GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלי זרחין: אלה שאלות שאני מציג כרגע בפני ועדת היישום, זה כבר לא נוגע לכם.
אלי זרחין: דיברתם על בית-ספר ייחודי וכאן אני מתחבר מאוד למה שאמר חבר הכנסת יאסינוב.
אלי זרחין: אני חושב שמה שכתבתם כאן הוא נורא.
אלי זרחין: לפי מה שידוע לי ההמלצות שאנחנו העברנו לשרת החינוך, המלצות שגם אתם התייחסתם אליהן, דיברו על אולפן מרוכז אזורי, כמו בירושלים ובחולון, שיקלוט את הילד בחצי השנה הראשונה שלו בארץ וייתן לו אפשרות ללמוד שפה, להשתלב קצת במערכת החינוך ואז הוא ישולח לבית-ספר המתאים לצרכיו.
אלי זרחין: בדוח אתם קובעים שילד עולה ישולב בבית-ספר אזורי שהאזור החליט עליו ואין כאן שום מילה על אפשרות בחירה.
אלי זרחין: בדוח הסופי זה מה שכתוב.
אלי זרחין: אני לא מדבר על הכוונות שלכם אלא על מה שכתוב בדוח, ואני יכול לצטט: "שייקבע בית-ספר אזורי המתמחה בעבודה עם עולים".
אלי זרחין: אני יכול להגיד שבראשון-לציון למשל בית-הספר הזה יהיה 'נעמ"ת ראשון' שעומד בסכנת סגירה.
אלי זרחין: לא כתבתם כאן ש-30% תלמידים ערבים בבית-ספר הפחידו את היהודים ולא כתבתם כאן ש-30% תלמידים מזרחיים בבית-ספר הפחידו את האשכנזים.
אלי זרחין: כתבתם כאן ש-30% תלמידים עולים הפחידו את הוותיקים.
אלי זרחין: אני חושב שצריך לתת הגדרה ברורה מאוד.
אלי זרחין: אני לא רוצה להשתמש במונח גזענות אבל זה מה שאמרו לי הרבה אנשים שקראו את הדוח.
אלי זרחין: אתם מבטלים אזורי רישום לכל הארץ ורק את אוכלוסיית העולים אתם מגבילים.
אלי זרחין: מה שהתכוונתם הוא אולי אחר אבל הממשלה אישרה את מה שכתוב כאן.
אלי זרחין: אלה שתי השאלות העיקריות.
אלי זרחין: אני מבקש מהוועדה הנכבדה הזאת שקודם כול תהיה עם יד על הדופק ולא תאפשר לאנשים שיושבים בוועדת היישום לעשות דברים כפי שהם עושים עד היום.
אלי זרחין: בתת-הוועדה הזאת – ואני מכבד מאוד את האנשים היושבים כאן, ואת כולם אני מכיר – לא אפשרו לשבת לאף אחד שעובד בשטח, לא בחינוך הפורמלי ולא בחינוך הבלתי פורמלי.
אלי זרחין: מר שלמה דברת אמר לי על זה: אני לא רוצה אותם.
אלי זרחין: הוא אמר לי: מי שעובד בשטח לא יכול להביא שינוי.
אלי זרחין: הוא אמר לי את זה באופן אישי בפורום של הקרן החדשה לישראל ואני לא מסכים לגישה הזאת.
אלי זרחין: אני מבקש שבוועדת היישום יישבו נציגים של עולים יוצאי אתיופיה ועולים יוצאי ברית-המועצות, אנשי שטח שעובדים בחינוך הפורמלי ובחינוך הבלתי פורמלי, לפחות שייתנו את דעתם.
אלי זרחין: שמישהו אחר יחליט אם לקבל את עמדתם או לא לקבל אותה אבל לפחות שייתנו את דעתם.
אלי זרחין: הסתכלתי גם על רשימת המוזמנים בנספח שלכם לדוח ומצאתי שם הרבה רוסים, כמו ד"ר לנה גרוס שאני מכבד אותה מאוד.
אלי זרחין: לא מצאתי שם אף אחד שהוא מורה העובד בשטח, ופרט לבתיה לא מצאתי שם אף נציג של ארגונים ציבוריים, כמו גברת רעיה ריגר שיושבת כאן, שעושים מאבק יום יומי כדי לתת, כמו שד"ר ריטה סבר אמרה, את הדברים שהילדים לא מקבלים בבית-ספר ושאני חושב שוועדת היישום צריכה לתת עליהם את הדעת, כמו למשל מדע.
אלי זרחין: דרך אגב, זה גם עבודה למורים עולים.
אלי זרחין: מר מיכאל כהן ייתן בוודאי כסף לכולם אבל אם היום מר מיכאל כהן אמור לתת לכל בית-ספר בין 6-10 שעות על קליטת מורה עולה, דוח דברת מצד אחד אומר שיש להעסיק את כל המורים העולים שנמצאים בארץ אך מצד שני לא כתוב על כך ולו מילה אחת כאן.
אלי זרחין: גברת נורית הרמן, אתן לך דוגמה ששמעתי שלשום באגף הבחינות במשרד החינוך.
אלי זרחין: אמרו לי באגף הבחינות שדוח דברת לא אומר ולו מילה אחת על דרכי היבחנות ושהם לא ישנו את זה, שלא יחייבו אותם לשנות.
