ולא התייחסנו, היום הגיעה או לא הגיעה, או שהיא עבדה או לא עבדה.
ליאורה סמואל: ברמה העקרונית, האשה הזאת יוצאת לעבודה וחוזרת.
קולט אביטל: סליחה, לא שאלתי, ואני מודה לך על מה שאת אומרת.
קולט אביטל: לא שאלתי מה קורה אם אדם לפעמים לא מגיע לעבודה.
קולט אביטל: אני שואלת כהתחלה, מה אומרים לאדם לפני שמציעים לו את התכנית הזאת.
קולט אביטל: האם אומרים לו, אדוני זאת תכנית אופציונלית, או האם אומרים לו שזאת חובה, כי אם לא, לא יקבלו את הבטחת ההכנסה.
קולט אביטל: אני מבקשת לקבל את המידע לאשורו.
קולט אביטל: אני מבקשת לשאול את הביטוח הלאומי עכשיו.
30095: לגברים זה שונה.
בתיה כהן: בשירות התעסוקה כינסו 50 אנשים, והציעו להם את הפרוייקט.
בתיה כהן: אנשים שלא רצו את הפרוייקט, ממשיכים עד היום להתייצב פעם בשבוע בשרות התעסוקה ולקבל שם עבודה.
דבורה ממן: עשינו כנס בלשכת התעסוקה, עם הנציגים של המוסד לביטוח לאומי, שירות התעסוקה ואגף הרווחה, עם קרוב ל-70 או 80 עולים מאתיופיה שמקבלים הבטחת הכנסה.
דבורה ממן: הצגנו את העקרונות של הפרוייקט, הצגנו את כל הרווח המשני שיהיה להם.
דבורה ממן: לא הצגנו את זה כתנאי, ולא איימנו על העובדים, ולא אמרנו, אם אתם לא תקבלו.
דבורה ממן: עובדה שמתוך ה-70 השתלבו בפרוייקט 14 עולים.
קולט אביטל: והיתר מקבלים.
דבורה ממן: 20 עובדים, מתוכם שישה יצאו לשוק העבודה.
קולט אביטל: אני מאוד ממליצה לך לדייק.
יפעת סולל: אני יכולה להביא לך תצהיר של הבן-אדם.
יפעת סולל: נאמר לו באופן חד-משמעי.
יפעת סולל: הוא ביקש להפסיק את העבודה מספר פעמים, ואמרו לו באופן מפורש, שאם הוא לא יתייצב ישללו ממנו את קיצבת הבטחת הכנסה.
יפעת סולל: יכול להיות שזה לא מה שהם התכוונו, זה מה שנאמר לאנשים בפועל.
יפעת סולל: נאמר לו מראש, שהוא חייב ללכת לעבוד.
יפעת סולל: מדובר בעבודה שאני בספק מה ההכשרה המקצועית בדיוק שדרושה לה.
יפעת סולל: עד כמה מדובר פה במשהו שהוא באמת ברמה של להכשיר אנשים לצאת לשוק העבודה.
קולט אביטל: לא זה מה שנאמר לנו כאן, אנשים בעצם מנצלים את השירות הזה בעבודה כדי להתרגל לעבוד.
יפעת סולל: לעצם הקונספט של עבודה, בסדר.
יפעת סולל: גם להתרגל לעצם התפיסה של עבודה, אני לא בטוחה ששישה חודשים זה זמן סביר, אבל נשים את זה רגע בצד.
יפעת סולל: התכנית כפי שהוצגה בפני כאשר דיברתי עם האנשים שמנהלים אותה, היתה אמורה להיות ארבעה ימי עבודה בשבוע, ויום של הכשרה מקצועית.
יפעת סולל: נאמר, שההכשרה המקצועית עדיין לא התחילה, אחרי חמישה חודשים שהתכנית הזאת עובדת.
קולט אביטל: האם באמת אין שום קורסים.
דבורה ממן: זה נכון, זה היה אמור להתחיל עם תחילת הפרוייקט.
דבורה ממן: הפרוייקט התחיל לפני שבועיים האולפן, ומסיבות טכניות זה היה אמור להתחיל בהכשרה מקצועית.
קולט אביטל: אנחנו מדברים על הכשרה מקצועית, לא על אולפן לעברית.
דבורה ממן: לא, במסגרת הפרוייקט היה צריך להיות יום לימודים, שחלקו לימוד עברית, וחלקו לימוד הגינון ברמה הראשונית.
קולט אביטל: למה זה התעכב?
דבורה ממן: מכיוון שההכשרה המקצועית היתה אמורה להתחיל את הקורס.
דבורה ממן: בגלל סיבות של סגירה ופיטורין וצמצומים הם לא יכלו לקחת את זה על עצמם, ואיכשהו התחברנו לאולפן בבית שמש, בעזרת משרד הקליטה שנתנו לנו תיקצוב של שעות, וזה התחיל לפני כשבועיים.
קולט אביטל: אני שואלת לא על האולפן לעברית.
קולט אביטל: אני שואלת על הכשרה מקצועית.
קולט אביטל: היא קיימת היום או לא?
