GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירלה גל: ומרבית הפעילות של המשרד בשנת 2005 תהיה מיוחדת לנושא התעסוקה מתוך אמונה שככל שאנחנו נמצא יותר מקומות תעסוקה לעולים החדשים ולישראלים שחוזרים לארץ - כך הסיכוי שהם יישארו בארץ הוא גבוה יותר.
מירלה גל: למעשה אנחנו פותחים כמעט לחלוטין את השוק הפרטי להשתלמויות, להשמות, אין כמעט תחום שבו עולה חדש ירצה להשתלם בו, לעבור הכשרה לצורך השמה בהמשך ולא יוכל.
מירלה גל: היום אנחנו עובדים בעיקר על אותם קורסים או שהם של משרד העבודה או של משרדים אחרים, קורסים שאנחנו.
יגאל יאסינוב: אז מה, אחד סוגרים, השני פותחים?
קולט אביטל: יגאל, אני קוראת אותך לסדר בפעם השניה.
מירלה גל: היום המדיניות שלנו היא להשקיע בדיוק באותם תחומים שיש השמה.
מירלה גל: אנחנו לא עושים קורסים רק לשם קורסים.
מירלה גל: אנחנו עושים את ההכשרות לאותם נושאים שבסופו של דבר תהיה השמה בהם.
מירלה גל: וזו הולכת להיות מרכז הפעילות שלנו בשנה הבאה.
מירלה גל: אני רוצה להתייחס לדברים של חברת-הכנסת מרינה סולודקין.
מירלה גל: אין ביטול של הטבות לעולים חדשים למעט מענקי המשכנתאות.
מירלה גל: מענקי המשכנתאות למעט לעולים מאתיופיה בוטלו.
מירלה גל: יחד עם זאת ההלוואות שלהם גדלו.
מירלה גל: אני לא יודעת מדוע התייחסה לביטול הטבות, אבל בפירוש העולים החדשים ממשיכים לקבל סל קליטה כבעבר.
מירלה גל: ממשיכים ליהנות מתכניות ייחודיות של משרד הקליטה בכל התחומים.
מירלה גל: הן בנושא הדיור, הן בנושא התעסוקה.
מירלה גל: ונהפוך הוא, בכל מה שאנחנו יכולים, אנחנו הולכים ומרחיבים.
מירלה גל: התייחסתם לגילאים.
מירלה גל: יש לנו מחקרים, אנחנו יודעים מי אלה שעוזבים את הארץ ומה הפרופיל המקצועי או האקדמאי שלהם.
מירלה גל: אגב, אין אחידות בין כל העולים.
מירלה גל: אם בקרב עולי ברית-המועצות או בקרב עולי ארצות-הברית מספר העולים האקדמאים שעוזבים - הוא יותר גבוה - דווקא בקרב עולי ארגנטינה אלה שאין להם איזשהו משלח יד ספציפי.
קולט אביטל: כמה בקרב הישראלים?
מירלה גל: בקרב הישראלים אנחנו יודעים שאחוז ניכר הם אקדמאים.
מירלה גל: אנחנו גם יודעים שאחוז ניכר מקרב העולים החדשים שהגיעו אלינו מברית-המועצות שלעבר הם עולים שהגיעו עם השכלה אקדמאית מאוד נרחבת.
מירלה גל: ומדינת ישראל נהנתה מאלפי ומאות אלפי ואפילו מיליוני שעות לימוד בחינם כשהם הגיעו לארץ והביאו את ההשכלה שלהם איתם.
מירלה גל: לשאלה של חבר-הכנסת יאסינוב לגבי מדענים.
מירלה גל: מדובר על נהלים שנקבעו בזמנו על-ידי ממשלת ישראל, כמה שנים עולה חדש זכאי לסיוע של משרד הקליטה בתחום התעסוקה.
מירלה גל: והנהלים קבעו אז 10 שנים.
מירלה גל: יחד עם זאת, הוא ממשיך להיות אזרח ישראלי.
מירלה גל: וכאזרח ישראלי כמו כל אזרח ישראלי הוא נהנה מאותן תכניות שקיימות עבור שאר הציבור הישראלי.
מירלה גל: אני התייחסתי לסעיף 58.
מירלה גל: אכן סעיף 58 מהווה עבור חלק מהישראלים שחיים בחוץ-לארץ איזה שהיא אבן נגף.
מירלה גל: ולכן אנחנו מתכוונים לעלות את זה בהקדם בפני ועדת שרים על-מנת לשנות את החוק.
מירלה גל: משום שלא הצלחנו לצערי הרב בדרך אחרת.
מירלה גל: אני רוצה לסיום דבריי לבוא ולומר, כפי שציינתי בתחילת דבריי, אנחנו כמשרד אנחנו לא אחראים על נושא הירידה מהארץ.
מירלה גל: יחד עם זאת, אנחנו כמובן כואבים בכאב כל אחד שהגיע לכאן ועזב או ישראלי שנולד כאן ובחר לעזוב את הארץ.
מירלה גל: ומדינת ישראל באמת כולה לאו דווקא משרד הקלטה צריכה לעשות את כל המאמצים על-מנת שהאנשים האלה שבחרו לעלות לישראל או שנולדו כאן - יישארו במדינת ישראל.
מירלה גל: אנחנו במשרד הקליטה עושים את כל מה שביכולתנו על-מנת לשמור את העולים כאן ולהחזיר את אותם ישראלים שעזבו את הארץ למדינת ישראל.