אלי זרחין: אני מצטער שהיושבת-ראש לא נמצאת כאן.
אלי זרחין: נכון שמנכ"לית משרד החינוך הבטיחה לפרוטוקול פעמיים שיהיו מקצועות בהם אפשר יהיה להיבחן בשפת האם אך אין מקצועות כאלה.
אלי זרחין: גברת רחלה שיפר, מנהלת אגף הבחינות, לא אפשרה את זה.
יגאל יאסינוב: אתה בטוח?
אלי זרחין: כן, מאה אחוז.
אלי זרחין: במקצועות מסוימים אפשרו לענות בעל-פה, מקצועות לא עבריים.
אלי זרחין: לפי חוזר המנכ"ל החדש יש מספר מקצועות שהם מקצועות לא עבריים – הכי קשים דרך אגב – ובהם ניתן להיבחן בעל-פה.
יגאל יאסינוב: על הנושא הזה של אבחון בבחינות בגרות בשפת-אם אני אבקש ממך וממכם להביא לוועדה מסמך עמדה ואז אנחנו נלמד את זה.
עודי בהט: אין ויכוח בנושא הזה לגבי מה שקיים במציאות.
יגאל יאסינוב: יש ויכוח.
יגאל יאסינוב: אני לא רוצה לפתוח כרגע דיון בנושא הזה.
יגאל יאסינוב: בגלל זה אני מבקש מכם להביא מסמכים כתובים בנושא ואז אנחנו נראה על מה מדובר, נלמד ונדבר אתכם.
אלי זרחין: אני רוצה לתקן את ד"ר מיכאל ידוביצקי.
אלי זרחין: הדוח הזה הוא לא וולונטרי.
אלי זרחין: הוא מגיע לכנסת.
אלי זרחין: יש לי תקווה שאתה חבר הכנסת יאסינוב וחבריך חברי הכנסת לא תאפשרו לדוח הזה לעבור בכנסת כפי שהוא כתוב.
אלי זרחין: חשוב שתתקנו אותו על-ידי הסתייגויות ובכל הדרכים הפרלמנטריות.
אלי זרחין: יש מיליון שאלות שצריך לתת עליהן את הדעת.
אלי זרחין: מר עודי בהט, כפי שאני מבין הדוח הזה מבטל למשל את הגף שלך, ואני חושב שזה אסון לאומי.
אלי זרחין: כתוב בדוח שתהיה יחידה תומכת במינהלים במשרד החינוך שתקלוט את זה ואת זה ואת זה וגם תלמידים עולים.
אלי זרחין: אז איפה הגף שלך?
אלי זרחין: אלה שאלות שצריכים לשאול כשידברו על היישום.
יגאל יאסינוב: אני חושב שאני צריך לתת לך לענות אבל אולי תרצי לענות בסוף על כל השאלות.
יגאל יאסינוב: יכול להיות שזה יהיה עדיף.
יגאל יאסינוב: או שאת מעדיפה לענות לכל אחד בנפרד?
יגאל יאסינוב: זה ייתן לנו יותר זמן דיבור.
יגאל יאסינוב: לפיכך בסוף הדיון אנשי הצוות יקבלו כ-10 דקות לענות על כל השאלות.
שושנה בן-דור: אני מארגון צפון אמריקה למען יהודי אתיופיה – ישראל.
שושנה בן-דור: אני חושבת שטוב שאני מדברת אחרי מר אלי זרחין שאמר משפט מאוד-מאוד חשוב, שצריכים לשמוע גם את אנשי השטח.
שושנה בן-דור: אנחנו עובדים כבר 12 שנים בשטח עם תלמידים עולים בבתי-ספר עתירי עולים בדרך כלל.
שושנה בן-דור: אני חושבת שוועדת דברת פתחה מהפך במערכת החינוך ועשתה עבודה חשובה.
שושנה בן-דור: יש כאן הרבה המלצות יפות אך יחד עם זאת, משום שההמלצות כל-כך יפות הן במידה מסוימת אוטופיות וגם סותרות אחת את השנייה.
שושנה בן-דור: אני אתן שתי דוגמאות מהשטח.
יגאל יאסינוב: אני חייתי פעם במדינה שהוקמה על אוטופיה.
יגאל יאסינוב: אני מציע שאף אחד מהיושבים בחדר הזה לא ידבר על אוטופיות.
שושנה בן-דור: גם אני באתי מארץ שדיברה על עצמה כאוטופיה.
שושנה בן-דור: יחד עם זאת, דווקא משום שיש בדוח כל-כך הרבה אידיאלים יפים מאוד שעומדים לכאורה בניגוד זה לזה אני אתן כאן שתי דוגמאות.
שושנה בן-דור: הנושא של שפת האם – כשבכיתה מסוימת יש תלמידים שהגיעו ממספר תרבויות ומקומות מה יעשה אותו מורה או מה יעשה אותו תלמיד?
שושנה בן-דור: אני אתן דוגמה.
שושנה בן-דור: אנחנו עובדים בבתי-ספר אליהם הגיעו מספר עולים מפרס.
שושנה בן-דור: האם המורה יכולה לפנות לתלמידים שלה בשפה הפרסית?
שושנה בן-דור: זה דבר אחד.
