GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זיוה אגמי: היום אנחנו מקיימים חקירה נגד חשוד ישראלי שרכש מישראלים תעודות זהות ודרכונים, החליף את התמונה ומכר אותן לעשרות אנשים ברוסיה, מולדובה ואוקראינה.
זיוה אגמי: חלק מהאנשים האלה היום נמצאים כאן ומעידים נגדו, אבל חלק מהאנשים לא הסכימו להעיד נגדו ועזבו את הארץ.
זיוה אגמי: היום הכניסה היא קלה ביותר.
זיוה אגמי: שיטת הזיוף היא קלה.
זיוה אגמי: בחודשים ינואר- פברואר הגשנו 15 כתבי אישום נגד משפחות שהשיגו שם זהויות שאולות של יהודים.
זיוה אגמי: מאחורי כל כתב אישום עזה ישנה משפחה.
זיוה אגמי: הם לומדים את הפרטים בחו"ל ומגיעים לארץ.
זיוה אגמי: לנו אין עניין להתחיל בהליך של הגשת כתב אישום לגבי אותם זרים.
זיוה אגמי: בשנים שעברו אנחנו הרחקנו אותם.
זיוה אגמי: כיוון שכל מה שקשור לכניסה הבלתי חוקית לארץ וכל התיעוד הבלתי חוקי אינו הוסדר, החלטנו להגיש כתבי אישום.
זיוה אגמי: מי שעומד בפרץ, זה נתיב.
זיוה אגמי: אני לא יודעת אם זאת הסיבה המרכזית לכך שיש עיכוב, אבל גם כאשר אני צריכה את העזרה שלהם בעניין הזה, אני מקבלת אותה אחרי הרבה זמן.
משה קליין: יש כמה נקודות השקה בין העבודה שלנו בנושא הגיור לבין עבודת אנשי נתיב.
משה קליין: אני מדבר על סוגיית הגדרתם של אנשים כיהודים, ובסוגיות של גיורים הנעשים מעבר לים ויוצרים מציאות שבה המתגייר, לכאורה, זכאי לעלות מכוח חוק השבות.
משה קליין: המילה איזון, זאת מילת המפתח.
משה קליין: אני חייב לומר, כי אנחנו מקבלים מנתיב שירות יעיל וזריז.
משה קליין: המענה הוא מענה מיידי ומקצועי.
משה קליין: אנחנו נתקלנו בבעיה אחרת מול המערכת השלטונית כאן, כלפי גיורים שנעשים שם.
משה קליין: חנן וצוותו נותנים לנו מענה מיידי ומקצועי בכל פנייה שלנו.
משה קליין: לעיתים הם בית דין מיוחד לגיור יותר מבית הדין בעצמו.
משה קליין: לעיתים, יש להם חומרות שאנחנו לא מצאנו בשולחן ערוך.
משה קליין: הם מעת לעת מאירים את עינינו, ואני אומר את זה לשבחם.
משה קליין: אנחנו מקבלים שירות יעיל, מהיר וזריז, ובעיקר מאיר פנים.
קולט אביטל: אני מקווה, שגם אתם אחר כך נותנים שירות יעיל, מהיר וזריז.
משה קליין: על זה כבר החמאת לנו קודם, ולכן לא נזדקק לזה היום.
קרול אונגר: אני רוצה לתת קומפלימנט לקונסולית של לשכת הקשר, שעובדת מאוד קשה על מנת לפתור את הבעיות.
קרול אונגר: יחד עם זאת, בחודש אוקטובר 2005 נוצר פקק של מעל 2,000 אנשים, שחיכו להתקבל בלשכת הקשר.
קרול אונגר: זה היה כאשר יו"ר הסוכנות החדש הגיע לביקור, השליחים שלנו העלו את הנושא בחריפות.
קרול אונגר: הוא כתב פתק למזכיר הממשלה, ומזכיר הממשלה התערב.
קרול אונגר: כתוצאה מזה אנחנו שומעים את הדברים היום.
קולט אביטל: איפה אתה יושב בדרך כלל?
קרול אונגר: אני מנהל את אזור חמ"ע.
קרול אונגר: אני גם מנהל משרד לענייני חמ"ע כאן בירושלים, ולכן אני מבלה מחצית מזמני בחו"ל ומחצית מזמני כאן.
קרול אונגר: יש לי משרד בירושלים, מוסקבה, קייב ותשכן.
קולט אביטל: אתה אומר, כי לפי מה שאתה רואה בשטח כרגע אין פקק.
קרול אונגר: אני קיבלתי דיווחים מאנשי הנציגויות שלנו, שאמרו לי כי כרגע אין תור בשטח.
קרול אונגר: יש תור סביר וקבוע, כי נציגי לשכת הקשר מגיעים אחת לכמה זמן, ובין ביקור לביקור נוצר תור נורמלי.
קולט אביטל: אם אני אזרחית קייב, כמה זמן נדרש לי כדי להגיע למשאלתי להגיע לישראל.
קרול אונגר: התשובה של צבי, היא התשובה הנכונה.
קרול אונגר: הזמן הדרוש לאזרח אוקראיני, הוא בין יום אחד לאינסוף.
קרול אונגר: יש כאלה שמסיימים את כל ההליך ביום אחד, ויש כאלה שנדרשים לחזור כמה פעמים עם מסמכים שונים.
קרול אונגר: בממוצע, מדובר על חודש עד חודש וחצי.