דבורה ממן: היא קיימת.
קולט אביטל: כמה זמן לקח עד שזה זז?
דבורה ממן: ארבעה חודשים.
קולט אביטל: בגלל התמ"ת או בגללכם?
יגאל יאסינוב: בעוד חודשיים האנשים האלה מפוטרים.
דבורה ממן: בגלל התמ"ת.
בתיה כהן: בדקנו את האפשרות הזאת.
בתיה כהן: אנשים שבעוד חודש מסיימים את השישה חודשים, יש להם את האפשרות להמשיך בכיתה אחר הצהריים.
בתיה כהן: כל מי שירצה ללמוד, יסיים את התכנית - - -
קולט אביטל: אבל גם אז יקח ארבעה חודשים עד שיארגנו את הכיתה.
אורנה פינדלינג: אותו אחד שהצהיר בפנייך לגבי הנושא, הוא לא רוצה לבוא וללמוד.
קולט אביטל: משרד הקליטה, מה יש לכם להציע בסיפור הזה.
יפעת סולל: אפשר להשלים.
קולט אביטל: יש לך משהו חדשני?
יפעת סולל: העובדה היא שעבדו אנשים חמישה ימים בשבוע, שמונה שעות ביום.
יפעת סולל: דיברתי עם מי שאחראי על הגננים, ואמר לי שהם מתייצבים אצלו שמונה שעות ביום, ואלה ההנחיות שהוא קיבל מהעירייה.
יפעת סולל: חמישה ימים בשבוע, שמונה שעות ביום.
יפעת סולל: הסכום בסופו של דבר של הקיצבה פלוס 480 שקלים משתנה מטבע הדברים מאדם לאדם, תלוי בקיצבה.
יפעת סולל: אבל הקיצבה היא קיצבה משפחתית, כך שזה יוצא אפילו פחות בעצם בסופו של דבר על העבודה, מהסכומים שאנחנו הזכרנו במכתב, וכאמור ברוב המקרים זה יוצא בסופו של דבר הרבה פחות משכר מינימום.
יפעת סולל: אני הייתי מבקשת מהוועדה מעבר לכל הנושא העקרוני - - -
יגאל יאסינוב: האמת היא שזו עבירה על חוק שכר מינימום.
יגאל יאסינוב: עבירה פלילית.
יפעת סולל: זו עבירה על חוק שכר מינימום.
קולט אביטל: איך קראת לזה בהתחלה, קומבינה.
קולט אביטל: יש לזה עטיפה חיצונית של הבטחת הכנסה.
יפעת סולל: אם יש לזה גב משפטי או לא, אנחנו נבדוק.
יפעת סולל: אם לא ישלמו להם את ההשלמה לשכר מינימום, אנחנו נלך לבית הדין לעבודה.
יפעת סולל: בעיניי יש פה משהו חמור שאני רוצה להתייחס אליו.
יפעת סולל: תכניות של הקניית הרגלי עבודה, הן תכניות בעלי חשיבות.
יפעת סולל: העובדה שגורמים ממשלתיים ועירוניים מרשים לעצמם ליצור תכנית, שהמשמעות שלה בסופו של דבר יצירת מקום עבודה, אין דרך אחרת לקרוא לזה.
יפעת סולל: עבודה מלאה בלי שום אלמנט נוסף שמאפשר להם אחר כך השתלבות בשוק העבודה.
יפעת סולל: הדבר היחיד, מה שאנחנו קוראים, לבוא בבוקר וללכת בצהריים.
יפעת סולל: עצם ההשתתפות בשוק העבודה, אין שם שום דבר שהוא מעבר לזה, אין שם שום הכשרה מקצועית.
יפעת סולל: אני חושבת שעצם העובדה שיוצרים מצב כזה, כשאומרים שאי אפשר לתת יותר כסף, כי זה הקו העליון מבחינת הקיצבה של הביטוח הלאומי, אז סליחה, יש מספיק תכניות שהגדירו אותם בשמות שונים ומשונים, שיוצרים מצב שמאפשר לתת לאנשים תכניות של הכשרה מקצועית, והשבה לעבודה או שילוב בשוק העבודה.
יפעת סולל: אם לתת להם את התנאים המינימליים שדורש החוק.
קולט אביטל: יש התייחסות לביטוח הלאומי?
בתיה כהן: אנחנו מתייחסים אל זה כאל פרוייקט שיקום תעסוקתי על פי סעיף א3 לחוק הבטחת הכנסה.
בתיה כהן: ללא התחלת עבודה, אין כאן יחסי עובד מעביד.
בתיה כהן: אנשים שלא באו בימים מסויימים, ולא באו בשעות מסויימות, לא הורידו להם את השעות.
בתיה כהן: הם המשיכו לקבל את אותו סכום - - -
קולט אביטל: מה כבר אפשר להוריד להם מ-480 שקלים?
בתיה כהן: מדובר פה על ההכנסה מכרטיס חופשי חודשי.
בתיה כהן: שוב, ההתייחסות לזה היא לא כאל שכר, זאת נקודת המוצא.