שושנה בן-דור: דבר שני לגבי שפת-אם הוא שלא רק כאן אלא בהרבה מקומות אליהם הגיעו אוכלוסיות מהגרות הילדים אינם רוצים ללמוד אותה ומתכחשים לידיעת שפת האם ויהי מה.
קולט אביטל: לא בכל מקום.
קולט אביטל: במקומות שהתרבות היא מאוד חזקה, כמו ארצות-הברית, אבל לא במקומות אחרים.
קולט אביטל: לא בשבדיה, לא בהודו, לא בצרפת וכולי.
שושנה בן-דור: אני חושבת שיש מקומות מעבר לישראל ולארצות-הברית.
שושנה בן-דור: לכן הטיפוח של שפת האם ככל שהוא חשוב, צריכים להיות מודעים לכך שיש גם הרבה תהליכים אמוציונליים וחברתיים שקורים ביחד עם טיפוח שפת האם.
שושנה בן-דור: הנושא של בית-ספר מתמחה בלי שיש בו אחוזים גבוהים של עולים זה נראה ממש דבר והיפוכו.
שושנה בן-דור: אני אתן דוגמה קטנה מישוב קטן.
שושנה בן-דור: אם אנחנו מדברים על בית-ספר מתמחה בעולים אי אפשר יהיה למנוע שיהיו באותו בית-ספר יותר מ-25%-30% עולים חדשים.
שושנה בן-דור: שיעור העולים שם יהיה הרבה יותר גבוה.
שושנה בן-דור: אני חושבת שצריכים להיות מאוד-מאוד מציאותיים ולהכיר את השטח, למשל לגבי הרצון של מנהלים ומנהלות לקבל תלמידים עולים ולשמור על דימוי מסוים של בית-הספר.
שושנה בן-דור: אני חושבת שיש כאן הרבה המלצות שצריכים לדון בהן, האם הן בכלל מעשיות, גם אם הן נשמעות מאוד-מאוד יפות.
שושנה בן-דור: אני יודעת שיש המלצות נוספות בדוח ועדת דברת שישפיעו גם על תלמידים עולים.
שושנה בן-דור: למשל השאלה האם יהיו לימודים בימי שישי.
שושנה בן-דור: באוכלוסיות העולים רוב ההורים לא יוכלו לספק פעילות לילדיהם בימי שישי.
שושנה בן-דור: בדוח דברת אני יודעת שיש הרבה אמירות יפות מאוד, כמו למשל שאין צורך לדאוג כל-כך לגודל של קבוצות הלימוד ושל הכיתות.
שושנה בן-דור: הניסיון בשטח מלמד שעבודה בקבוצות קטנות מסייעת לתלמידים עם צרכים מיוחדים, בין שהם עולים ובין שיש להם צרכים אחרים.
יגאל יאסינוב: אני מבקש לא להשתמש בביטוי "צרכים מיוחדים" כשמדברים על ילדים עולים.
יגאל יאסינוב: למדנו שזאת אוכלוסייה אחרת לחלוטין.
יגאל יאסינוב: צריך להפריד לחלוטין בין שתי האוכלוסיות הללו כי בעיני להכניס להגדרה אחת גם עולים וגם ילדים עם צרכים מיוחדים זאת טעות.
יגאל יאסינוב: כל הזמן הם מקושרים זה עם זה על אף שאלו אוכלוסיות שונות עם צרכים שונים.
שושנה בן-דור: אני אומרת שיש כאן שתי אוכלוסיות שצריך לדאוג להן על-ידי כך שיעשו קבוצות לימוד קטנות.
שושנה בן-דור: יש הרבה המלצות בדוח דברת, שרשומות גם בדפים שקיבלנו כאן וגם במקומות אחרים בדוח, שזקוקות להרבה ליבון.
שושנה בן-דור: אני חוזרת ואומרת, צריך לדבר עם אנשים שעובדים בשטח.
שושנה בן-דור: הניסיון שלנו כן חשוב.
אסתר פלס: אני מפורום הורים עולים.
אסתר פלס: אנחנו פורום שפועל בשטח כבר יותר מעשור ויש כמה נקודות חשובות שאנחנו רוצים להדגיש.
אסתר פלס: אנחנו חושבים שבצוותי הניהול בבתי-הספר צריכות להיכלל גם ועדות הורים בשיעור שלא פחות מ-50% ממספר החברים.
אסתר פלס: זה ייצור קשר בין בית-הספר לבין ההורים ולשפת האם, ישפר את היחס לבית-הספר ובכך יעזור גם לתלמידים.
אסתר פלס: בנוסף, אנחנו רואים צורך לפרסם את תוכניות הלימוד של בית-הספר לא פחות מחצי שנה לפני תחילת שנת הלימודים על מנת שיידעו להירשם לבתי-ספר עם בגרויות או לבתי-ספר מקצועיים על-פי הבחירה.
אסתר פלס: בנוסף, אנחנו תומכים בביטול מרחבי הבחירה כדי למנוע יצירת גטו, כפי שהוזכר כאן, וחושבים שיש לוודא שזה אכן יתקיים, שמנהל לא יחליט על דעת עצמו שהוא לא מקבל או כן מקבל מישהו.
אסתר פלס: על-פי הניסיון שלנו זה קורה ולכן לדעתנו צריך להיות על כך פיקוח.
אסתר פלס: כמו כן צריך לגרום למימוש אמיתי של תחרות בין בתי-ספר באזורים שונים שתוביל לעלייה של רמת החינוך בפריפריה ולאינטגרציה ריאלית.