גו'ליאן זנודה: פחות או יותר נתתי 40 שנה למדינה.
גו'ליאן זנודה: כדי להסביר בדיוק להגיד מה שאני רוצה להגיד, להגיד קודם כל מי אני.
גו'ליאן זנודה: לא באתי כדי לקבל פרסום.
גו'ליאן זנודה: אני רוצה להגיד רק כמה מלים.
גו'ליאן זנודה: חוזרים על אותו נושא שישבנו עם זכרונו לברכה, עם הממשלה של יצחק רבין למחרת יום הכיפורים.
גו'ליאן זנודה: וצריך להקים פחות או יותר ועדה שניה.
גו'ליאן זנודה: יש המון נושאים.
גו'ליאן זנודה: אני רוצה רק להגיד למנכ"לית.
גו'ליאן זנודה: התאחדות עולי צרפת עד היום שאני חזרתי ב-44 וב-43 לא קיבלנו גרוש ממשרד הקלטה כדי להפעיל את ההתערבות שלנו.
גו'ליאן זנודה: אני מזמין אותך לאסיפה שלנו בתל-אביב.
גו'ליאן זנודה: תמיכה ותמיכה ותמיכה, מיינו כבסים עד הסוף.
מירלה גל: תקציב עולי התאחדות צרפת עלה משמעותית בשנת 2004.
ג'וליאן זנודה: התאחדות עולי צרפת רשום גרוש אחד.
ג'וליאן זנודה: אנחנו מפעילים עם העזרה של הסוכנות היהודית, זה 90 אחוז של התקציב של ההתאחדות, זה בא מהסוכנות היהודית, מחלקת העלייה.
ג'וליאן זנודה: ישבנו לפני שבוע עם ציפי פינקוס ואריה אזולאי בתל-אביב עם כל ההתאחדויות.
מירלה גל: הנתונים שבידיך אינם נכונים.
ג'וליאן זנודה: מה פתאום.
מירלה גל: יושב כאן יושב-ראש התאחדות העולים ותשאל אותו מהם התקציבים שהמשרד העמיד.
מירלה גל: אבל אם אתה נותן נתונים, תיתן נתונים מדויקים.
מירלה גל: משרד הקליטה העמיד את נושא התמיכות
ג'וליאן זנודה: דרך הסוכנות.
מירלה גל: לא דרך הסוכנות.
מירלה גל: ישר להתאחדויות.
ג'וליאן זנודה: ישר להתאחדות עולי צרפת, לא.
ג'וליאן זנודה: אני בהנהלה הארצית, אני מזכיר כללי.
ג'וליאן זנודה: אם אנחנו רוצים למנוע את הירידה בעלייה כללית, לא מדבר רק על צרפת, שאני רואה שאנחנו ב-16 אחוז.
ג'וליאן זנודה: צריך לתחזק את הסניפים שעובדים יום יום, שעה שעה, עם טיפול אישי של העולים החדשים.
ג'וליאן זנודה: ועל זה אנחנו יכולים להגיד, אדרבא, יש לנו שמונה סניפים מאשדוד, אשקלון עד חיפה.
ג'וליאן זנודה: תנו לנו רק עזרה כדי להפעיל ולשלם, לא למתנדבים שהם מתנדבים חינם, כי פחות או יותר אצלנו אחרי שנים מקבלים פחות מ-3,000 ש"ח משכורת חודשית, בגלל שאין לנו כסף.
ג'וליאן זנודה: למרות זאת אנחנו עושים את הטיפול.
ג'וליאן זנודה: אני מציע, גבירתי, תצאי מהמשכן של הכנסת, תבואי לבקר שלוש או ארבע שהם קולטים היום את הקליטה של ארצות מערב, כמו ארצות-הברית, אשדוד, השרון, חיפה, נתניה, לשבת עם העולים החדשים, לשבת עם המשרדים כדי לדעת אם יש שמה במקום תיאום לכל מיני משרדים.
ג'וליאן זנודה: זו הבעיה שלנו.
ג'וליאן זנודה: אני רוצה רק להגיד של נושא של אתמול בשעה 16:30.
ג'וליאן זנודה: בתושבים חוזרים, גבירתי אני מבקש, להגיש מיד את הסטטוס של הילדים שהם ירדו עם ההורים, שאחרי כמה שנים חוזרים לארץ ולמרות שהם ירדו בגיל 10 או 8, שהם חוזרים בגיל 18 או 19, יש להם חותמת גומי על הראש, "אתם תושבים חוזרים".
ג'וליאן זנודה: אתמול באו שלוש בנות לאולפן עציון ולאולפן בבית-קנדה בסטטוס של תושב חוזר.
ג'וליאן זנודה: לך תסביר לילד בגיל 17 למה החברה שלו שעלתה לארץ באותו מטוס מפריז הם צריכים להיכנס לאולפן עציון והשניה לבית-קנדה.
רבקה לוי: אני רציתי להוסיף או לפתח את הנקודה שהמנכ"לית התחילה.
רבקה לוי: בקשר לבית הישראלי שהוא מהווה במידה מסוימת, אנחנו לא יכולים להתנבא, אבל בפוטנציה איזשהו מאגר של ישראלים שיכול לחזור ארצה בגלל שנשמר בדרך הזו קשר לא רק עם הנציגות, אלא עם ההוויה הישראלית, עם כל הפעילות שנעשית שם, הן בנושא התערבות, הן בנושא הרצאות, וכן הלאה.