בתיה כהן: זה כתמריץ כדי להבדיל אותם מהשכנים שלהם שממשיכים לשבת במרכז המסחרי.
קולט אביטל: אני יכולה לשאול את העירייה כשהיא מוציאה את הצ'ק של 480 שקלים, באיזה סעיף היא מכניסה את זה בהוצאות בתקציב שלה?
מיכאל גסטוירט: אין לי תשובה.
קולט אביטל: אני רוצה לדעת אם זה על חשבון תקציב שכר, או על חשבון תקציב רווחה?
מיכאל גסטוירט: אני חושב רווחה, אפשר לבדוק את זה.
מיכאל גסטוירט: אנחנו משלמים את אותה תוספת לכל העובדים, גם אלה שעובדות שלוש שעות, ואלה שיותר.
מיכאל גסטוירט: אין לזה קשר.
מיכאל גסטוירט: זה היה סכום גלובלי עם הביטוח הלאומי שנקבע.
מיכאל גסטוירט: אם לא יהיה את השיקום הזה מהפרוייקט, הם לא ייקלטו בעירייה כעובדים.
מיכאל גסטוירט: אין שום אפשרות לקלוט אותם כעובדים.
מיכאל גסטוירט: אפילו העירייה פיטרה כמה עובדי גינון, לפי חוקת העבודה וכל ההסכמים, אפילו יש להם עדיפות.
מיכאל גסטוירט: אי אפשר לקלוט אותם.
מיכאל גסטוירט: אין את האופציה.
קולט אביטל: אחרי שאנשים יוצאים מהתכנית הזאת, מה עושה שירות התעסוקה?
אורנה פינדלינג: שירות התעסוקה ממשיך לחפש להם תעסוקה, ממשיך לחפש להם עבודה.
אורנה פינדלינג: כבר יש מגעים עם מעסיקים שונים, כשהם שומעים שהאנשים האלה התנסו בעבודה, ההתייחסות אליהם שונה.
אורנה פינדלינג: הם מוכנים לקלוט אותם יותר בקלות, מאשר אנשים שבאים ומנסים להציע אותם ללא שום נסיון תעסוקתי.
אורנה פינדלינג: זה אלמנט מאוד חשוב.
אורנה פינדלינג: ויש לנו נסיון מפרוייקטים אחרים, שהם עשו לאוכלוסייה האתיופית ולאוכלוסיות אחרות.
אורנה פינדלינג: היה פרוייקט מסויים שהופסק באמצע, אבל בכל זאת האנשים האלה שקיבלו תקופה מסויימת, היו במסגרת כזאת של התנסות בעבודה, פלוס אלמנטים נוספים, במקרה אותו פרוייקט בבאר שבע, היום למרות שהוא הופסק, 40 איש השתלבו בעבודה.
אורנה פינדלינג: היו שם שתי כיתות, והשתלבו בעבודה.
אורנה פינדלינג: כל התנסות בעבודה או בתכנית שיש בה אלמנטים שונים שמקרבים אותם לשוק העבודה, הוכיחה את עצמה.
קולט אביטל: לפי הנסיון, כמה אנשים הושמו בעבודה אחרי שהם יצאו - - -
בתיה כהן: מחיפה מתוך 19 איש, 12 השתלבו בעבודה.
בתיה כהן: 8 השתלבו בעירייה, ו-4 אצל מעסיקים פרטיים.
בתיה כהן: זה אפילו עוד יותר טוב.
קולט אביטל: האנשים האלה מקבלים שכר מינימום?
בתיה כהן: את זה אני לא יכולה כרגע לענות לך.
בתיה כהן: זה גם לא היה פרוייקט שלנו, זה פשוט מאוד דגם שאחר כך הועתק לבית שמש, ובפרוייקט הזה כן שלחנו אנשים.
בתיה כהן: יש מסגרת של חממות תעסוקתיות שהתחילו להפעיל אותן לפני שנתיים-שלוש באשדוד.
בתיה כהן: יש שם הצלחה גדולה.
בתיה כהן: הוא מועתק עכשיו למקומות אחרים, כמו רחובות, חדרה ועוד.
בתיה כהן: שם הפרוייקט ההוא לווה במחקר – 81% מהאנשים שהשתתפו באותן חממות, השתלבו בעבודה.
בתיה כהן: יש בבאר שבע התקדמות יפה וכו'.
דוד יאסו: בבית שמש אנחנו מעסיקים במרכז התעסוקה בחצי משרה, הוא לא מתעסק כרגע בפרוייקט שדובר כרגע.
קולט אביטל: למה אתם מעסיקים אדם, זה המינימום האפשרי.
קולט אביטל: אם יש כבר פרוייקט, צריך לבדוק אותו.
קולט אביטל: אנחנו לא מדברים עכשיו על פעולות משרד הקליטה.
דוד יאסו: אני מדבר על ההשמות בתוך היישוב.
קולט אביטל: תענה לי על השאלות שאני מבקשת לשמוע עליהן תשובה.
קולט אביטל: ובוא לא נסיט את הדיון לנושאים אחרים, כמה משרד הקליטה נפלא.