אסתר פלס: תודה.
צגה מלקו: אני מ"קול ישראל" בשפה האמהרית.
צגה מלקו: אני רוצה לשאול על מורים עולים, הן על מורים שבאו כבר עם מקצוע ההוראה וניסיון, מורים שעבדו במשך שנים רבות אך לא מועסקים כעת, ואני מכירה אישית מורים עולים מחבר העמים שלא מועסקים, והן על עולים יוצאי אתיופיה שהתחנכו כאן ורכשו את מקצוע ההוראה כאן בארץ אבל הם לא מועסקים ולא מקבלים אותם.
צגה מלקו: אני מרגישה שיש פער עצום בין מה שכתוב לבין מה שקיים בשטח.
קולט אביטל: את שואלת שאלה נכונה מאוד, מה גם שלפי דוח ועדת דברת עומדים לפטר מספר לא מבוטל של מורים.
קולט אביטל: לא כל-כך ברור לנו כיצד זה מתיישב.
אלי זרחין: עומדים לפטר כמעט שליש מהמורים.
אלי זרחין: אולי הם רוצים להחליף את המורים הוותיקים במורים שהם עולים חדשים?
אלי זרחין: ...
קריאה: לא, אני חושבת שדווקא יפטרו מורים עולים.
קונסטנטין שוובש: אני לא מדבר בתוקף תפקידי היום כשליח עלייה בסוכנות היהודית.
קונסטנטין שוובש: אני מדבר כמנכ"ל לשעבר של ארגון מורים עולים.
קונסטנטין שוובש: אני לא רוצה להתייחס לחלק הקליטתי של דוח דברת.
קולט אביטל: אז לְמה כן?
קונסטנטין שוובש: לכלל ההמלצות של דוח דברת שנוגעות ישירות לעולים, למורים עולים ולתלמידים עולים.
קונסטנטין שוובש: למשל, כמו שהזכרת עכשיו, מי יפוטר ראשון במסגרת הפיטורים ההמוניים של מורים?
קונסטנטין שוובש: בוודאי מי שבא אחרון הוא שיוצא ראשון.
קונסטנטין שוובש: למרות כל הרצון להעסיק עד כמה שיותר מורים עולים הם יפוטרו ראשונים.
קולט אביטל: אתה אומר שיש כאן איזה פער.
משה כהן: זה לא מדויק.
קונסטנטין שוובש: אני לא רואה כאן בשורה למורים עולים מכיוון שמעבר לאמירה שכמה שיותר מורים יכנסו לעבודה בבתי-ספר, האם איסור למורים בגיל 45 להיכנס לקורסים להוראה יישאר בתוקף?
קונסטנטין שוובש: אם כן אז הגזענות הזאת תישאר.
קולט אביטל: אני לא יודעת אם זה גזענות אבל זאת הפליה כלפי אנשים מגיל מסוים והלאה, לגבי כל האוכלוסייה, לא רק לגבי עולים.
קולט אביטל: זאת בעיה של הפליה על רקע של גיל.
קולט אביטל: היא כוללת את כולם ולא רק את העולים.
קולט אביטל: אז בואו לא נדבר כאן על גזענות כי אני חושבת שזה לא עניין של גזענות.
קונסטנטין שוובש: אז זאת הפליה.
קונסטנטין שוובש: גם המורה שבא לא יכול להתקבל לקורס כדי לקבל תעודת הוראה מפני שקורסים פותחים לא לפי מספר המורים.
קונסטנטין שוובש: זאת אומרת, לא כל אחד מהמורים זכאי תיאורטית לקורס.
קונסטנטין שוובש: פרקטית הקורסים לא נפתחים לפי היקף המורים.
קונסטנטין שוובש: תיאורטית אומרים שמורה יכול להתקבל למערכת החינוך אבל פרקטית זה לא נכון.
קונסטנטין שוובש: אבל לא על זה אני רוצה לדבר.
קולט אביטל: למה אתה מדבר על מה שאתה לא רוצה?
קולט אביטל: בואו לפחות בדיון הזה נדבר על מה שכן רוצים.
יגאל יאסינוב: תדבר על דוח דברת.
קונסטנטין שוובש: שאלתם למשל מה יקרה עם מורה שידבר רוסית בכיתה.
קונסטנטין שוובש: זה תלוי במנהל בית-הספר.
קונסטנטין שוובש: אם הוא ירצה - - -
קולט אביטל: זה תלוי במנהל אבל יש להניח שתצאנה גם הנחיות ועל זה אנחנו דיברנו כאן.
יגאל יאסינוב: רצית להגיד שהיו הנחיות אבל נשארו גם אותם מנהלי בתי-ספר שהיו בעבר.
קונסטנטין שוובש: המנהל הרבה יותר חזק מאשר ההנחיות.
קונסטנטין שוובש: מה יקרה למשל עם אותן מערכות גני הילדים?
קולט אביטל: אתה בא מרקע רוסי?
קולט אביטל: אני לא אומרת את זה לגנאי.
קולט אביטל: אני מציינת את זה רק כיוון שאתה יודע כמוני שמהפיכה לא עושים ביום אחד.
קונסטנטין שוובש: אני יודע ועוד איך.