קרול אונגר: יש כאלה שלא גומרים את זה אף פעם, ויש כאלה שגומרים את זה במהירות.
קולט אביטל: האם כאשר אתם מקבלים את הציבור, אתם אומרים לו כמה זמן יארך הטיפול על מנת שהוא ידע איך להתקדם?
קרול אונגר: הסוכנות היהודית לא נותנת ייעוץ קונסולרי.
קרול אונגר: כאשר אנחנו נשאלים, אנחנו נותנים את התשובות האמיתיות ביותר.
קרול אונגר: ההסכם בינינו לבין לשכת הקשר, הוא שאנחנו לא נותנים ייעוץ קונסולרי או תדרוך.
קולט אביטל: אבל אני מבינה שאתם אומרים לאותם אנשים, כמה זמן עשויה הפרוצדורה הזאת לקחת.
קרול אונגר: כן.
קרול אונגר: מה שמדאיג אותנו, הוא שבזמן האחרון אנחנו מרגישים כי יש הקפדה יתרה, וזה מאריך את הזמן בו אנחנו מסיימים את הבדיקות.
קרול אונגר: הדבר הנוסף שמדאיג אותנו, זה התור בארץ, למרות שהתבשרנו שהתור כרגע ירד לחודש וחצי.
קרול אונגר: בשיחות האחרונות שניהלתי עם לשכת הקשר, נאמר לי כי תוך חודש וחצי גם התור הזה יעלם.
קרול אונגר: אני רוצה לומר לסגנית השרה, כי הסוכנות היהודית לא שינתה את סדרי העדיפויות שלה בכל הנוגע לברית המועצות לשעבר.
קרול אונגר: העלייה משם חשובה לנו, ותישאר חשובה כל עוד נוכל לעסוק בזה.
קרול אונגר: אנחנו ערוכים ביחד עם הלשכה וגורמים נוספים לטיפול במקרי חירום.
צבי מגן: אני רוצה לתמוך בחברי.
צבי מגן: אני מרשה לעצמי לצטט פתק שנשלח אליי מיו"ר הסוכנות היהודית: "לצבי שלום, תודה על הביקורים בברית המועצות לשעבר.
צבי מגן: מרגישים כבר את תחילת צמצום התורים.
צבי מגן: .
צבי מגן: "הדברים האלה נכתבו בדצמבר 2005.
צבי מגן: הגבול בין הנושא המדיני הפרקטי לנושא העלייה, הפוטנציאל שלה וחשיבותה, נמצא במקום גבוה ביותר.
צבי מגן: עצם הדיון הזה מוכיח כי הנושא הזה חשוב לאנשים.
צבי מגן: עצם זה שהסוכנות היהודית נזעקה להעלות את הנושא מול הדרג העליון, ועצם זה שקיבלנו את הסיוע, מוכיחים כי הנושא אכן חשוב.
צבי מגן: גם הדיון הזה מעיד על כך.
צבי מגן: הנושא חשוב, והציבור מגיב בהתאם.
שמעון הר שלום: במשך 3 שנים שימשתי נציג הנהלת בתי הדין הרבניים של מדינת ישראל באוקראינה.
שמעון הר שלום: זה פרוייקט שהחל לפעול באמצעות נתיב לאחר החלטת ממשלה.
שמעון הר שלום: כלומר, אני הייתי גם שליח נתיב.
שמעון הר שלום: לאחר שהנציגויות נסגרו כתוצאה מבעיות תקציב, נשארו מקרים רבים מאוד בתחום בתי הדין, הוכחת יהדות, הדרכה לגיור וטיפול בנשים עגונות ללא מענה.
שמעון הר שלום: בארץ הקמנו פרוייקט מרכז בתמיכת מרכז הקליטה, וזאת החוליה הבאה בתהליך שילובם של העולים בחברה הישראלית.
שמעון הר שלום: דבריי מכוונים לצורך של כל צעיר שבא בברית נישואין במדינת ישראל, להוכיח יהדותו ההלכתית בבית הדין הרבני.
שמעון הר שלום: הדבר הזה קיים במשך כל שנות קיום המדינה.
שמעון הר שלום: לצערנו, ההיסטוריה של העלייה מצביעה על כך שהבדיקה הזאת נדרשת.
שמעון הר שלום: כל הגופים שיושבים כאן מסכימים שתיערך הבדיקה הזאת, כיוון שלאורך 15 השנים האחרונות הקריטריונים השתנו.
שמעון הר שלום: הגוף שלנו הוא גוף ציבורי שמטרתו, היא להסדיר את הצורך בבדיקה הזאת באופן המהיר ביותר, עם תוצאות מוצלחות כמה שיותר, על מנת לא להשאיר את הבעיה לדור הבא.
שמעון הר שלום: המטרה השנייה, היא לחבר בין הממסד הרבני, שלפעמים יוצר אנטגוניזם אצל אנשים רבים, לבין הפונים.
שמעון הר שלום: אנחנו מדריכים אותם ומסבירים, אילו מסמכים נדרשים לצורך הוכחת היהדות, כיצד עוברים את התהליך בצורה קלה וידידותית יותר.
שמעון הר שלום: הפרוייקט הזה מכוון לאותו קהל יעד, שאיננו קהל היעד של הגיור.
שמעון הר שלום: קהל היעד הזה אינו קהל ששומר מצוות.