קולט אביטל: מה שאני מבקשת לדעת, את ההתייחסות שלך כאדם שיושב במשרד הקליטה, איך אתה מרגיש מול הפרוייקט הזה.
דוד יאסו: מבחינת הסיוע או הכסף שהם מקבלים, אני מזדהה עם כל מה שנאמר כרגע כפי שהוא נשמע.
דוד יאסו: לקבל 480 שקלים זה רע מאוד, את צודקת.
דוד יאסו: אבל בנקודה זו שאני צריך לתת לו הקניית עבודה, זו לא אותה עבודה כמו באתיופיה, אלא כאן כדי לרכוש ניסיון, אני חושב שיש פה איזושהי העצמה בעניין הזה.
דוד יאסו: גם לא בוטל נושא הבטחת ההכנסה שלו.
דוד יאסו: בין זה לבין מה שאת אומרת, זו הדלימה של כל האנשים שנמצאים כרגע.
דוד יאסו: האם הוא יקבל 480 שקלים, או שהוא יקבל את שכר המינימום שלו, לבין זה שהוא לא יעבוד וימשיך לקבל את שכר המינימום שלו, ואף אחד לא יתן לו את הנסיון בעבודה.
קולט אביטל: כיוון שאנחנו יושבים פה הרבה מאוד שעות, והרבה מאוד דיונים איתכם, בעיקר בנושא הקהילה האתיופית, בכל מה שנוגע לתעסוקה, כי לדעתנו זה מפתח.
קולט אביטל: אתה לוקח אנשים, נותן להם משכנתה, אתה מביא אותם לאיזושהי שכונה, נותן להם בית, שלום וברכה, הם נשארים שם ואין להם עבודה.
קולט אביטל: צריכה להיות פה תכנית אינטגרטיבית, נכונה, לגבי האנשים האלה.
קולט אביטל: האם אתם כמשרד קליטה, יכולים לחשוב לפחות שיש דבר כזה שנקרא איגום משאבים.
דוד יאסו: אפשר.
דוד יאסו: עשינו זאת בשאר היישובים, ובבית שמש בצורה נקודתית.
דוד יאסו: כפי שאת יודעת בבית שמש ישנו הנושא של המוקדים.
דוד יאסו: לפני שבועיים ישבנו עם ראש העיר, החלטנו שאנחנו מקימים מוקד כדי לארגן את כל המשאבים, לארגן את כל הפעילויות, כאשר חלק מהתפקיד העיקרי שלו זה בנושא התעסוקה, כמו שאר היישובים שפירטנו לך מספר פעמים.
דוד יאסו: לכן אני אומר שיש כיוון בעשייה.
דוד יאסו: מוקד לא מקימים סתם, למרות שיש שם אוכלוסייה שזה לא מצדיק להקים אותו, כ-1,600 נפש.
קולט אביטל: ל-1,600 שקלים לא מוצדק להקים - - -?
דוד יאסו: בגלל הקשיים שיש, יש 1,600 נפש שם.
דוד יאסו: הקמנו מוקד שיהיה בו רכז בן העדה, רכז תעסוקה, מזכירה בת עדה, שתרכז את הנושאים האלה, כולל המשאבים, כולל הפעילויות שציינתי כרגע, שקליטת עולי אתיופיה תעבור דרך המוקד הזה בשיתוף של העירייה.
30095: שורש הבעיה זה משרד הקליטה.
30095: כל הזמן הם באים ומציגים לנו – נעשה, נעשה, ולא עושים.
30095: הם היו צריכים לפתוח הכשרה מקצועית בדיור קבע, הם לא עושים.
30095: מערכת הרווחה תגידו, כמה יש?
30095: אני יודע שיש 1,600 נפש.
קריאה: אנחנו מעריכים שיש יותר מ-1,600 נפש.
30095: מה עושה רכז עבודה?
דוד יאסו: אני מוכן לציין.
דוד יאסו: יש לי פה נתונים.
30095: אם משרד הקליטה היו עושים את העבודה שלהם כמו שצריך, דואגים לעולים שעוזבים את מרכזי הקליטה, הולכים לדיורי קבע, והיו עושים תכניות, לא היו קורים כל הדברים האלה.
30095: אתם לא עושים שום דבר.
דוד יאסו: אני מאוד מצטער.
דוד יאסו: זכותך לבקר אותנו וזה בסדר.
קולט אביטל: בוא נהיה ישירים וצודקים כולנו.
קולט אביטל: בסך הכל מדובר באנשים שהם עולים חדשים, אבל אנחנו גם מדברים על מדינה שאין לה מקומות תעסוקה.
קולט אביטל: אנחנו מדברים על משבר, על אבטלה, שאין מקומות תעסוקה.
קולט אביטל: גם משרד הקליטה לא יכול להמציא מקומות עבודה אם אין.
30095: תכנית הכשרה.
קולט אביטל: מה לעשות, יש לנו שר אוצר.
יגאל יאסינוב: סליחה, לפני חודשיים דיברת אחרת.
קולט אביטל: על שר האוצר?
יגאל יאסינוב: על הכל.
קולט אביטל: סליחה, אני לא מדברת אחרת, אני מדברת בדיוק אותו הדבר.