קונסטנטין שוובש: אילו הייתי שומע בפורום כזה לפני 12 שנים שאפשר לדבר בשפת האם בתוך בתי-הספר הייתי מאושר מאוד.
קולט אביטל: כן, אבל עוד מעט נשמע גם את מי שרוצה להגן על השפה העברית.
רוני ריינגולד: אני ד"ר לחינוך, מלמד מזה 7 שנים במספר מוסדות אקדמיים.
רוני ריינגולד: קודם הייתי במשך 11 שנים מורה להיסטוריה ואזרחות בבתי-ספר תיכוניים והוזמנתי לוועדה כמומחה.
רוני ריינגולד: אם הנושא של בתי-ספר הייחודיים, שגברת נורית הרמן הזכירה, היה מופיע בדוח הוועדה אז הביקורת שלי על העמודים שמתייחסים לעולים היתה קטנה יותר.
רוני ריינגולד: אבל זה לא מופיע בדוח אלא מופיע בו אפילו משהו הפוך, שאומר שלא כל קבוצה תרבותית תהיה זכאית להקים בתי-ספר נפרדים.
רוני ריינגולד: מי שכן יהיה מותר לו זה פלסטינים אזרחי ישראל לסוגיהם וחרדים.
רוני ריינגולד: אני חושב שההמלצה לבתי-ספר יחודיים, שהיא מבורכת וחשובה מאוד בעיניי, לא תוכל להתממש כי היא לא מופיעה בתוך הדוח הזה.
יגאל יאסינוב: זה אומר שבתי-ספר כמו "שבח מופת" לא יוקמו יותר.
רוני ריינגולד: אני גם לא בטוח ש"שבח מופת" הוא בית-ספר ממש רב-תרבותי.
רוני ריינגולד: הוא בית-ספר מרובה תרבויות אבל אין בו תוכניות לימודים של תרבות.
יגאל יאסינוב: כשהוא קם הוא היה בעצם בית-ספר ערב.
רוני ריינגולד: הוא היה בית-ספר ללימודי מתמטיקה ומדעים על-פי הגישה הרוסית.
רוני ריינגולד: כך זה התחיל ואז נוספו אנשים נוספים, בגלל המתמטיקה.
רוני ריינגולד: אבל תוכניות הלימודים ב"שבח מופת" הן אותן תוכניות לימודים ישראליות רגילות.
רוני ריינגולד: למרות שאני באמת מוקיר את חברי הוועדה ואת האידיאולוגיה הרב-תרבותית של ד"ר ריטה סבר, אני חושב שרוב הדברים הכתובים כאן בנושא שילוב אמיתי ומוחלט של העולים הם בעצם אינסטרומנטליים.
רוני ריינגולד: יש כאן כמה אמירות כמו "יעשיר את המערכת בידע ובהתנסויות ממקומות אחרים בעולם" אבל נראה לי שזה לא מה שייושם.
רוני ריינגולד: מדברים בדוח בעיקר על קליטה מהירה ככל היותר של העולים בחברה הישראלית באמצעות שפת האם שלהם, לדעתי תוך ויתור על המורשת התרבותית שלהם.
רוני ריינגולד: אני, בין השאר, מלמד במכללת "אחווה" וקבוצה גדולה של תלמידים אתיופים לומדת שם במסלול לימודים נפרד.
רוני ריינגולד: לא מזמן היה חג שנקרא חג הסיגד.
רוני ריינגולד: שאלתי כמה תלמידות ותלמידים, חבר'ה די צעירים, על מהות החג וקיבלתי 5 גרסאות שונות לסיבת החג.
רוני ריינגולד: אנחנו מנתקים אותם מהמורשת שלהם.
רוני ריינגולד: לדעתי מנתקים גם את יוצאי ברית-המועצות מהמורשת שלהם.
קולט אביטל: זאת נקודה חשובה מאוד שגם אני רציתי לשמוע עליה.
קולט אביטל: אבקש לשמוע אחר-כך התייחסות לשאלה מה תרגום המונח "רב-תרבותיות".
קולט אביטל: האם בכיתות אזרחות או בכיתות אחרות יילמד או יונחל לכלל ציבור התלמידים גם מידע, ידע ואפשרות להבין את המורשת או את התרבויות השונות?
קולט אביטל: אולי אנשים ירגישו שמכבדים אותם אבל ללא זה אז כלל החברה לא תהיה שותפה.
קולט אביטל: לכן חשוב לנו לשמוע, ואני מודה לך שהעלית את זה.
יגאל יאסינוב: כלומר, יהיה שיעור אזרחות ובמקביל יהיה גם משהו במסגרת חוג שורשים?
קולט אביטל: כמו שדנו בוועדה הזאת על כך שבבתי-הספר יהיו באופן מסודר שיעורים על תפוצות ישראל, ודיברנו על הנושא הזה לא פעם ולא פעמיים והיתה תוכנית כזאת ואמורה להיות תוכנית כזאת במשרד החינוך, שלתלמידים תהיה אפשרות לשמוע על ההיסטוריה ועל התרבות של יהודי אמריקה ויהודי ספרד ויהודי פורטוגל ויהודי רוסיה וכולי, כך גם תינתן אפשרות לילדים להתרשם, לקלוט וללמוד תרבויות שונות.
קולט אביטל: אם יעשו את יום יהודי מרוקו בבית-הספר או את יום יהודי תימן בבית-הספר – זה צריך להיות בתוך המערכת.
