GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זאב ביילסקי: אלה היו החיים.
זאב ביילסקי: היום השתנה המצב ונוצרו פערים.
זאב ביילסקי: לגבי העשירון העליון זה שינוי לטובה, כאשר אנשים עם יכולות משגשגים, ואנו מאחלים להם הרבה הצלחה.
זאב ביילסקי: אבל, איננו יכולים להסכים שבמדינת ישראל הפער יהיה כל-כך גדול.
זאב ביילסקי: לכן אנו באים היום לאנשים שהצליחו בהיי-טק ובעסקים ותובעים מהם להיות שותפים אתנו בסגירת הפערים.
זאב ביילסקי: אדם כמובן יכול לתרום גם בגוף הזה בו אנו מתארחים היום, אבל לשם כך הוא צריך להיבחר, ואני יודע מה צריך לעבור כדי להגיע ולהשפיע במקומות האלה.
זאב ביילסקי: אבל באמצעות הסוכנות היהודית אפשר לתת כר נרחב לפעילות לאלה שרוצים, והיום אנחנו רואים יותר ויותר אנשים.
זאב ביילסקי: הם חברים בחבר הנאמנים של הסוכנות היהודית, והם יושבי-ראש מחלקות הפועלים יחד עם חבריהם מעבר לים.
זאב ביילסקי: למעשה, בכך אנו מערבים את החברה הישראלית.
משה גפני: אלה מלים גבוהות: "סגירת פערים בחברה".
משה גפני: מה התקציב העומד לרשותכם?
משה ויגדור: לתוכנית הזאת הוקצבו 60 מיליון דולר: 20 מיליון דולר מכסף core של הסוכנות, 20 מיליון דולר מתרומות מיוחדות מיועדות מחוץ-לארץ ו-20 מיליון דולר מתרומות של ישראלים, שחלקן כבר ניתנו.
משה גפני: כשמר זאב ביילסקי מדבר על שינוי, מה זה אומר?
משה גפני: מה היה התקציב לצורך העניין הזה בשנים עברו?
משה ויגדור: זה פרוייקט חדש.
משה ויגדור: בעבר היו רק פרוייקטים בודדים ולסוכנות לא היתה כמעט כל מעורבות בהם.
קולט אביטל: לא היה בעבר.
משה גפני: זה יפה מאד.
משה גפני: דרך אגב, עם 60 מיליון דולר לא סוגרים פערים בחברה, אבל מראים דרך לממשלה.
קולט אביטל: לא סוגרים פערים, אבל כן אפשר להיכנס לתחום החינוך.
משה גפני: הם לא סוגרים פערים בחברה עם 60 מיליון דולר, אבל זה כיוון דרך.
זאב ביילסקי: נכון.
זאב ביילסקי: אתן לכם דוגמה.
זאב ביילסקי: ביום שישי שעבר נפגשנו בבוקר עם מנכ"ל הביטוח הלאומי, כדי להביא בפניו בדיוק את מה שנאמר פה.
זאב ביילסקי: לביטוח הלאומי יש יותר אפשרויות מאשר לכל אחד מאתנו, ויש לו כסף שהוא מקציב לנושא.
זאב ביילסקי: ביקשנו להיות שותפים אתו כדי ליצור מכפלות של כוח, והוא הסכים.
זאב ביילסקי: כל אימת שאנו לוקחים על עצמנו פרוייקט ויש לנו שותפים, זה חיובי.
זאב ביילסקי: פרוייקט אחרון שאני רוצה לדבר עליו – אחר-כך אבקש ממנכ"ל הסוכנות לתת סקירה יותר מפורטת – הוא דוגמא לפרוייקט מוצלח מאוד שהחברה הישראלית מאוד מעורבת בו, שנקרא "בבית ביחד", פרויקט שנעשה במחלקת העלייה בראשות מר אריה אזולאי.
זאב ביילסקי: את הפרויקט לקחה על עצמה גברת עופרה שטראוס, שדרך אגב צריך לברכה לאחר שנבחרה אתמול כאחת הנשים המשפיעות בארצות-הברית ובעולם.
זאב ביילסקי: היא עלתה ארבעה מקומות מהשנה שעברה ואין לי ספק שזה בזכות הפעולות שלה בסוכנות.
זאב ביילסקי: היא חברת חבר הנאמנים של הסוכנות.
זאב ביילסקי: היא לקחה על עצמה את הפרויקט יחד עם מתנדבים נוספים, ואפשר להגיד כאן את שמותיהם: מר דוד קוליץ, מר משה תאומים, מר דידי ארזי שהיה הנשיא והמייסד של "נייס", וכמובן מר אריה אזולאי והצוות של מחלקת עלייה.
זאב ביילסקי: יחד יצרנו פרוייקט של אימוץ עולים.
זאב ביילסקי: כל משפחת עולים שמגיעה לארץ צריכה מישהו שיבוא ויאמץ אותה.
זאב ביילסקי: לצורך זה אנו זקוקים להתגייסות החברה הישראלית.
זאב ביילסקי: רשתות הטלויזיה והעיתונים התנדבו לתת לנו פרסום במחיר זול יותר, כלומר אנו משלמים קצת ומקבלים יותר.
זאב ביילסקי: הגענו למצב שיש לנו היום יותר ישראלים שמוכנים לאמץ עולים מאשר עולים.
זאב ביילסקי: הפרויקט הזה זכה להצלחה גדולה מאוד.
זאב ביילסקי: במקביל, אנחנו מתכוונים בשבועות הקרובים להיכנס לפרוייקט תדמיתי למען האתיופים.