שמעון הר שלום: קהל היעד שאליו אנו פונים ונדרש לשירותיה של הרבנות, טוען בכל תוקף כי הוא יהודי על פי ההלכה.
שמעון הר שלום: בתי הדין וכל יתר הגופים המעורבים, עוסקים בחיבור הזה לחברה הישראלית.
שמעון הר שלום: יש לנו הרבה זוגות עולים וותיקים שרוצים להינשא.
שמעון הר שלום: שיתוף הפעולה הזה והמקצועיות של נתיב, עומדים בראש סדר העדיפויות.
שמעון הר שלום: נתיב מעניקה הרבה פעמים עזרה לבתי הדין על מנת לברר את העניין.
שמעון הר שלום: עדיין יש יהודים רבים שיושבים בשטח במקומות רבים ונידחים.
שמעון הר שלום: לכן, אני הייתי מציע, לפתח את שיתוף הפעולה עם הקהילות בשטח.
שמעון הר שלום: : ארכיונים של נתיב, הם נכס.
שמעון הר שלום: הארכיונים האלה אינם נגישים, ועל כן היה צורך לקבל החלטה מערכתית.
שמעון הר שלום: המצב האידיאלי כל החומר צריך להיות ממוחשב על ידי אנשים בעלי עניין.
שמעון הר שלום: זו הצעה חשוב שיש לקיים עליה דיון.
אריה רמות: אנחנו הגשנו עבודה בנושא למשרד ראש הממשלה.
אריה רמות: התחלנו למחשב משנה מסוימת.
אריה רמות: זה פרוייקט גדול מאוד שיחסוך המון כסף.
אריה רמות: זה נדון על ידי מזכיר הממשלה, ואני מקווה שזה יאושר בעתיד.
יצחק הילדסהיימר: אני רוצה לשאול שאלה את מזכיר הממשלה.
יצחק הילדסהיימר: האם רוב אלה שבאים הנה עם אשרת תייר אינם זכאים לאשרת עולה?
ישראל מימון: לא אמרתי את זה.
ישראל מימון: אמרתי, כי מטבע הדברים הזכאות של אלה שמגיעים עם אשרת תייר נבדקת בצורה משמעותית יותר מזאת שנתנה בחו"ל לעולים יהודים, שזכאים על פי חוק השבות ועל פי ההלכה.
יצחק הילדסהיימר: אני מניח שאין הרהורים נוספים לגבי סעיף הסבא.
יצחק הילדסהיימר: אני שואל, האם לא צריך להרהר לגבי שינוי הסעיף?
יצחק הילדסהיימר: כאשר ממשלת גרמניה קולטת יוצאי גרמניה שבאים מאוקראינה ומרוסיה, דורשת לא רק שהאבא או הסבא יהיה יוצא גרמניה, אלא גם שאותו אדם יוכיח שיש לו תרבות גרמנית ושפה גרמנית.
יצחק הילדסהיימר: האם אין לשקול את אותו הדבר לגבי נכדים?
ישראל מימון: אני משוכנע ששתי חברות בית המחוקקים תוכלנה להתייחס לזה יותר מאשר אני.
ישראל מימון: זו שאלה שמופנית לבית המחוקקים ולא אלי.
קולט אביטל: למרות שאנחנו כאן ממפלגות שונות, אין לנו עניין לשנות את חוק השבות.
קולט אביטל: אנחנו לוקחים בחשבון שיש מדינות בהן לא ניתן היה לקיים תרבות יהודית וללמד עברית.
קולט אביטל: אנחנו לא היינו רוצים לחקות את ממשלת גרמניה בתחום הזה.
קולט אביטל: אני אומרת את זה על דעת מפלגתי, ואני מקווה שאני מבטאת גם את דעת סגנית השר, סולודקין.
מרינה סולודקין: במאה אחוז.
קולט אביטל: אני רוצה לסכם את הדיון.
קולט אביטל: אנחנו התכנסנו כאן בעקבות הכתבה שהדאיגה אותנו מאוד.
קולט אביטל: מה שמנחה אותנו בוועדה הזאת, זה שבמקום שבו ממשלה מכריזה כי היא מעודד עלייה, צריך לעשות את הכל כדי לאפשר זאת ולהקל על העולים לעלות ולהיקלט.
קולט אביטל: התחושה הבלתי נסבלת, שמערימים קשיים גם בפני אנשים שזכאים לעלות, היא שהנחתה אותנו.
קולט אביטל: אנחנו שמחים שהפקק נחלץ, אנחנו מקווים שהיין יהיה טוב והבציר יהיה בסדר.
קולט אביטל: אנחנו פונים לנתיב, ומבקשים להיערך לקראת מצב שבו יוצר שוב לחץ של אנשים, שהם זכאי עלייה מכוח חוק השבות.
קולט אביטל: מה שאמר מזכיר המדינה - שצריך לשמור על איזון בין כל הזייפנים שמנסים לנצל את מדינת ישראל לכל מיני צרכים, בעיקר כלכליים, לבין אנשים שבאופן אמיתי ולגיטימי רוצים לעלות לישראל - זו קביעה נכונה.
קולט אביטל: אני מבקשת, שנשמור על האיזון הזה.
קולט אביטל: אני מבקשת, במידת היכולת והאפשרות, לנסות לקצר את תקופת ההמתנה הזאת.
קולט אביטל: אם אכן נמצאים אנשים שלא זכאים, שיידעו זאת מייד, כדי לא ייוצר מצב של אנשים ממורמרים שלא יודעים לאן דרכם.