רוני ריינגולד: אני מסכים אתך בהחלט.
אמיר טואבה: אני רכז תוכניות ארצי בפרויקט הלאומי של יוצאי אתיופיה.
אמיר טואבה: ברשותכם הייתי רוצה להתייחס לשתי נקודות מרכזיות.
אמיר טואבה: הנושא הראשון הוא פתיחת אזורי רישום לתלמידים עולים בכלל.
אמיר טואבה: לתלמידים יוצאי אתיופיה הנושא הזה הוא קריטי משום שנוכחנו לדעת שנוצרו מעין גיטאות או שכונות מסוימות בהן נמצאים יוצאי אתיופיה ויש שם בריחה של האוכלוסייה הוותיקה והרגילה.
אמיר טואבה: ועדת דברת לצערי לא נתנה את דעתה לנושא הזה.
אמיר טואבה: אני מבקש שהוועדה הזאת תתן דעתה הן לשיעור העולים בבתי-הספר והן לפתיחת אזורי הרישום.
קולט אביטל: יש על כך המלצות אבל זה לא על דעת כל הוועדה, זה ייחשף בסוף, כך נאמר לנו.
אמיר טואבה: הנושא השני הוא הלימודים בימי שישי.
אמיר טואבה: אנחנו חושבים שהעובדה שהילדים לא ילמדו בימי שישי תפגע בראש ובראשונה בתלמידים עולים ובמעוטי יכולת משום שתלמידים עולים יתחילו להסתובב החל מיום חמישי אחר-הצהרים וזה יעלה את שיעור הנשירה בקרב תלמידים יוצאי אתיופיה.
אמיר טואבה: גם כך שיעור הנשירה מבתי-הספר של תלמידים יוצאי אתיופיה הוא גבוה מאוד, נשירה סמויה ונשירה גלויה.
קולט אביטל: אם באותם בתי-ספר שבהם יש נשירה גבוהה היתה ניתנת אפשרות והזדמנות לאותם התלמידים לדבר, לתקשר ולעשות חלק מן הדברים בשפה האמהרית, האם אתה חושב שזה היה עוזר?
אמיר טואבה: בהחלט כן.
אמיר טואבה: אני חושב שההעשרה התרבותית והגישור בין ההורים והילדים לבין מערכת החינוך, אני חושב שהמשולש הזה – הורים-ילדים-צוות בית-הספר – בהחלט יחזק את יכולת ההישרדות של תלמידים בכלל.
אמיר טואבה: הקשר בין הילדים וההורים – ופה צוין הפער שנוצר בין ההורה שמדבר בשפת האם לבין הילד שהתחנך בארץ – הוא אחד הגורמים שמביאים לנשירה גבוהה מאוד משום שלהורים אין את הכלים לתמוך בילדיהם.
קולט אביטל: את כל זה אנחנו יודעים.
קולט אביטל: אנא תנסה לקצר.
קולט אביטל: אנחנו הקדשנו לנושא הזה הרבה ישיבות כאן.
קולט אביטל: מה שאלתך או מה הצעתך?
אמיר טואבה: אני חושב שהוועדה צריכה לתת אפשרות לילדים יוצאי אתיופיה או בעצם לכלל הילדים ללמוד בימי שישי באופן רגיל.
אמיר טואבה: לא יתכן שלא יקבלו מענה בימי שישי.
אמיר טואבה: זה יגרום נזק בלתי הפיך שיבוא לידי ביטוי בשיעור נשירה גבוה יותר כי יווצר פער עצום בין תלמידים שונים.
קולט אביטל: אתה אומר בעצם שהנושא של שבוע לימודים מקוצר פוגע במישרין בעולים.
30095: יש לי הסתייגות ושאלה.
30095: ההסתייגות הראשונה שלי, לדעתי בית-ספר שמתמחה בעולים הוא לא רעיון טוב כי זה ייצור גטו ויפנה רק לעולים וזה ייצור בעיה קשה מאוד.
30095: ההסתייגות השנייה, נאמר שמנהלי בתי-הספר יקבעו את מי לקבל והם יקבלו משאבים על-פי ההישגים שלהם.
30095: זה יוצר בעיה כי אז המנהל יגיד שהוא לא רוצה לקבל ילד מקבוצות חלשות ויהיה למנהלים תירוץ לדחות אותם.
30095: גם עכשיו אנחנו נמצאים במצב קשה.
30095: בעיקר את עולי אתיופיה לא יקבלו.
30095: התייחסתם לדור השני ואני רוצה להבין, האם כוונתכם לילדים שנולדו כאן בארץ?
30095: אם כך, האם זה גם מתיר להם זכות לקבל תקציבים כמו שהעולים מקבלים היום?
30095: היום ילד שנולד בארץ לא מקבל שום הטבות מהרשויות המקומיות.
30095: האם זה ייתן לו אפשרות לקבל הטבות כעולה על אף שהוא דור שני?
משה כהן: לצד חיזוק שפת האם, שאני לא מזלזל בה והמשרד מקצה שעות להוראת השפה הרוסית ולהוראת האמהרית, אני כמנהל המחלקה למורים עולים נותן שעות למורים שמלמדים בגרויות ואמהרית.
קולט אביטל: אתה מדבר עכשיו על בגרויות?
משה כהן: לאו דווקא על בגרויות.