רבקה לוי: פלוס, אני מבינה, שאתם כמשרד הקליטה פתחתם אתר אינטרנט.
מירלה גל: פותחים.
רבקה לוי: פותחים לילדים, אנחנו מצדנו היינו מעונינים שזה גם יהיה אתר אינטרנט להורים.
רבקה לוי: שבעצם מחבק את שני דורות ובזה אנחנו מאפשרים את הקשר שבסופו של דבר מצד אחד, אמנם מאגר של ישראלים שיכול לפעול לטובתנו גם במדינות שהם כיום חיים ומצד שני, בגלל אי הניתוק גם פוטנציאל של חזרה ארצה.
דוד אידלמן: אני הייתי רוצה להגיד כמה דברים.
דוד אידלמן: אל"ף, לגבי קריטריונים איך אנחנו את הירידה.
דוד אידלמן: אנחנו רואים ולמדים על-פי קריטריון אחד, האם הם הגיעו לארץ בתוך שנתיים ואיש שיכול לגור בקנדה אותן שנתיים.
דוד אידלמן: אבל פעם בשנה הוא יכול לבוא לישראל לשבוע.
דוד אידלמן: אז הקריטריונים לא כל-כך נכונים.
דוד אידלמן: חוץ מזה הקריטריון השני שיכול להיות זה ביטוח לאומי.
דוד אידלמן: וגם פה אנחנו עדים שאנשים שבאים לכאן לקנדה, לפעמים עושים איזה כסף בשביל לשמור את זה לביטוח לאומי.
דוד אידלמן: אז לפי הקריטריונים האלה אנחנו לא יכולים לאמוד את המצב.
דוד אידלמן: הדבר הזה, אנחנו מדברים על שני דברים שלא כדאי לאמוד את זה בנפרד.
דוד אידלמן: אל"ף, חזרה לרוסיה.
דוד אידלמן: בי"ת, ירידה.
דוד אידלמן: ירידה זה לא באופן אוטומטי חזרה לרוסיה.
דוד אידלמן: ועל חזרה לרוסיה אנחנו יודעים טוב מאוד בגלל שרוסיה יש דבר שקוראים לו, רישום אזרחים, פרטיסקה.
דוד אידלמן: חזרה לרוסיה היו רק 8,500.
יגאל יאסינוב: זה 8,500 שקיבלו שם סטטוס מעבר לסטטוס.
דוד אידלמן: לא, מספיק שאתה גר שבוע בשביל לקבל רישום אזרחי.
יגאל יאסינוב: רק במוסקבה.
דוד אידלמן: עכשיו בכל רוסיה.
יגאל יאסינוב: לא.
קולט אביטל: זה ממש כרגע לא משנה.
דוד אידלמן: לא כדאי להתייחס לתעמולה הרוסית על חזרה מסיבית לרוסיה, אבל כדאי להגיד שירידה זה לא באופן אוטומטי לרוסיה, זה יכול להיות לקנדה ולאוסטרליה או למקום אחר בכדור הארץ.
דוד אידלמן: דבר שלישי, בזמן שאנחנו מדברים על פעילות מאוד אפקטיבית של הסוכנות היהודית, משרד הקליטה והארגונים האחרים שעובדים בתחום הזה, אז אנחנו מדברים על כוונה אחת, להביא את העולים ארצה.
דוד אידלמן: וחוץ מזה אנחנו רואים עוד פרוייקט אחד בשביל להביא עוד עולים לארץ, עוד פרוייקט אחד של פרסום, עוד פרוייקט בתחום של יחסי ציבור.
דוד אידלמן: אם אנחנו מדברים על זה לא בעולם המודרני, לא רק צריך לפרסם את הסחורה, אולי כדאי לעבוד בשביל לשמור על אנשים שהגיעו לפה.
דוד אידלמן: ואני פשוט מקבל המון אנשים שהגיעו לפגישה עם איזה דודה שהגיעה מישראל ומדברת על הארץ המובטחת.
דוד אידלמן: אחרי זה האיש מגיע הביתה, פותח את האינטרנט ורואה סרט ישראלי בשפה הרוסית, בשפה אוקראינית או בכל שפה אחרת, והוא רואה מצב אחר לגמרי.
דוד אידלמן: ואני חושב שהמון האנרגיות בשביל להביא את העולים לארץ, כדאי אולי קצת גם בשביל לשמור ולעבוד פה.
דוד אידלמן: וזה הדבר שאני אמרתי.
דוד אידלמן: ודבר אחרון, אני רציתי להגיד שאם יש ממש עליה מסיבית במקצועות, אז מדברים רוב הזמן על מקצועות הומניטריים.
דוד אידלמן: ופה כדאי להגיד שבמדינת ישראל כל איש שקיבל חמש שנים באוניברסיטה ברוסיה כמהנדס, הוא מגיע לפה ומקבל תואר שני.
דוד אידלמן: כל איש שלמד שם חמש שנים ויותר מזה במקצוע הומניטרי, אז יש לו רק תואר ראשון.
דוד אידלמן: ופה לא משנה על איזה מקצוע מדברים, על מוסיקה, על היסטוריה, על גיאוגרפיה או על ספרות.
דוד אידלמן: ופה אפשר לדבר על אפליה שצריך לתקן אותה לפי דעתי.