קולט אביטל: אני חושבת ששר האוצר לא יוצר מקומות עבודה.
קולט אביטל: אני אמרתי כל הזמן ואגיד עכשיו, אני חושבת כשהולכים לתכנית צמצומים, ולתכנית הבראת המשק כפי שהוא הלך וקיצץ תקציבים, אתה לא יכול לעשות את זה מבלי במקביל ליצור כמה פרוייקטים שבהם יש תעסוקה לאנשים.
אורנה וירקוביצקי: אני רוצה להתייחס לשתי נקודות.
אורנה וירקוביצקי: לנושא של איגום משאבים, המוקד עומד לקום, אבל גם בעבר התכניות שלנו הן באיגום משאבים מלא.
אורנה וירקוביצקי: תכנית "אשת חיל" נמצאת עם הג'וינט, עם משרד העבודה, עם רווחה, עם עיריית בית שמש.
קולט אביטל: לא על זה מדובר, למרות שאני מברכת שיש כבר איגום משאבים עם גופים חיצוניים.
קולט אביטל: אני מדברת על איגום המשאבים של המדינה עצמה.
קולט אביטל: כי אם אנחנו מדברים על זה שיש פה כסף של הביטוח הלאומי, אז במקום שהביטוח הלאומי, במקום שהאוצר יעביר את הכסף לביטוח הלאומי שמעביר את זה כאיזשהו חסד, בואו את אותו הכסף, שמעבירים לביטוח הלאומי, ברגע שהאדם הזה מתחיל לעבוד, זה מה שאנחנו רוצים להחליט פה היום.
אורנה וירקוביצקי: זה לא הכסף שלנו, זה הכסף של האוצר.
קולט אביטל: נכון, אני מדברת על האוצר.
קולט אביטל: אבל משרד הקליטה הוא המשרד שצריך לעמוד בראש הפרוייקט הזה.
קולט אביטל: האוצר בעצם לא איכפת לו אם הוא מעביר את הכסף לביטוח הלאומי בשביל אותו אדם, או אם הוא מעביר את זה לעירייה.
קולט אביטל: אני לא מבקשת ממנו יותר כסף.
יפעת סולל: אגב, יכול להיות שכן.
יפעת סולל: אם אדם היה מקבל שכר מינימום על העבודה הזאת של שמונה שעות ביום, חמישה ימים בשבוע, ועל פי התנאים הסוציאליים שלו, עדיין היתה מגיעה לו השלמת הכנסה, יכול להיות שיש פה תוספת.
קולט אביטל: אם הוא מקבל את שכר המינימום הזה, ואת ה-3,500 שקלים שלו, שזה עדיין שכר המינימום, למרות שאני חושבת שצריך יותר שכר מינימום.
קולט אביטל: אבל אני נגד התעשיינים בעניין הזה.
יגאל יאסינוב: העולם הוא עגול.
קולט אביטל: תסתכל על העמדות שלי באופן עקבי, כולל במליאה.
קולט אביטל: תראה שגם בעניין תקציב מינימום, כולל בכנסת הקודמת, אתה לא היית, היתה הצעת חוק של עמיר פרץ על שכר מינימום של אלף דולאר לחודש, אני הצבעתי בעד.
קולט אביטל: זה לא הנושא שלנו כרגע.
קולט אביטל: לא נתחיל להתווכח.
קולט אביטל: אני בעד שכר מינימום שעולה.
קולט אביטל: ההחלטה שלנו לגבי הישיבה הזאת.
קולט אביטל: אנחנו מברכים על כל תכנית שיקומית שקיימת, ודאי על היוזמה של עיריית בית שמש לקיים תכנית כזאת, ולהוציא מתקציביה גם אם זה סכום קטן.
קולט אביטל: סכום כלשהו כדי להתחיל באיזושהי נקודת מוצא, ודאי שאנחנו רק יכולים לברך את הביטוח הלאומי שהוא שותף לתכנית הזאת.
קולט אביטל: יחד עם זאת, אנחנו רוצים לקרוא לשרת הקליטה, או לכל מי שיהיה אחריה, החל מהיום יהיה שר קליטה, לא ברור.
קולט אביטל: לשר הקליטה יהיה אשר יהיה, להפוך את התכנית הזאת לתכנית יותר אינטגרטיבית.
קולט אביטל: זאת אומרת, במקום שהכסף ישולם כהבטחת הכנסה, שהכסף הזה יועבר לעירייה, ושהעירייה תוכל לשלם, גם אם מדובר בשישה חודשים, את השכר כפי שהוא, ושיגיע לשכר מינימום, כדי שאנשים ירגישו שהם עובדים וגם מקבלים שכר עבור העבודה שלהם.
קולט אביטל: כאמור, לא מדובר פה על הטלת עומס תקציבי נוסף על הממשלה.
קולט אביטל: מדובר על דרך אחרת לשלם לאנשים את אשר מגיע להם בכבוד, תמורת מה שהם עושים, ורק כך אפשר להקנות לאנשים את הרגלי העבודה ואת התמריצים לצאת לשוק העבודה.