קולט אביטל: אני רוצה להודות למזכיר הממשלה ולכל המשתתפים.
קולט אביטל: אנחנו מקדמים בברכה את מנכ"ל הסוכנות היהודית ואת דני קורן, חבר חדש בוועדה, נציג מפלגת העבודה.
קולט אביטל: אנחנו מנצלים את העובדה שיותר מאוחר נקיים ישיבה בנושא דומה, עיכוב עלייתם ארצה של עולים פוטנציאלים מאוקראינה.
קולט אביטל: אנחנו החלטנו לקיים את הדיון הזה בדחיפות לאור דיווחים שקיבלנו, שההחלטה שקיבלה הממשלה בפברואר 2005 איננה מקוימת.
קולט אביטל: התקבלה החלטה בממשלה בראשותו של אריאל שרון, שמספר העולים שיגיע מאתיופיה יוכפל החל מחודש יוני.
קולט אביטל: בעקבות הבחירות באתיופיה היו עיכובים.
קולט אביטל: נאמר לנו, כי ברגע שתהייה ממשלה חדשה ממשלת ישראל תחתום עם אתיופיה הסכם.
קולט אביטל: אנחנו התבשרנו כי אכן הדבר הזה הוסדר, וכי ממשלת אתיופיה אינה רואה כל בעיה להכפיל את מספר העולים בתנאים מסוימים, שהדבר לא ייעשה כמבצע שיגרור אחריו קבוצות נוספות.
קולט אביטל: לכן, אנחנו חשבנו שלאחר ההסכם עם ממשלת אתיופיה ולאחר שהדבר הזה התקבל בממשלה, גם הביצוע יחל.
קולט אביטל: אתמול התבשרנו, כי ההחלטה לא מבוצעת כי לממשלה אין כסף.
קולט אביטל: אני מוכרחה לומר, כי זו לא הפעם הראשונה שהממשלה מקבלת החלטות ולא נותנת להן ביטוי בתקציב.
קולט אביטל: אני יודעת כי תקציב 2006 עוד לא הונח וכי אנחנו חיים מן היד לפה.
קולט אביטל: כל זה טוב ונכון, אבל כאשר התקבלה ההחלטה בשנת 2005, אפשר היה לתת לזה ביטוי תקציבי בתקציב של 2005.
קולט אביטל: לפי מה שאני יודעת, גם זה לא קרה.
קולט אביטל: אני ארצה לשמוע מהגורמים השונים, על המצב הקיים היום.
קולט אביטל: אני הבנתי שאנשים חזרו מאתיופיה וקיבלו רושם מהסבל המיותר שעוברים שם היהודים.
קולט אביטל: אני אבקש מנציג הסוכנות שידווח לנו על כך, ואחר כך נשמע את נציג הקליטה.
משה ויגדור: בעבר, הסוכנות היתה מעורבת בהעלאת שארית יהודי אתיופיה.
משה ויגדור: נערכו דיונים בנושא, כאשר בסוף ינואר 2005 התקבלה החלטה, כי צריך להכפיל את כמות העולים בחודש מ-300 עולים ל-600 עולים.
משה ויגדור: בעקבות כך מונו כמה ועדות.
משה ויגדור: מונתה ועדת שרים בראשותו של אופיר פינס, שר הפנים לשעבר, וועדה מקצועית בראשות מנכ"לית משרד הקליטה, ועדה בין משרדית.
משה ויגדור: העבודה של הוועדה הזאת הסתיימה בהערכה תקציבית וסדרת הערות לדרך בה תתבצע המשימה.
משה ויגדור: במקביל קוים משא ומתן, שהתעכב בגלל הבחירות.
משה ויגדור: ההסכם קיים, אבל חסר בו פרט שמשרד הפנים אמור להשלים, מספר האנשים שיגיעו ארצה בפרק זמן נתון.
משה ויגדור: רק אז אפשר יהיה לבצע את המשימה.
קולט אביטל: אפשר להשלים את הכמות, שעליה אנחנו מדברים, בטווח הארוך.
קולט אביטל: זה לא צריך למנוע מאיתנו לאפשר לאנשים שהם זכאי עלייה לבוא לכאן בינתיים.
קולט אביטל: משרד הפנים רגיל לסחבת של כמה שנים.
משה ויגדור: אני מוכרח לציין, שמשרד הפנים משתף פעולה.
משה ויגדור: אנו מקיימים איתו דיונים מקצועיים ואינטנסיביים.
משה ויגדור: אנחנו בקשר שוטף איתם.
משה ויגדור: בהתאם להסכם, יש צורך להוסיף מספר ולקצוב זמן בו התהליך ייגמר, כיוון שאלה היו הדרישות של ממשלת אתיופיה.
משה ויגדור: התהליך לא התחיל עדיין, בגלל שהועלו הנושאים התקציביים.
משה ויגדור: התקציב שדובר עליו היה מיליארד דולר לשלוש שנים, לאותה דלתה של האצת העלייה מ-300 ל-600.
משה ויגדור: בתוך התקציב הזה היה גלום 100,000,000 דולר, שהקהילות היהודיות התחייבו לגייס.
משה ויגדור: בתוך התקציב הזה יש סכום המיועד להמשך תחזוקת הקומפאונד, המחנות בגונדר ואדיס, כולל הכשרה מקצועית, לימוד עברית, פעולות רפואיות והכנה לעלייה.