נחליאל דיסון: קודם כל רציתי אולי לתקן פה איזשהו רושם שנוצר בנושא של התמיכות להתאחדויות ולארגוני העולים.
נחליאל דיסון: גם ודאי נפלה איזה שהיא טעות לגבי התאחדות עולי צרפת.
נחליאל דיסון: ישנה תמיכה של משרד הקליטה, גם להתאחדות בריטניה.
ג'וליאן זנודה: אתה בהתאחדות שלנו?
קולט אביטל: סליחה, זה לא דיון פתוח.
קולט אביטל: את דיברת, לא הפסקנו אותך, תן לא בקשה לדבר.
קולט אביטל: יש לכם אחר-כך לסדר דברים ביניהם, תסדרו.
נחליאל דיסון: אני מניח שמה רצית לבטא שהיית רוצה לקבל הרבה יותר ואני מסכים אתך.
קולט אביטל: יש לך נתונים?
נחליאל דיסון: הוא אמר שהוא לא קיבל כלום.
ג'וליאן זנודה: יש נתונים, אני פשוט לא רוצה להיכנס לנתונים.
קולט אביטל: אז אנחנו נבקש לקבל מכם נתונים.
קולט אביטל: כי אם אדם אומר שהוא לא מקבל ואתה אומר שהוא מקבל, אז כדאי שנדע את האמת.
נחליאל דיסון: בכמה התאחדויות וכמה ארגוני עולים ישנה תמיכה של משרד הקליטה, ישנה עבודה משותפת.
נחליאל דיסון: ישנו ניסיון לשפר את העבודה, יש הרבה פעילות משותפת וברכה.
נחליאל דיסון: אז רק בנקודה הזאת רציתי ליישר.
נחליאל דיסון: ולגבי הנושא שדובר פה, אם היה אפשר להגיד, הנושא של התעסוקה הוא ראשון במעלה.
נחליאל דיסון: כבר העלינו את זה כבר לפני הרבה זמן עם שרת הקליטה כשנכנסה לתפקידה.
נחליאל דיסון: אנחנו שמחים שעכשיו זה תופס קדימות למקום ראשון.
נחליאל דיסון: הנושא השני שאולי פה לא בא לידי ביטוי מספיק, זה הכבדת נטל המס.
נחליאל דיסון: אתה קצת דיברת על זה, פרופסור נודלמן, אבל זה נושא שהוא מאוד מאוד בסיסי.
נחליאל דיסון: הכבדת נטל המס כללית על האוכלוסייה גם כן.
נחליאל דיסון: אבל על עולים חדשים זה גם כן נושא מאוד חשוב.
נחליאל דיסון: אני חושב שצריך לטפל בזה בנוסף לנושא של תעסוקה.
נחליאל דיסון: והדבר החשוב, פה זה גם כן עלה כמה פעמים, זה הנושא של הפידבק שהעולים הפוטנציאליים וגם הישראליים היורדים מקבלים הוא פידבק מאוד מאוד חשוב.
נחליאל דיסון: ואני חושב שכדאי לשים על זה הרבה דגש ולהשתמש דווקא בארגוני העולים.
נחליאל דיסון: שזה אנשים שבאו מאותן הארצות להשתמש בארגוני העולים כשופר לשנות את התדמית ולהעביר את המסרים שמדינת ישראל רוצה להעביר לאותם עולים פוטנציאליים.
דניאל קהן: על-פי בקשת ההנהלה הארצית שלי הקמתי ארבע תוכניות כדי לעודד עלייה ולדבוק בעלייה.
דניאל קהן: הגשנו את התוכניות האלה לוועדת התמיכות של משרד הקליטה.
דניאל קהן: לא קיבלנו גרוש, אנחנו יש לנו בקשה לתוכנית לתעסוקה.
דניאל קהן: הקדשנו לזה מכספנו 40 אלף ש"ח, לא ראינו החזר של שקל.
דניאל קהן: אני רוצה להגיד עוד דבר אחד מתוך הקצר שנותר לי.
דניאל קהן: זה שאם אנחנו ממשיכים להתפזר, עכשיו אנחנו בתקופה של פיזור.
דניאל קהן: משרד הקליטה הולך להתעסק בעידוד עלייה ולא בקליטה.
דניאל קהן: הסוכנות היהודית מתעסקת בעידוד עליה, כולם רוצים להתעסק בעידוד עלייה ואת שאר העולים שנמצאים פה, אף אחד לא מתעסק בקליטה.
דניאל קהן: וזה מתבטא במה?
דניאל קהן: זה מתבטא כאשר אנחנו קולטים את האנשים, רוב העבודה שלנו על-ידי מתנדבים ואין לנו מספיק כסף לקלוט עובדים בתוך המשרד שלנו להחזיק אותו.
דניאל קהן: אז אני חושב שצריך מתי שהוא לסדר את הכוחות ולהפסיק להתפזר, כי העולה מצרפת ואני הולך לצרפת מסיבות מקצועיות כל חודשיים, העולה מצרפת הוא פשוט מפוזר.
דניאל קהן: הוא רואה שליח מהסוכנות, שליח ממשרד הקליטה, שליח מפה ושליח משם, הוא יוצא מפוזר.
קולט אביטל: כיוון שזמננו תם, אני הייתי רוצה ברשותכם לסכם את הישיבה.
קולט אביטל: ולהתחיל מהדברים הקלים יותר לדברים הכבדים יותר.