קולט אביטל: אנחנו פונים למשרד התמ"ת ומבקשים להעביר אלינו אם אפשר סטטיסטיקות על ההשמות של אנשים שהיו בתכניות כאלה, ואנחנו מבקשים שימשיכו בכמה שיותר השמות שרק אפשר.
יגאל יאסינוב: אנחנו צריכים לבקש מהמשרדים והרשויות שהיו שותפים בפרוייקטים כמו הפרוייקט הזה ודומים, לחשוב גם כן בנושא הכבוד של האנשים.
יגאל יאסינוב: הם נתנו אותם תקציבים שצריך לתת.
יגאל יאסינוב: הם ניסו לתת את אותו ניסיון תעסוקתי שהוא טוב.
יגאל יאסינוב: הדבר הקטן שהוא פשוט הפך את הפרוייקט לבעייתי, צריך להתייחס לכבוד של קהילות.
קולט אביטל: אף על פי שאנחנו בהרכב חסר, אנחנו נפתח את הישיבה.
קולט אביטל: זאת ישיבה ראשונה מבין שתיים היום, בהן נעסוק בהיבטים שונים של אותה סוגיה, וזה ענייני הגיור בצה"ל.
קולט אביטל: הישיבה הראשונה תוקדש לנושא שהתפרסם באמצעי התקשורת על אותה חיילת, לא יהודיה, אני מבינה שהיא באה או עלתה מפיג'י, עם משפחה מאמצת בארץ.
קולט אביטל: תוך כדי היותה חיילת בחיל האוויר קיבלה עונש.
קולט אביטל: עד כמה שהבנתי, הצבא החליט להעניש אותה ולא לתת לה לצאת לקורס גיור.
קולט אביטל: אינני כאן כדי לשפוט התנהגות של חיילת זו או אחרת, אני רק תוהה בקול רם, איך, ולא משנה מה, רעש שחיילת עוברת אם היא מסכימה לצאת לקורס כזה או אחר באמצע חופשה שלה, או לא, יש דרכים להעניש אבל לא למנוע מאדם את תהליכי הגיור אם האדם כבר הגיע להחלטה, שהיא לא פשוטה, מול שלטונות שלא ממהרים לגייר ואנחנו יודעים שאם מפספסים מועד אז כל הענין אבוד, מדוע ואיך קורה שצה"ל מחליט דווקא להעניש אדם בתחום כזה, שהוא תחום כל כך רגיש.
קולט אביטל: אני גם לא זוכרת שזה כתוב בספר החוקים של הצבא שזה סוג עונש שמטילים על חייל.
קולט אביטל: אנחנו נתכנסנו פה הבוקר בנושא זה, כדי לנסות לברר אותו עד תום.
קולט אביטל: אני ממהרת או יותר נכון למען הגילוי הנאות אני רוצה להגיד שהחומר שבידי הוא החומר שהתפרסם באמצעי התקשורת.
קולט אביטל: גם דיברתי עם המשפחה המאמצת, והבנתי שמדובר סך הכל בכך שהתקבל מצה"ל מידע שאכן מדובר בעונש.
יהודית גריסרו: אני מכח אדם בחיל האוויר, צה"ל.
יהודית גריסרו: לפני שאתיחס למקרה הפרטי, אבקש להדגיש ולציין כי בחיל האוויר - ממפקד החיל, שטרח לבקר טרום כניסתו לתפקיד בקורס "נתיב", ועד אחרון המפקדים בחיל האוויר - ישנה אמונה והערכה והצבה בראש סדר העדיפויות את קורס "נתיב".
יהודית גריסרו: ולראיה, בשנת העבודה 2004 בלבד, למעלה מ-300 חיילים מחיל האוויר התייצבו בקורסי "נתיב", תוך שמפקדיהם, בכל הרמות, מעודדים אותם ומאפשרים להם להשתתף בקורס.
קולט אביטל: 300 מתוך כמה?
יהודית גריסרו: מתוך 540, שהם פוטנציאל, כשה-540 זה כאלה שוויתרו, או ביקשו לדחות מסיבות כאלה ואחרות, כך שאנחנו מבחינתנו רואים כערך עליון - - -
קולט אביטל: כל מי שפונה אליכם ואומר, אנחנו רוצים לצאת לקורס גיור אתם מאפשרים?
יהודית גריסרו: כן.
יהודית גריסרו: אתייחס למקרה הספציפי.
יהודית גריסרו: אין כאן ענישה.
יהודית גריסרו: אני מתייחסת לדבריה של גברתי יושבת הראש, כאילו חיל האוויר או צה"ל העניש את החיילת, הם כמו שאמרת, ניזונים מהתקשורת ואין כאן ענישה.
יהודית גריסרו: אנחנו לא מונעים ממנה את ההשתתפות בקורס "נתיב".
יהודית גריסרו: העיתוי בחיל האוויר, ומפקדיה מבקשים שתצא לקורס "נתיב", העיתוי של פברואר 2005, קרי, בעוד פחות מחודש.