משה ויגדור: בתוכו יש בו גם אלמנט של מרכזי קליטה, וסכום כספי לפרוייקט הלאומי האתיופי ולפקט, פרוייקט מיוחד של הג'וינט להכשרה והעשרת יהודים.
קולט אביטל: כלומר, הסכום שעליו אתה מדבר כבר כולל את כל נושא הקליטה כאן למשך 3 שנים.
משה ויגדור: זה 100,000,000 דולר מתוך המיליארד דולר.
קולט אביטל: כאשר אתם הגעתם לסכום הזה, אתם ודאי לקחתם מספר משוער.
משה ויגדור: דובר על כ-13,000 עולים במשך 3 שנים.
משה ויגדור: הסיפור של מרכזי הקליטה הוא לב העניין.
משה ויגדור: אנחנו מאמינים שהעולים לא צריכים להיות יותר מ-12 עד 14 חודשים במרכזי קליטה.
משה ויגדור: זו תקופה שבה צריך להאיץ את התהליך של הגיור, על מנת שתוך 14 חודש יהיה תהליך גיור כהלכה.
משה ויגדור: לאחר מכן מצפים שיהיה תקציב למתן מענקים למשכנתאות או לרכישת דיור בצורה של מענק, 50,000 דולר למשפחה.
קולט אביטל: קודם זה היה יותר.
קולט אביטל: אתם עדכנתם את זה.
משה ויגדור: להפך.
משה ויגדור: היתה בקשה להגדיל את הסכום ל-65,000 שקלים, מתוך טענה שסכום כזה מאלץ את האוכלוסייה לקנות דירה במקומות מסוימים בלבד.
קולט אביטל: בסכום של 60,000 שקלים לא ניתן לקנות דירה בשום מקום נורמלי בארץ.
משה ויגדור: המחשבה היתה להגדיל את המענק לסכום של 60,000 שקלים.
משה ויגדור: זה נכון, שככל שהתהליך התקדם התברר שהתקציב לא הוכנס לתקציב המדינה.
משה ויגדור: לתקציב המדינה לשנת 2006, התקצוב לעניין הזה לא יכול להיכנס.
משה ויגדור: התקציב של שנת 2005 הוא תקציב המאפשר קליטה של 300 עולים בחודש.
משה ויגדור: התקציב הזה כולל את כניסתם למרכזי הקליטה, כולל את היציאה להכשרות מקצועיות והכשרות לגיור, כולל את כל העניין של החינוך ושל הבריאות, וכל האלמנטים של הדיור.
משה ויגדור: ברגע שזה לא נמצא בתקציב של 2006, לא ניתן להתחיל את התהליך.
משה ויגדור: הקהילות היהודיות בצפון אמריקה, שמאוד מעורבות בכל התהליך, היו מאוד מוטרדות מהתהליך.
משה ויגדור: הן מבינות שאין תקציב בשנת 2006 וצריך להמתין עד יוני, אז ישתחרר התקציב.
משה ויגדור: הן מאוד מעורבות גם במה שקורה באתיופיה.
משה ויגדור: היתה משלחת של ה-U.J.C וגם משלחת ה-U.I.A קנדה, שחזרו לאחרונה מאתיופיה.
משה ויגדור: הם הגיעו לפה וראו את שלבי הקליטה, הם ליוו את העולים בהגיעם לישראל.
משה ויגדור: הם מאוד מעורבים בכל ההליך.
משה ויגדור: הם כל הזמן מבקשים עדכונים.
משה ויגדור: לפני כשבועיים הם היו אצל ממלא מקום ראש הממשלה ודנו בנושא הזה.
משה ויגדור: הם מבינים את המצב המיוחד הקיים, שבעקבותיו מדברים על כך שתהליך העלייה המואץ יחל בסביבות יוני.
משה ויגדור: בינתיים ממשיך ההליך של הבאת 300 עולים בחודש.
משה ויגדור: אני מוכרח לציין, כי הליך בדיקת הזכאויות נעשה על ידי משרד הפנים והסוכנות.
משה ויגדור: הסוכנות העמידה לכך 3 אנשים, שנמצאים שם ומבצעים את התהליך.
משה ויגדור: התהליך הוא תהליך איטי.
משה ויגדור: נכון להיום הרשימה של זכאי העלייה איננה כוללת יותר מ- 1,500 איש.
קולט אביטל: אני הבנתי, שמדובר ב-2,400 איש.
משה ויגדור: התהליך הוא תהליך איטי, והוא דורש בדיקות אימות שם וכאן.
משה ויגדור: הסוכנות מקיימת דיונים עם נקוט, הארגון שמחזיק את המחנות.
משה ויגדור: לפני יומיים קיימנו שיחה לגבי המשך תחזוקת המחנות, תוך שמירה על יום הלימודים הארוך ופרוייקט ההזנה של אמהות וילדים.
משה ויגדור: בנוסף, אנחנו נערכנו להיכנס לאזור.
משה ויגדור: אנחנו הצהרנו, כי הסוכנות יכולה להיכנס לאדיס ולגונדר תוך 48 שעות, ולהפעיל תוכנית שלמה בעזרת בנות שירות לאומי, כוח הוראה שיגיע מפה, הג'וינט, שיסייע בתחום הבריאות והרווחה, "אורט", שיסייע בהכשרה המקצועית.
משה ויגדור: מבחינתנו, תוך 48 שעות אנחנו יכולים להיות שם.