קולט אביטל: אנחנו שמענו על הרבה תכניות לעידוד ישראלים חוזרים ולדעתנו, לדעתי לפחות, ככל שאתם מתאמצים וככל שאתם רוצים לעזור ואין לי צל של ספק שבמסגרת התקציבים הקטנים פלוס בית ישראלי, הדבר הזה נעשה מתוך כוונות טובות.
קולט אביטל: נדמה לנו שיש פה איזה אספירין לבעיה שהיא הרבה יותר קשה והיא הרבה יותר מורכבת לגבי כל הנושא של הירידה.
קולט אביטל: נכון שאלה שאפשר לעודד אותם לחזור, צריך לעשות פעילות בקרבם.
קולט אביטל: אבל אני חושבת שאנחנו צריכים קודם כל להסתכל על התשתית עצמה.
קולט אביטל: והתשתית עצמה, אני חושבת שהחברים שלי דיברו על זה, היא כוח המשיכה של מדינת ישראל.
קולט אביטל: ומה מדינת ישראל עושה כאשר עולים כבר באים כדי לשמור אותם פה, כדי שהם יהיו מרוצים, כדי שיהיה להם מקום עבודה, כדי שיוכלו להסתדר פה ולא ירצו לחזור למקומותיהם.
קולט אביטל: יכול להיות שאנחנו חייבים מחקר ויכול להיות שהמחקר הזה יעזור לנו להבין מה המניעים לירידה.
קולט אביטל: אבל אני חושבת שרובנו מכירים פחות או יותר מספיק.
יגאל יאסינוב: לא, אנחנו נחכה ב-2006.
יגאל יאסינוב: 9 חודשים לוקח לעשות מחקר.
קולט אביטל: לא צריך ללכת רחוק ולנחש שיש אולי שתי סיבות בסיסיות שאנשים לא מסתדרים בארץ.
קולט אביטל: הבעיה הראשונה היא בעיה כלכלית.
קולט אביטל: אלה שכבר באים או אלה שנשארים פה, לא עוזבים בדרך-כלל בגלל סיבות ביטחוניות.
קולט אביטל: רוב האנשים שעלו בזמן האחרון, עלו למרות האינתיפאדה ולמרות המצב הביטחוני.
קולט אביטל: ורוב הישראלים נשארים פה למרות המצב הביטחוני, אז נדמה לי שהבעיה באמת המאוד קשה זה הבעיה הכלכלית, הבעיה להסתדר מבחינה כלכלית בארץ.
קולט אביטל: והבעיה השניה, אני חושבת שמרינה סולודקין ציינה את זה בצורה מאוד נכונה.
קולט אביטל: זה כל אותם הקשיים בחיים האזרחיים.
קולט אביטל: אני רוצה להדגיש, בחיים באזרחיים שאנחנו מקשים על העולים.
קולט אביטל: בין אם מדובר בענייני נישואין, בין אם לקבל תעודת אזרחות.
קולט אביטל: פשוט אלה דברים שכולנו מטפלים יום יום מול משרד הפנים.
קולט אביטל: זה לא עניין של משרד הקליטה, אבל משרד הקליטה צריך לתת על זה את הדעת.
קולט אביטל: כי כל אותן הבעיות באמת חוץ מהגירושין, שגם זה קורה לנו, כל אותן הבעיות מכבידות על אנשים ולא נותנים להם את הרצון או את החשק להישאר בארץ, אם זאת רמת ההתייחסות אליהם.
קולט אביטל: אנחנו רוצים קודם כל להודות על המאמצים של משרד הקליטה.
קולט אביטל: יחד עם זאת, אנחנו רוצים לבקש שתיבדק שוב פעם האפשרות לעזור יותר לאלה שעושים את המלאכה בארץ לקלוט את העולים.
קולט אביטל: אני מבקשת אולי שנערוך בדיקה מה קורה עם התאחדות עולי צרפת.
קולט אביטל: אם הם טוענים שהם לא מקבלים תמיכות, ודאי לתכניות תעסוקה, בואו נבדוק את הנושא הזה.
קולט אביטל: צריך לסייע לכל הארגונים.
קולט אביטל: אבל מעבר לזה, אני רוצה להציע אולי דבר שלא יישמע טוב.
קולט אביטל: אני חושבת שמדינת ישראל צריכה פעם אחת לשבת ולעשות חושבים על שני דברים.
קולט אביטל: דבר ראשון, מה הפרופורציה בין האמצעים שמושקעים בפרופגנדה להביא אנשים לארץ בסך-הכלל הכולל לבין האמצעים שמושקעים כדי לעזור לעולים להיקלט בארץ.
קולט אביטל: נדמה לי שהתקציבים שמוצאים על תכניות לעידוד.
קולט אביטל: אני אמרתי מדינת ישראל צריכה לעשות חשובים.
קולט אביטל: וכשאמרתי מדינת ישראל, גם משרד הקליטה ולא משרד הקליטה, משרד הקליטה בכל זאת לא חי בואקום.
קולט אביטל: יש המון כסף שמוצא על-ידי הסוכנות היהודית על המון שליחים בחוץ-לארץ.
קולט אביטל: יש פריסה ענקית ברוסיה.
קולט אביטל: שהיום אנחנו מדברים על 1,800 פקידים שעובדים בשכר ברוסיה, זה הרבה מאוד כסף.