יהודית גריסרו: לפני שנלקחה החלטה לגבי העיתוי בו תצא אליזבט, החיילת, לקורס, נבדק חזור ובדוק, שאכן החיילת יכולה להשלים את חובותיה ועודה בשרות סדיר.
יהודית גריסרו: זאת אומרת, בדקנו את משכו של הקורס, את הסמינרים שהיא נדרשת לעשות, את פרק הזמן בין הסמינרים ומצאנו שזאת - -
קולט אביטל: אבל למה בעצם מנעתם ממנה לצאת לקורס?
יהודית גריסרו: יתרה מזאת, אמר חיל האוויר, היה ותהיה בעיה והקורס והתהליכים לגביה יימשכו יותר ממה שצפו וצריך יהיה להאריך את משך שרות שלה לקבע, ממשאביו של חיל האוויר, הרי שאנחנו נעשה את זה באהבה רבה.
יהודית גריסרו: ואשר לעיתוי של הקורס.
יהודית גריסרו: אני חושבת שזה באמת לא ראוי בפורום הזה, שאנחנו נתחיל עכשיו להכנס שיקולי ופרטי הפרטים של מפקד שבוחר - - -
קולט אביטל: לשם כך אנחנו מתכנסים פה.
קולט אביטל: את לא יכולה, באם את מופיעה בפני ועדה בכנסת, לא לתת לנו את השיקולים שלכם.
יהודית גריסרו: אם את חושבת שזה המקום ושזה ראוי, למה אני אומרת שזה לטעמי לא ראוי, משום שבסוף אליזבט היא חיילת של חיל האוויר.
יהודית גריסרו: כשאנחנו רוצים לקיים דיאלוג עם חיילינו אנחנו עושים את הכל על מנת שזה לא יהיה אנחנו והם, כפי שזה עלול להצטייר פה.
קולט אביטל: בדיוק, הכנסת גם לא צריכה לדעת למה זה נדחה.
קולט אביטל: בואי תסבירי לנו, בבקשה, את לא צריכה להכנס לפרטים, אני לא מבקשת פרטים אישיים על חיי החיילת, אבל אני צריכה לדעת בדיוק מה קרה במקרה הזה.
קולט אביטל: למה אתם החלטתם, כשאדם צריך לצאת לקורס גיור, למה מנעתם ממנו לצאת לקורס הזה.
קולט אביטל: אני לא שאלתי אותך כמה אנשים יגמרו, אני מקשיבה בשימת לב רבה, לא שאלתי אותך מהאחרון ומראשון ועד אחרון המפקדים מה הם חושבים, אנחנו נתכנסנו כאן כדי לקבל מידע.
קולט אביטל: אם המידע שבידיך סותר את מה שהופיע באמצעי התקשורת זה המקום להגיד את זה.
יגאל יאסינוב: גם נשמח מאד אם זה לא בדיוק כמו שהופיע בתקשורת.
יהודית גריסרו: על פי הכללים בתוך צה"ל, שמתואמים עם כל הגופים שנושאים ונותנים בקורס "נתיב", המפקדים חייבים – אגב, זו לא זכות, זו חובה - לאפשר לחיילים להשתתף בקורס "נתיב".
יהודית גריסרו: באשר לעיתוי, אפשר לעשות את זה עד הזדמנות אחרונה.
יהודית גריסרו: אני חוזרת ומדגישה, ההזדמנות האחרונה של החיילת עוד לא הגיעה.
יהודית גריסרו: ההזדמנות האחרונה שלה היא בפברואר, ובפברואר זאת חובה שלנו, זאת לא זכות, לאפשר לה ולצאת לקורס.
יהודית גריסרו: השיקולים שבגינם בחר מפקדה לאפשר לה, לאליזבט, להיות בקורס פברואר מתקשרים לשאלת כח אדם בתוך הגף ולשאלת סדרי עדיפויות, אגב, חושבים מפקדיה שבעיתוי הנוכחי נכון יותר שהיא תשתלב בהשתלמות אחרת מקורס "נתיב", במיוחד כשיש אפשרות לקורס "נתיב" להשתתף בפברואר ולהשלים את כל המערכת - - -
קולט אביטל: גברתי לא עונה לנו.
קולט אביטל: אנחנו מבקשים להבין, הופיע בעיתון שהיא רצתה לצאת לקורס, שהיא נענשה על התנהגות, קיבלנו על כך גם אישור שהיא נענשה על התנהגות ולפיכך לא ניתן לה לצאת לקורס.
קולט אביטל: אפשר בבקשה לענות לנו לשאלות האלה?
קולט אביטל: אינך עונה.
יהודית גריסרו: אני עונה, שאין כאן מניעה - - -
קולט אביטל: לא, את לא עונה לי, זאת התחמקות.
קולט אביטל: אני אמנם לא עורכת דין, אני מבקשת לדעת מדוע לא אפשרתם לה.
קולט אביטל: אולי יש לכם סיבה לגיטימית, אני בסך הכל, תעני לי עכשיו בבקשה, יכול להיות שאני אקבל את שיקוליכם, זה לא בית משפט.
קולט אביטל: אנחנו חייבים לקבל מידע אמין בוועדה הזאת מדוע נמנע ממנה, כשהיא רצתה לצאת לקורס.