משה ויגדור: כרגע, יש הבנה שאנחנו נתחיל את הפרוייקט הזה ביוני 2006.
קולט אביטל: אני רוצה להביא לפניכם שני מסמכים.
קולט אביטל: בהודעה לעיתונות מה-17 בינואר 2005 נאמר: "ראש הממשלה אריאל שרון החליט להעלות את כל בני הפלשמורה עד שנת 2007.
קולט אביטל: כפועל יוצא מהחלטה זאת החליט ראש הממשלה כי החל מיוני 2005 יוכפל מספר העולים.
קולט אביטל: זאת הודעה של ראש הממשלה מה-17 בינואר.
קולט אביטל: זה נכון שזה לא היה בידנו, כי עדיין לא היה הסכם עם ממשלת אתיופיה.
קולט אביטל: מנובמבר היה אפשר לעשות משהו, כיוון שההסכם היה כבר קיים.
קולט אביטל: בהחלטת הממשלה מה-10 במרץ 2005 נאמר: "בהמשך להחלטת אתפ 2 של ועדת השרים לעניין שארית יהודי אתיופיה, הוחלט להביא עד סוף שנת 2007 לישראל כ-13,000 בני פלשמורה".
קולט אביטל: אנו רואים, כי ישנה הודעה של ראש ממשלה שמגובה עם החלטת ממשלה, ושום דבר לא קרה.
קולט אביטל: אני אבקש מחנוך צמיר, לומר לנו למי הם פנו, ומי סרב לתת את התקציב הנדרש.
קולט אביטל: הבוקר דיברתי עם שרת החוץ שהיא גם שרת המשפטים, וכאשר דיברתי איתה היא נזכרה שהיא גם שרת הקליטה, והיא אמרה לי: "לא נתנו לי כסף.
קולט אביטל: יתנו לי כסף-אני אקלוט.
קולט אביטל: לא נותנים לי- אני לא אקלוט".
חנוך צמיר: אני האחרון שאסתור את דברי השרה שלי.
חנוך צמיר: הוועדה הבין משרדית, שעמדה בראשה מנכ"לית משרד הקליטה, ריכזה תוכנית כוללת תלת שנתית לקליטת בני הפלשמורה, שהוצגה כאן באוקטובר.
חנוך צמיר: לאחר מכן, אמורה היתה להתכנס ועדת השרים בראשות ראש הממשלה, כדי לתת את האר הירוק לצאת לדרך.
חנוך צמיר: אנחנו תכננו להציג באותה ישיבה נושאים מהותיים ולא פתורים.
חנוך צמיר: בדברי המנכ"ל הוזכרו דברים שונים, כמו נפח המשכנתאות וגודלן.
חנוך צמיר: אנחנו צריכים לראות את הדברים לאורך זמן.
חנוך צמיר: אנחנו צריכים לדאוג לכך שאנשים ייצאו ממרכזי הקליטה ויגיעו למקומות לא חלשים, אליהם הם מגיעים היום.
חנוך צמיר: זו הסוגיה המרכזית שהיתה אמורה להיות מוצגת בפני ועדת השרים.
קולט אביטל: האם התוכנית גם כללה הכשרה מקצועית, או רק לימודי יהדות?
חנוך צמיר: התוכנית הכוללת נגעה בהרבה מאוד תחומים: תעסוקה, בריאות, חינוך ודיור, ולכן כל משרדי הממשלה הרלוונטיים היו חלק מהתוכנית הזאת.
חנוך צמיר: היא לא התקיימה מהסיבות המובנות.
חנוך צמיר: הישיבה היתה אמורה להתבצע בסוף שנת 2005, והיא נדחתה פעמיים מסיבות הקשורות ללשכת ראש הממשלה.
חנוך צמיר: בסופו של דבר נקבע מועד ב-2006, והיא לא התקיימה.
חנוך צמיר: נאמר לי, כי מסרו לך את הדברים מלשכת ראש הממשלה.
חנוך צמיר: נמסר לי מלשכת ראש הממשלה, כי הם מתכוונים לזמן את ועדת השרים הזאת בראשות ממלא ראש הממשלה, במהירות האפשרית, כדי להתייחס לנקודות הדורשות פתרון, וכדי להפעיל את התוכנית.
קולט אביטל: זאת אומרת, שאני הייתי אמורה לקבל מסר על מועד בלתי ידוע.
קולט אביטל: מזל שהמסר הזה לא הגיע אלי במישרין.
קולט אביטל: יש פה סחבת בלתי מובנת.
אבהרם נגוסה: זה מאוד מצער.
אבהרם נגוסה: זה לא בסדר לשים החלטות בתוך מגירה ולשחק בחיי בני אדם.
אבהרם נגוסה: בזמן הזה ילדים יהודים מתים באתיופיה.
אבהרם נגוסה: זה באחריות כולם, בעיקר באחריותו של משרד הקליטה.
אבהרם נגוסה: ההחלטה הראשונה של הממשלה התקבלה ב-16 לפברואר 2003.
אבהרם נגוסה: ההחלטה השנייה התקבלה בינואר 2005.
קולט אביטל: ההחלטה שהתקבלה בינואר 2003 לא דיברה על הכפלת המספר.
אבהרם נגוסה: נכון.
קולט אביטל: ההחלטה על הכפלת מספר העולים התקבלה לאחר לחץ של מספר חברי כנסת.