קולט אביטל: מה הפרופורציה בין ה-1,800 פקידים שפרוסים ברחבי רוסיה, שאני בטוחה שהם לא יושבים ולא מתבטלים, לבין מספר העולים שמגיע לארץ.
קולט אביטל: אז אולי צריך לעשות חושבים ברמה האסטרטגית בממשלה, במשרד הקליטה.
קולט אביטל: לנו אין את הנתונים, אבל אנחנו יכולים לבוא ולומר, שנראה לי שלפעמים הפרופורציה בין האמצעי שאנחנו משקיעים בעידוד אנשים להביא לארץ, איננו עומד בפרופורציה לאמצעים שאנחנו נותנים פה בארץ לקלוט אותם.
קולט אביטל: למשל, ביטול משכנתאות וכל מיני דברים כאלה שהם יחסית כסף קטן לעומת הכסף שמוצא על-ידי גורמים שונים למיניהם.
קולט אביטל: לא רק הסוכנות, כל מיני גופים אחרים.
קולט אביטל: לכן כדאי לבדוק את הנושא, כי בסך-הכל מדובר על הנושא שהוא בעל אופי אסטרטגי.
קולט אביטל: ודבר אחרון אני רוצה לחזור, אנחנו בזה קוראים לממשלה לקיים דיון מיוחד על העניין הזה.
קולט אביטל: נושא הירידה וחוסר העלייה הוא בנפשנו וכל האמצעים הקטנים שבעצם אנחנו דנים פה, הם בסך-הכל אספירין.
קולט אביטל: אם אנחנו לא נבדוק לאן אנחנו רוצים להוביל את החברה הישראלית, מה האטרקטיביות של מדינת ישראל, במה אנחנו רוצים להשקיע.
קולט אביטל: לא רק מטעמים ציוניים אלא איזה דמות, מה אנחנו רוצים לעשות פה.
קולט אביטל: אנחנו רוצים להיות מדינת מדע וטכנולוגיה -אז בואו נשקיע בזה ונביא אנשים בתחומים האלה.
קולט אביטל: אם נשקיע בתחומים האלה, אבל בואו נראה איך אנחנו מתקדמים לקראת עידן שבו אנחנו יכולים להיות יותר מתוכננים ויותר אטרקטיביים.
יגאל יאסינוב: אני הולך להוסיף עוד שני סעיפים.
יגאל יאסינוב: סעיף אחד, להפסיק ביטול דרכונים לאזרחי ישראל שנמצאים בחו"ל.
יגאל יאסינוב: זה חלק שאפשר לעשות.
קולט אביטל: מה זה יעזור?
יגאל יאסינוב: כי אנשים לא יפסיקו להיות ישראלים.
יגאל יאסינוב: הם לא ירגישו פגישה בהם כי המדינה פשוט מבטלת להם דרכון.
קולט אביטל: אחרי 10 שנים יש להם ביטול בארץ.
יגאל יאסינוב: ביקור של שבוע לא נרשם גם כן שם.
קולט אביטל: ודבר שני, אני חושב שמשרד לקליטת העלייה שקיבל 300 מיליון ש"ח לשלוש שנים לעידוד העלייה, צריך להפוך אותם לכסף להפסקת ירידה.
מירלה גל: הכסף מושקע בקליטה בארץ.
יגאל יאסינוב: אם זה ככה, אני מברך על זה.
קולט אביטל: אני רוצה באמת להעיר על זה.
קולט אביטל: מותר להפיץ חומר, אבל בישיבה של כנסת שמפיצים חומר כזה, הרושם שנתקבל כשמשרד הקליטה הוא זה שמפיץ שזה פרסום רשמי.
קולט אביטל: זה לא פרסום רשמי, זה פרסום מסחרי ולא צריך לקבל על זה לא את הביקורת ולא את הקרדיט.
מירלה גל: מאה אחוז.
קולט אביטל: בוקר טוב יש לי הכבוד לפתוח את ישיבת ועדת עליה, קליטה והתפוצות בכנסת.
קולט אביטל: למען האורחים שלנו היום אני חושבת שאנחנו ננהל את הישיבה הזאת ככל האפשר באנגלית.
קולט אביטל: אני מבקשת לברך את כולם.
קולט אביטל: יש לנו תרגום סימולטני ואני אבקש מי מכם שמקבלים את רשות הדיבור או שמדברים להשתמש במיקרופון.
קולט אביטל: המיקרופון אינו מיועד רק לרישום הפרוטוקול אלא משמש גם בעיקר לתרגום סימולטני למי שזקוק לכך, אני סבורה שכמה מהאנשים יזדקקו לו.
קולט אביטל: אנחנו בדרך כלל לא מנהלים את הישיבות שלנו באנגלית, ישיבה זו היא חריגה.
קולט אביטל: אני לא בטוחה אם יושב ראש הכנסת יסכים לכך אבל אנחנו עושים משהו חריג היום.
קולט אביטל: בוועדה זו אנו דנו במספר הזדמנויות במגמות המתפתחות בעולם היהודי.
קולט אביטל: אנחנו נפגשנו עם המתכננים של מכון העם היהודי.
קולט אביטל: אנחנו שמענו ניתוחים ארוכים על מה קורה בקהילה היהודית, היכן אין צמיחה, איפה המספרים הולכים ופוחתים.