משה כהן: גם בבתי-ספר שרוצים ללמד אמהרית או רוסית.
משה כהן: זה אמנם מוקצב, זה לא בלתי מוגבל, אבל זה קיים.
משה כהן: יחד עם זאת, אני חושב שחשוב מאוד שהעולים יידעו עברית.
משה כהן: אין להתעלם מכך שככל שהשליטה של הילדים בעברית טובה יותר הם משתלבים טוב יותר.
משה כהן: זה אמור לגבי המורים, קל וחומר לגבי אחרים.
משה כהן: במחקר שעשיתי שאלתי מורים עולים האם הם רוצים ללמד תלמידים עולים.
משה כהן: מרבית המורים אמרו לי לא, שעדיף שהמורים העולים ילמדו בכל המערכות.
משה כהן: הם לא רוצים ללמד דווקא עולים ולהישאר רק יחד עם העולים.
קולט אביטל: הרי לא בכך מדובר.
קולט אביטל: מדובר על כך שמורה למוסיקה למשל תלמד את כולם אבל אם ילד מתקשה להבין את מה שהיא אומרת בעברית היא תוכל להסביר לו את זה גם בשפת אימו.
משה כהן: לית מאן דפליג שמותר לו.
משה כהן: זה לא דיקטטורה שיעמדו ויגידו לו שלא ידבר בשפה אחרת.
קולט אביטל: אנחנו יודעים שעד עכשיו לא עודדו את הדבר הזה.
משה כהן: בזמנו התנגדו לפתיחת בית-ספר על טהרת שפה מסוימת אבל אם תלמיד מסוים לא מבין מושג מסוים והמורה יסביר לו בלשונו אני לא חושב שיש בזה בעיה.
משה כהן: אנחנו מכשירים למשל קורס ליועצים חינוכיים והוא קורס רב-תרבותי.
קולט אביטל: כרגע אנחנו לא שואלים אותך על כל מה שאתה עושה.
קולט אביטל: אנחנו רוצים לדעת איך ישפיע הדוח הזה, האם יש היערכות חדשה, האם יש כוונה להיערכות חדשה.
קולט אביטל: שמענו כאן דברים מעניינים מאוד אבל בסך הכול חלק מן הדברים נשארו בסימן שאלה.
קולט אביטל: מה יקרה לגבי הפער בין הכוונות הטובות להעסיק מורים עולים לבין הצורך לפטר מורים?
קולט אביטל: איך כל הדבר הולך להיות מתורגם?
קולט אביטל: אז אם אתה רוצה להתייחס לאיך שאתם רואים את ההיערכות שלכם אני חושבת שזאת תהיה תרומה לדיון.
קולט אביטל: פחות מעניין אותנו לשמוע כרגע על הפעילות של המשרד כי על כך אנחנו יודעים לא מעט.
משה כהן: זה קשור לנושא הזה.
משה כהן: ההכשרה של יועצים חינוכיים – זה מגיע גם לקהילות.
משה כהן: אנחנו מכשירים אותם לכלל הציבור, כולל לקהילות שלהם.
קולט אביטל: תבורכו, אבל כנראה יש צורך בתוספת, כמו שיש צורך גדול מאוד, בוודאי בבתי-ספר שלומדים בהם תלמידים אתיופים, בתוספת של מגשרים.
קולט אביטל: את זה כולנו יודעים.
משה כהן: מורים עולים שעובדים במשרות מלאות פשוט ירחיבו, במקום 24-27 שעות ילמדו 40 שעות.
משה כהן: השבוע ביקרתי בבית-ספר בבאר-שבע שכל המורים בו עובדים במשרות מלאות תקניות.
משה כהן: אלה שעובדים במשרות חלקיות יוסיפו להם, מי שעובד חצי משרה (10 שעות) יעבוד עוד 5 שעות, זה מה שיקרה בפועל.
משה כהן: לגבי הכנסת מורים חדשים – מה שיקרה בתוך כלל המערכת יקרה גם עם העולים.
סוניה מיכאלי: אני המדענית הראשית של המשרד לקליטת העלייה ואני נמצאת כאן היום בשני כובעים, הן כחברה בוועדת דברת והן כנציגה של המשרד לקליטת העלייה.
סוניה מיכאלי: אני מרגישה כאן קצת ניגוד אינטרסים.
קולט אביטל: שאלתי אם את סובלת מסכיזופרניה או מניגוד אינטרסים.
סוניה מיכאלי: אני מבקשת מיושבת-ראש הוועדה לשים לב ולעקוב אחר בקשתה של השרה לקליטת העלייה, שפנתה לשרת החינוך, התרבות והספורט בבקשה לא לפטר מורים עולים.
סוניה מיכאלי: לא תהיה כאן שום הפליה, לא מבחינת הצבע, לא מבחינת שנות הוותק בארץ ולא מבחינת שפת האם של המורים.
סוניה מיכאלי: נורא חשוב לי לציין את זה, שיושבת-ראש ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות תעקוב אחר בקשתה של השרה לקליטת העלייה גברת ציפי לבני לא לפטר מורים עולים.
קולט אביטל: יתרה מזאת, הוועדה גם תצא בקריאה משל עצמה.
סוניה מיכאלי: זה חשוב לי מאוד וגם חשוב לציבור שנמצא כאן.