קולט אביטל: מספר חברי כנסת העבירו מכתב לראש הממשלה, ואז ראש הממשלה קיבל החלטה וגיבה אותה בהחלטת ממשלה.
אבהרם נגוסה: ההחלטה התקבלה בפברואר 2005.
אבהרם נגוסה: ביוני 2005 היה צורך להתחיל ביישום התוכנית הזאת.
אבהרם נגוסה: מאז עברה יותר משנה.
אבהרם נגוסה: הסוכנות היהודית וג'וינט יכולים לתת לפחות סיוע לאנשים שם, אוכל וחינוך.
קולט אביטל: זה נעשה.
אבהרם נגוסה: זה לא נעשה.
אבהרם נגוסה: הסוכנות לא נותנת גרוש לאנשים האלה.
אבהרם נגוסה: הג'וינט נותן את מה שהיה נותן כל הזמן, טיפול רפואי מינימלי.
אבהרם נגוסה: אין שום שינוי.
אבהרם נגוסה: באדיס אין מערכת סיוע.
אבהרם נגוסה: בגונדר יש רק את מה שנאקוג' נותנת.
אבהרם נגוסה: הסוכנות הולכת, מבקרת וחוזרת.
אבהרם נגוסה: הפדרציות, הולכות, מצלמות וחוזרת.
אבהרם נגוסה: האנשים האלה זקוקים שיעלו אותם לפה.
אבהרם נגוסה: אם זה עדיין לא אפשרי, צריך לתת להם סיוע.
אבהרם נגוסה: הסוכנות, הג'וינט והממשלה לא יכולים לברוח מהאחריות הזאת.
אבהרם נגוסה: משרד הקליטה עוצרת את הדבר הזה.
אבהרם נגוסה: מה זאת אומרת אין תקציבים?
אבהרם נגוסה: רק לעניין של העלייה מאתיופיה פתאום אין תקציבים.
אבהרם נגוסה: היום ממשלת אולמרט מפעילה את תוכנית "הספר השחור" לעולי אתיופיה.
קולט אביטל: מר אלרון, מה אתה יכול לומר לנו על תחולתו של ההסכם?
קולט אביטל: האם מבחינת ממשלת אתיופיה יש מניעה להביא כרגע 600 עולים בחודש?
יורם אלרון: אין שום מניעה.
יורם אלרון: בחודש נובמבר ניתן אור ירוק להתחיל באופן מידי בהעלאת יהודי אתיופיה.
קולט אביטל: מה אנחנו שומעים מהשגרירות באתיופיה?
קולט אביטל: האם המצב כל כך קשה במחנות?
קולט אביטל: אומרים לנו שיש החמרה במצב ואנשים מתים.
קולט אביטל: אנחנו קיבלנו דיווח מהג'וינט, כי רופאים שלהם נמצאים שם ואין מקרים כאלה.
קולט אביטל: אני רוצה לדעת מה המצב, לפי הדיווחים שאתם מקבלים.
יורם אלרון: המצב לא פשוט, אבל מהדיווחים שאנחנו מקבלים לא עולה שישנה החמרה.
יורם אלרון: הדרישה של ממשלת אתיופיה, לקבל את המספר הסופי של הזכאים, אינה תנאי להתחיל ביישום החלטת הממשלה.
קולט אביטל: אני מודה לך על ההבהרה הזאת.
קולט אביטל: אני לא הייתי רוצה שמישהו יאחז בזה כתירוץ, למה אי אפשר להתחיל בביצוע התוכנית.
קולט אביטל: אפשר להתחיל בביצוע התוכנית, ובמקביל להשלים את העבודה.
אלי ולק: אני מאוד מעורב במה שקורה בשטח.
אלי ולק: אני רוצה להגיד, כי הטיפול של הג'וינט הוא מאוד טוב, גם מבחינה רפואית וגם מבחינת העזרה שניתנת לאנשים שהם במצב של תת תזונה.
אלי ולק: הג'וינט דיווח למשלחת האחרונה, כי התמותה ירדה בעשרות אחוזים.
אלי ולק: בעצם אין תמותה ממחלות.
אבהרם נגוסה: אלי, תגיד את האמת.
אלי ולק: זה לא אומר שהמצב איננו קשה.
אלי ולק: באדיס הקומפאונד איננו פועל.
אלי ולק: אנשים נמצאים ברשות עצמם ומקבלים רק טיפול רפואי מהג'וינט.
אלי ולק: באדיס ובגונדר היו שני מחנות יום, שבהם הילדים לומדים ומקבלים הזנה, והמבוגרים לומדים יהדות ומקבלים סיוע.
אלי ולק: המצב הזה ממשיך להתקיים בגונדר, ומצבם של אלה המועמדים לעלייה בגונדר הוא הרבה יותר טוב.
אלי ולק: באדיס, מאז שהתחילו הבעיות בין הממשלה לבין נאקוג', הקומפאונד נסגר.
קולט אביטל: אם כך, איפה נמצאים כל האנשים שמחכים?
אלי ולק: הם נמצאים בבתים שלהם.
אלי ולק: הסיוע היחידי שהם מקבלים, זה סיוע של הג'וינט בתחום הרפואי ומעט מאוד אוכל.
אלי ולק: בגונדר המצב שונה לחלוטין.
קולט אביטל: מטעם מי אתה נסעת לשם?
אלי ולק: מטעם הסוכנות היהודית.
קולט אביטל: כלומר, אתה אומר כי הג'וינט משלם והסוכנות לא.