קולט אביטל: היכן מצד שני ביחד עם ההתקדמות, שאין לה תקדים, במעמדה ובכוחה של הקהילה היהודית באותו זמן נראה כי יש דאגה מצמיחה של סכנה ליהודים מתמשכת כתוצאה מגורמים אחרים הנוגעים לכפר הגלובלי שלנו.
קולט אביטל: אנו שמענו ודנו, לפחות במישור אחד כאן ופעם שנייה כאן ובפגישה אצל נשיא מדינת ישראל איפה שהסוגיה היתה איך זה ישפיע במונחים של התנהגות ישראל בתהליך המדיני, על תהליכי קבלת ההחלטות במישור של הממשלה.
קולט אביטל: היום אני חושבת שהיינו רוצים לשמוע יותר מכם וכמובן מאלה המייצגים את הקהילות היהודיות בחו"ל כיצד החיים כאן, איך ההחלטות בין במישור של הממשלה ובין במישור של היחיד, פעולות של יחידים או פעולה פוליטית של קבוצות שונות בארץ משפיעים על הקהילות היהודיות בחו"ל במובן הטוב והרע שלהם.
קולט אביטל: אין לי כוונה לעורר מהומות אבל לתת רק דוגמה אחת, למשל, איך ייראו הקהילות היהודיות בחו"ל, כיצד הם יכולים להיות מושפעים היום מהחלטה של קבוצת אנשים בישראל לענוד את הטלאי הכתום.
קולט אביטל: אני חושבת שזה עניין שיש לו השפעה על כולנו לא רק כאן אלא גם על הדרך בה אנשים רואים את עצמם, כיצד הקהילות היהודיות מתייחסות אלינו ואליהם בגולה.
קולט אביטל: אלה הסוגיות שאני רוצה להעלות כאן, אנו כאן כדי להקשיב.
קולט אביטל: הדובר הראשון כמובן בכל הכבוד יהיה השר לענייני תפוצות מר שרנסקי.
נתן שרנסקי: תודה גברתי יושבת הראש.
נתן שרנסקי: זוהי יוזמה מאד חשובה להזמין את אורחינו המכובדים.
נתן שרנסקי: אני חושב שאחד הדברים הדחופים ביותר הוא לדבר יותר, לדון יותר, להבין אחד את השני יותר.
נתן שרנסקי: לאמיתו של דבר, יש סכנה אמיתית של התנתקות, התנתקות יהודי הגולה מיהודי ישראל כאשר אנחנו מפסיקים להרגיש שיש לנו אמונה אחת, לא רק עבר משותף אלא עתיד משותף.
נתן שרנסקי: יש מעט מאד דוגמאות אבל עדיין יש של דיאלוג פורה, אני אתן לכם דוגמה, ועדת נאמן, בעיה אשר נדונה רבות בכנסת.
נתן שרנסקי: בדרך כלשהי זה נראה עם הזמן כנסיון למצוא את הדרך הנאותה לגיור עולים חדשים שאינם יהודים שבאו לישראל.
נתן שרנסקי: למעשה, זה לא היה כלל הבסיס לאותו דו שיח.
נתן שרנסקי: הבעיה היא שכאשר יש שיחה בשאלה מיהו יהודי אחד ההיבטים או הקונוטציות היו שישראל אינה מעריכה כלל את רגישות הנושא, את הקשר של אלפי ואלפים של קהילות רפורמיות וקונסרבטיביות למדינת ישראל בעוד שרבים מהצד השני אינם מעריכים את החשיבות שיש לאנשים בישראל שיהיה להם סטנדרט אחד להיות יהודי הגר במדינה אחת.
נתן שרנסקי: זו ההערכה שנבנתה בעת הדיונים בשלב ההכנה של החלטת ועדת נאמן.
נתן שרנסקי: זהו דו שיח המרשה לשני הצדדים לא להסכים אחד עם השני אבל לפחות לא להתנגד להבנה שעלינו למצוא את הדרך איך אנחנו ממשיכים לחיות ביחד וממשיכים לנהל דו שיח.
נתן שרנסקי: דוגמה אחרת, אנו דנים שוב ושוב בבעיה של יהדות אתיופיה.
נתן שרנסקי: אין ספק שההתפתחויות שהיו כאן הן בלתי אפשריות להבנה שלא לקחת בחשבון את הרגישיות של היהודים בחוץ לארץ.
נתן שרנסקי: המאבק המפורסם למען יהודי ברית המועצות שאורחינו המכובדים, שכל אחד מהם למעשה היה פעיל בו, הוא דוגמה כמובן לדו שיח אך גם אחת מאי ההבנות הגדולות בין יהודי אמריקה וישראל.
נתן שרנסקי: בין אם זו עליה ובין אם זו הגירה עדיין כל עוד היה דו שיח היתה דרך לקבוע עמדה משותפת, כאשר לא היה דו שיח זה הפך למשברים רציניים.
נתן שרנסקי: אנו כולם מעורבים עתה במאבק קשה נגד האנטישמיות החדשה.
נתן שרנסקי: שוב, אלה שחשבו שהאנטישמיות היא בעיה לכלל היהדות זה דבר נורא אבל זו לא בעיה של ישראל, היום אני מבין שהיא אינה.
נתן שרנסקי: אלה בגולה שחשבו שאנטי ציונית היא דבר נורא, זו הבעיה של ישראל, זו בעיה של יחסי ציבור טובים או לא טובים של ישראל.