קולט אביטל: לא אם יש מועד אחר, לא שאפשרתם לה לצאת.
קולט אביטל: קיבלנו, אנחנו שמחים שתוכל לצאת לקורס.
קולט אביטל: עכשיו אנחנו בכל זאת מבקשים לדעת כי זה חשוב לנו להבין את התהליכים האלה, מדוע נמנע ממנה לצאת לקורס, אם זה היה עונש או לא היה עונש, אם זה שיקול אחר.
יהודית גריסרו: לפני כן אשאל שאלה.
יהודית גריסרו: האם מקובל עליך שמפקדים של חייל באשר הוא, רשאים לבחור את העיתוי שבו חייל ייצא לקורס ובלבד שלא נגיע למצב של מניעה, האם העיקרון הזה מקובל עליך?
יגאל יאסינוב: אם זה לא פוגע בזכות הבסיסית של אותו חייל או חיילת שיש ככל אזרח מדינה, אז כמובן שמפקד הוא רשאי.
יגאל יאסינוב: אבל אם זה פוגע, המפקד עובר עבירה, אינני יודע אם משמעתית או עבירה אחרת, זאת בדיוק השאלה.
יהודית גריסרו: זאת השאלה.
יהודית גריסרו: ולכן אם אנחנו אומרים שבפברואר יוצאת בוודאות לקורס, זה לא שיקול?
יגאל יאסינוב: לא, גברתי היושבת ראש היא דיפלומטית והיא שואלת את זה בעברית יפה, אני יכול לשאול - - -
קולט אביטל: שאלתי כמה פעמים, אני מבקשת תשובה ובלי התחמקויות.
קולט אביטל: אנחנו חייבים לדעת פה מה המציאות.
קולט אביטל: אם תבואי ותגידי, "לא היה ולא נברא, אמצעי התקשורת טעו והטעו, אין פה ענין של ענישה, אנחנו לא מנענו ממנה מסיבות משמעת, אלא מתוך שיקולים בתוך הגף שהיא קודם צריכה לעבור קורס כזה ואחר כך קורס אחר", את זו שמוסרת את המידע, ואת אמינה עלינו.
קולט אביטל: אנחנו חייבים לדעת מה הסיפור.
יהודית גריסרו: אין כאן ענישה, אני חוזרת ומדגישה, יש דחיה משיקולים כמו שאמרת קודם, של למלא חובות מקצועיות בפרק הזמן הקרוב ואת קורס "נתיב" לדחות לעיתוי של פברואר.
יהודית גריסרו: אלה הם השיקולים.
יגאל יאסינוב: בידך מכתב.
קולט אביטל: בידי אין את המכתב.
קולט אביטל: נשמע מהמשפחה, למשפחה יש את המידע הזה.
קולט אביטל: לי אין מכתב כתוב בכתב יד.
יגאל יאסינוב: את השאלה והתשובה שלך, כדי להבין את זה יותר טוב - אין לי שום ספק, אני רק רוצה להבין - האם זה מה שאמרת, שמועד היציאה לקורס נדחה בלי שום התחשבות מה עשתה או לא עשתה החיילת ובלי שום התחשבות האם צריך להעניש אותה על עבירה כלשהי - ולא אכפת לי איזו עבירה, אפילו בגידה חס וחלילה, אבל לא חשוב איזו עבירה - בלי שום התחשבות על עבירה שלה - התנהגותה, לבושה - רק על בסיס בדיקה מקצועית תעסוקתית, נטו.
יהודית גריסרו: הרי אתה לא מעלה בדעתך שבסוף כשמקבלים החלטה היא נובעת משיקולים שונים.
יהודית גריסרו: אני לא יכולה לומר שהתפקוד של החיילת וההתנהגות שלה במקרה כזה או אחר - שאני לא חושבת שנכון מטעמים של צנעת הפרט, פה להכנס אליהם - אני לא יכולה להגיד שהם תלושים לגמרי מהחלטה של מפקד.
יהודית גריסרו: אבל אני יכולה לומר בוודאות, ואני חוזרת ומדגישה, למרות שאני רואה שיש קצת חוסר סבלנות לאמירה הזו, אני יכולה לומר בוודאות שלפני שנלקחה אותה החלטה של מפקד, שבמסגרת זכויותיו הוא בדק שאכן הוא פוגע בזכות ובחובה שלנו לאפשר לחיילת להשתתף בקורס "נתיב" עוד בשרותה בשרות סדיר.
יגאל יאסינוב: אני מצטער, זה לא מה ששאלתי.
יגאל יאסינוב: זה לא בדיוק מה ששאלתי.
קולט אביטל: יש לנו כנראה מולך את אותו הנסיון והוא קצת מתסכל, אני מוכרחה להודות.
קולט אביטל: אנחנו שואלים על א' ואת עונה על ב'.
קולט אביטל: נכון שאני הייתי בשרות החוץ ולא את, אבל זאת תשובה מאד דיפלומטית, ואני מציעה, ואנחנו שואלים אותך פעם אחרונה ואחר כך נבקש מהמשפחה להעיד.