סוניה מיכאלי: לגבי ועדת היישום: בתור יועצת לשעבר אני יודעת שקל מאוד לתת ייעוץ והמלצות אבל קשה מאוד ליישם דברים.
סוניה מיכאלי: מדאיג אותי כמדענית וכנציגת המשרד לקליטת העלייה התהליך של יישום ההמלצות.
סוניה מיכאלי: כאן אני מבקשת מאוד לשתף אנשי ציבור, לשתף אנשים שתהיה להם אפשרות להשמיע דברים ותהיה להם התחושה ששומעים אותם.
סוניה מיכאלי: זה חשוב לי מאוד.
סוניה מיכאלי: לבקשתן של השרה והמנכ"לית אני רוצה לומר שחשובה לנו התמיכה של ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות בבקשתנו להיות חברים בצוות הזה.
סוניה מיכאלי: לא להיות רק שותפים ב-50% במימון פרויקט זה או אחר.
קולט אביטל: ביישום המלצות ועדת דברת אתם תהיו שותפים מבחינה תקציבית?
סוניה מיכאלי: אני מדברת על תוכניות ופעילויות שנכון להיום המשרד לקליטת העלייה שותף להן מבחינה תקציבית.
קולט אביטל: אבל זה לא נושא הדיון היום.
סוניה מיכאלי: אני עוברת לדבר על ועדת היישום.
סוניה מיכאלי: אנחנו מבקשים שתהיה בה נציגות של המשרד לקליטת העלייה.
סוניה מיכאלי: תודה.
עודי בהט: שלא כמנהגי נמנעתי מלדבר בדיון הזה אבל חשבתי שאני בכל זאת צריך להגיד משפט אחד או שניים.
קולט אביטל: ושלא כמנהגנו גם לא רצינו להביך אותך.
עודי בהט: אני חושב שהסוגיות שנזכרו כאן, כל אחת מהן – הזמן והסיטואציה לא מאפשרים באמת לרדת לעומקם של הדברים.
עודי בהט: כל אחת מהן היא סיפור ענק בפני עצמו.
קולט אביטל: לכן אנחנו נקיים עוד דיון.
עודי בהט: אני רוצה בכל זאת לומר כמה דברים, שחלק מהם גברת נורית הרמן אמרה כבר בהתחלה.
עודי בהט: קודם כול, החידושים של הדוח הזה הם לאו דווקא בנושא העלייה.
עודי בהט: יש שם חידושים גדולים במבנה המשרד, בכך שמרכזי הכובד עוברים לאזורים ולבתי-הספר ושהאחריות והסמכות נודדים ממקום למקום.
עודי בהט: אלו הם בעצם הגרעין האמיתי של כל הסיפור הזה.
עודי בהט: אני חושב שמה שחשוב להגיד כאן, שכל הנקודות המרכזיות שאנחנו מדברים עליהן באו לידי ביטוי כבר בעבר, לפני זמן רב.
קולט אביטל: כן, אבל בכמה שינויים מהותיים מאוד, בשינויי דגשים, למשל בנושא השפה הזרה.
עודי בהט: נכון.
עודי בהט: אבל לפי עניות דעתי הפרטית זה עלה כאן בצורה קצת קיצונית.
עודי בהט: כלומר, אני לא רואה בכל בתי-הספר – ואני מצטרף למה שאמר מר מיכאל כהן – אני לא חושב שמישהו כאן מטיל ספק בחשיבות של העברית ובתי-הספר הרי לא עוברים לדבר רוסית או אמהרית בכל פינה ופינה אלא נותנים לגיטימציה לעניין הזה, והמינון של העניין הזה הוא חלק מהיכולת לבצע.
עודי בהט: אני חושב שנושא הכשרת המורים, שעלה כבר בדוח ---; נושא ההקצאות הדיפרנציאליות, שדוח שושני עלה עליהן בזמנו ויש כאן אכן המשך והרחבה של הרעיון עם שיפורים לכיוון החיובי; נושא הרב-תרבותיות שד"ר ריטה סבר העלתה זמן רב לפני ועדת דברת – אלו הם נושאים מרכזיים שאנחנו דנים בהם ועוסקים בהם, גם בוועדה הזאת, לא מעט.
עודי בהט: החידוש הוא באמת שנושא קליטת העלייה לא יהיה איזה נישה צדדית אלא הוא נכנס אל תוך השדרה המרכזית של כל נושא שהדוח נותן עליו את הדעת.
עודי בהט: יש לנו דרך ארוכה מאוד ליישום.
עודי בהט: כמי שצריך בסופו של דבר גם ליישם את הדברים ולא רק להיות שותף או לשמוע את הרעיונות, יש כאן תרגום בנושא תקציבים; יש כאן תרגום שצריך להביא בחשבון את הניידוּת של העולים ואת ההגעה שלהם באמצע השנה, ועל כל זה אנחנו מדברים; יש כאן המון גורמי חוץ בפריפריה ששותפים למשרד החינוך בעבודה עם העולים; יש כאן התאמה של המורים במערכת כדי שהם יוכלו לבצע את הסטנדרד הגבוה מאוד שדוח דברת מציב להם מבלי שיש איזו תשתית מקצועית כרגע שיכולה להיות בסיס לעניין הזה; ויש מציאות של מספר קטן מאוד של עולים יחסית למה שהיה קודם שזכאי וחייב לקבל את מלוא השירות.