נתן שרנסקי: היום האוייבים שלנו הוכיחו טוב יותר מכל אחד אחר שאנטי ציונות ואנטישמיות מחזקות זו את זו, הולכות ביחד ועלינו להלחם ביחד נגדם.
נתן שרנסקי: זו הסיבה שאנחנו מכנסים כל שנה וחצי פורום גלובלי בירושלים שם יש לנו את ההזדמנות לדון במדיניות ובטקטיקה הדדית מה שבבירור לא רק עוזר לנו במאבק אלא מיישב הרבה אי הבנות.
נתן שרנסקי: יושבת הראש של הועדה שלנו, קולט אביטל היקרה אותנו כולנו מעריכים נתנה לנו רק עכשיו דוגמה מדהימה ונוראה של חוסר רגישות של כמה מהתושבים שלנו שעם כל ההבנה לדאגה ולכאב שלהם מגלים חוסר רגישות שלא יאומן בניצול השואה שבהשוואה נעשית רק על ידי האנטישמים בכל העולם אך זה נעשה על ידי קבוצת ישראלים חסרי רגישות.
נתן שרנסקי: ברור שאנחנו כממשלת ישראל לא יכולים להרשות לעצמנו לגלות חוסר רגישות באשר לאיך ההחלטות שלנו משפיעות על יהדות העולם.
נתן שרנסקי: כאשר התקבלה החלטה רצינית לפני שנים עשרה שנים בקשר עם סילוק אחד ממנהיגי החיזבאללה בלבנון הרבה מאד פרמטרים נלקחו בחשבון תוך כדי הדיון.
נתן שרנסקי: אלה שהיו מעורבים בדיון אמרו ששאלת ההשפעה של ההחלטה על היהודים בגולה לא עלתה כלל.
נתן שרנסקי: אני לא חושב שהם היו יכולים לשנות את ההחלטה אבל לפחות מספר אמצעים מקדמיים היו יכולים להילקח.
נתן שרנסקי: התוצאה היתה שיהודי ארגנטינה שילמו מחיר מאד כבד.
נתן שרנסקי: זה רק מראה איך השפעות שלנו משפיעות על האחרים.
נתן שרנסקי: אני זוכר את הוויכוח שהיה לי עם אהוד ברק כשאמרתי, יאסר ערפאת רק עכשיו הצהיר כי הוא לא יחליט אף פעם לגבי ירושלים, הוא ילך למדינות מוסלמיות, הוא ילך לפקיסטן, למצרים ולערב הסעודית, אמרתי, ואתה הולך להחליט על ירושלים בלי הכנסת, בלי הממשלה.
נתן שרנסקי: שוב, ברור שכשאנחנו מדברים על הסכמי בטחון עם השכנים שלנו, האזרחים הישראלים הם שצריכים להצביע, לא אף אחד אחר אולם כשאנחנו מדברים על היבטים שונים כיצד הם משפיעים.
נתן שרנסקי: ירושלים היא הבסיס לזהות היהודים בגולה.
נתן שרנסקי: לכן אני מקדם בברכה את היוזמה של הנשיא שלנו שלמעשה היתה ההצעה ...
נתן שרנסקי: לפני שנה כי חייב להיבנות דיון מתמשך בין היהודים בגולה ליהודים בישראל, ואני מברך על התרומה שלך הצנועה אך החשובה מאד.
נתן שרנסקי: ברוכים הבאים, תודה רבה.
קולט אביטל: אני אבקש עכשיו מדניס רוס שמשמש עכשיו כיושב ראש מועצת המנהלים של המכון לתכנון מדיניות לעם היהודי.
קולט אביטל: סלח לי שאיני זוכרת אף פעם את השם המדוייק, אולי בעוד כמה ישיבות אני אזכור.
דניס רוס: תודה גברתי יושבת הראש.
דניס רוס: אני שמח להיות בדיון הזה כאן.
דניס רוס: למעשה אני חושב שמה שהייתי רוצה לעשות יותר מכל דבר אחר זה פשוט לחזור על מה ששניכם אמרתם.
דניס רוס: נראה לי שכאשר ישראל רואה את עצמה כמדינת היהודים ולמען היהודים משמעו בהגדרה שהיא מתחשבת בהשפעה שיש לכך על היהודים.
דניס רוס: שניכם גם יחד ציטטתם דוגמאות המראות כמה חשוב לקחת בחשבון לפחות מהי ההשפעה על הגולה של החלטות שמתקבלות כאן.
דניס רוס: בחלק מהן, בהגדרה, יש לערב את הגולה.
דניס רוס: כי כשאתה דן בשאלות של מיהו יהודי, המשמעות היא שאתה הולך לערב אנשים שיש להם עניין עצום בכך ואין זה עניין רוחני, זה גם עניין רגשי ונפשי.
דניס רוס: שאלות אחרות אני חושב ששניכם הדגשתם מתמודדות אולי במשמעויות גדולות יותר עכשיו.
דניס רוס: יש אנטישמיות חדשה, חלק מהאנטישמיות החדשה מיועדת בבירור לפגוע במדינת ישראל על ידי נסיון לפגוע בלגיטימיות שלה בפורום הבין-לאומי וגם להשפיע על מי שתומכים בישראל.
דניס רוס: כך שחשיבה על איך מפתחים אסטרטגיה להתמודד עם זה צריכה להיות בהגדרה אסטרטגיה ייחודית הדנה בזה יחד עם אלה בגולה באותה עת.