משה ויגדור: גם הסוכנות משלמת.
אלי ולק: אני לא אמרתי מי משלם את הכסף.
אלי ולק: אני מדבר על כך, שבפועל יש שתי מרפאות של הג'וינט, באדיס ובגונדר.
אלי ולק: בגונדר עדיין פועל מחנה מטעם הנאקוג'.
קולט אביטל: את זה שמענו.
קולט אביטל: אני שואלת, מי מחזיק את האנשים באדיס, ומה תרומתה של הסוכנות היהודית לכך.
אלי ולק: אין תרומה של הסוכנות היהודית לאדיס, כמו שאין תרומה בגונדר, עד שלא תהיה החלטה אחרת.
קולט אביטל: במי תלויה ההחלטה הזאת?
קולט אביטל: למה אתם מחכים?
משה ויגדור: צריך לראות את התמונה בשלמותה.
משה ויגדור: הסוכנות מעורבת שם באופן שוטף.
משה ויגדור: הסוכנות מחזיקה שם משלחת, כאשר כל חודש עולים משם 300 איש.
משה ויגדור: הסוכנות מטפלת באנשים ומכינה אותם.
אבהרם נגוסה: אתם דואגים רק לכרטיס טיסה.
משה ויגדור: זה לא רק כרטיס טיסה.
משה ויגדור: אנחנו מדברים על בדיקות רפואיות, חיסונים, הכשרה והכנה.
משה ויגדור: בנוסף, הם יושבים שבוע בשגרירות שהסוכנות מתפעלת.
משה ויגדור: מדובר על פעילות כוללת, ולא רק טיסות.
משה ויגדור: הסוכנות מעורבת בפעילות שם.
משה ויגדור: הסוכנות היא הגוף הישראלי הבולט ביותר, מלבד השגרירות שעושה את עבודתה הדיפלומטית, שנמצא בשטח, מסתובב במחנות, מחזיק 3 קונסולים שבודקים זכאויות על חשבונו ומשקיע שם כסף רב.
משה ויגדור: צריך לזכור, כי נאקוג' לא נתנה לאף אחד דריסת רגל למחנו.
משה ויגדור: הסיבה שהקומפאונד באדיס נסגר, זה משום שהיתה החלטה של הממשלה באתיופיה שהיא לא מעונינת שנאקוג’ תמשיך להחזיק את הקומפאונד באדיס.
קולט אביטל: היה הסכם שכאשר הנאקוג’ יוצא, אתם נכנסים במקומם.
משה ויגדור: רק כאשר נוכל להביא את האנשים לארץ.
אבהרם נגוסה: אתה בעצמך חתמת על ההסכם.
משה ויגדור: לפני יומיים אנחנו שוחחנו עם אנשי נאקוג’.
משה ויגדור: אנחנו ביחד עם הu.J.C אנחנו מסייעים להם במימון כספי, על מנת להמשיך להפעיל את המחנות.
משה ויגדור: זו טעות לומר שאנחנו לא מסייעים.
משה ויגדור: עכשיו מגיע כסף מהפדרציות, בתיאום עם ה-U.J.C, על מנת להמשיך ולהפעיל את המחנות בגונדר, וגם באדיס יש עזרה קטנה.
משה ויגדור: באדיס רוב האנשים גרים בבתים.
משה ויגדור: זו מערכת שחיה, ולא מערכת של אנשים אשר ממתינים לעלייה.
משה ויגדור: באדיס יש 3,000-4,000 אנשים, כאשר במחנה בגונדר יש 8,000 איש.
משה ויגדור: זו אוכלוסייה שונה ומערכת חיים שונה.
משה ויגדור: בשיחה שניהלנו עם סגן מנהל ה-U.J.C, הג'וינט ואנשי הנאקוג’, הסוכנות הסכימה להפנות כספים מהמערכת שאמורה להגיע לסוכנות, לטובת נאקוג’.
משה ויגדור: זה לא נכון להגיד שהסוכנות לא מעורבת.
משה ויגדור: אם קורה משהו ברחוב, הסוכנות היא הראשונה שמקבלת דיווח.
משה ויגדור: אם יש בעיה בקומפאונד, חדר המצב שלנו הוא הראשון לדעת.
משה ויגדור: אנחנו גם שומרים על קשר עם אנשי נאקוג’.
משה ויגדור: לפני יומיים דיברנו על הבעיות שצצו בגונדר, כיוון שהמשטרה נכנסה לשם.
משה ויגדור: בדקנו מה הסיבה לכך, ומה אפשר לעשות.
משה ויגדור: הם העלו כמה בעיות, ואנחנו אמרנו שנעזור בפתרון.
משה ויגדור: אנחנו ערים לחלוטין למצב הזה.
משה ויגדור: בכינוס של חבר הנאמנים של ה-U.J.C שאלו, האם נכון שהסוכנות תיכנס היום למחנות.
משה ויגדור: היה קונצנזוס שזה לא נכון.
משה ויגדור: מומחיות הסוכנות, היא לא בניהול מחנות.
משה ויגדור: הסוכנות צריכה להיכנס, להפעיל מחנות, להכשיר את האנשים ולהביא אותם ארצה.
משה ויגדור: ההסכם עם נאקוג’ ועם ממשלת ישראל היה, שהסוכנות תיכנס רק כאשר נאקוג’ ייצא ואפשר יהיה להביא 600 עולים בכל חודש.