זאב ביילסקי: הסוכנות היהודית עם ממשלת ישראל הביאו לכאן קרוב ל-100 אלף אתיופים ב-30 השנה האחרונות, ו-70% מהם חיים מתחת לקו העוני.
זאב ביילסקי: המצב שלהם קשה מאד.
זאב ביילסקי: יש לנו אחריות כלפיהם כחברה ישראלית, כממשלה וכסוכנות.
זאב ביילסקי: אנו נכנסים לפרויקט, לנסות לפחות ליצור שינוי תדמיתי לעדה האתיופית, כי בציבור הישראלי היום אף אחד לא רוצה אותם.
זאב ביילסקי: להיות אדם דחוי זה הדבר הכי גרוע שיכול להיות בחיים.
זאב ביילסקי: אם אומרים עליך שאתה לא מוצלח או משהו, מילא.
זאב ביילסקי: אבל כשאף אחד לא רוצה אותך בכלל ולא מוכן להכניס אותך לבית-הספר – אין כמעט ראש עיר במדינת ישראל שלא לוחש לי: "זאביק, תעזוב.
זאב ביילסקי: רק אל תשלח לי מאלה".
זאב ביילסקי: זה דבר נורא.
זאב ביילסקי: קשה מאוד לחברה ישראלית לקבל את העובדה שהגיעו לכאן 100 אלף אנשים.
זאב ביילסקי: מישהו הביא אותם לכאן, הם לא הגיעו לבד, והיום 70% מהם נמצאים מתחת לקו העוני ואף אחד לא רוצה אותם.
קולט אביטל: דרך אגב, גם האקדמאים שביניהם, יותר מ-3,000 איש – ונעשה בעניין זה מחקר במיוחד בשביל אחת הפדרציות – גם אלה שגמרו אוניברסיטאות, ובהצטיינות, לא מצליחים להיקלט בשוק העבודה, שוב בגלל בעיית תדמית.
קולט אביטל: על זה נערוך כאן דיון מיוחד בעוד כשבוע או שבועיים.
יגאל יאסינוב: כאלה שסיימו לימודים בישראל?
קולט אביטל: יש עורכי-דין ואנשים בעלי מקצועות חופשיים, ואלה אנשים שבהם השקענו ושאותם אנו מראים כבר בסטטיסטיקות של ההצלחות, אך קשה להם למצוא עבודה.
זאב ביילסקי: לשאלת חבר-הכנסת יורי שטרן אשיב לפרוטוקול.
זאב ביילסקי: אנו לא מזניחים את חבר המדינות, אלא נאלצנו לקצץ.
זאב ביילסקי: רק לפני שבוע קיצצנו 20 מיליון דולר בתקציב הסוכנות היהודית.
זאב ביילסקי: אנחנו לא ממשלת ישראל ולא רשות מקומית ואין לנו מכונה להדפסת כסף.
זאב ביילסקי: אנחנו חיים מתרומות וצריכים להתאים עצמנו לקצב ההכנסות.
זאב ביילסקי: גברתי היושבת-ראש, אני באמת מקווה שאוכל לשבת כאן בשנה הבאה, לאחר שיעבור תקציב 2007, ולספר לכם ששינינו את המגמה והצלחנו לגייס יותר כסף.
זאב ביילסקי: דרך אגב, הכספים קיימים, זה לא שהעם היהודי 'נעבעך' ואין לו כספים.
זאב ביילסקי: יש לו, ואנחנו רק צריכים לעשות מאמץ, להיות הרבה יותר יעילים וממוקדים במרכזו של העם היהודי, ולגרום לכך שנוכל להביא לפה יותר כסף כדי להשקיע בחברה הישראלית.
זאב ביילסקי: לכן, לשאלת חבר-הכנסת יורי שטרן, אנו ממשיכים להשקיע בחבר המדינות.
זאב ביילסקי: קיבלתי את מכתבך בנושא אוקראינה ואבדוק זאת.
זאב ביילסקי: אני מסכים אתך שלא צריך להעניש עדה שלמה בגלל פקיד שסרח.
קולט אביטל: לא לזרוק את התינוק עם המים.
מיכאל נודלמן: לא בטוח אפילו שהוא אשם.
זאב ביילסקי: נבדוק זאת.
זאב ביילסקי: מנכ"ל הסוכנות, מר משה ויגדור, היה בעבר מנכ"ל האוניברסיטה העברית, כך שיש לו זכויות בירושלים.
מיכאל נודלמן: אני רוצה לומר משהו, וזה חשוב מאד.
מיכאל נודלמן: אתמול שוחחתי עם ידיד שלי ברוסיה.
מיכאל נודלמן: המצב ברוסיה גרוע מאד, גרוע אף יותר מאשר אחרי הפרסטרויקה.
מיכאל נודלמן: יש יהודים שעכשיו עולים לארץ, בלי הסוכנות ובלי שום דבר.
מיכאל נודלמן: איך אתם מכינים עצמכם לגל עלייה שיבוא מרוסיה?
קולט אביטל: באמת?
קולט אביטל: חשבתי שבדיוק ההיפך.
קולט אביטל: אם תרשה לי, לפני שנשמע את מנכ"ל הסוכנות, אוסיף שתי שאלות ותוכלו להתייחס אליהן.
קולט אביטל: לפני כמה ימים דנו פה בחוק ש'קברנו' עוד לפני שנולד, שנקרא: "חוק ההתנדבות", או משהו כזה, "חוק השירות הלאומי".
קולט אביטל: היו ארגונים שרצו שהמתנדבים שיבואו לארץ במסגרת פרויקט "מסע" יקבלו מעמד של מתנדב בשירות הלאומי.
קולט אביטל: גילינו שזה מעורר הרבה מאוד קשיים ברמת ההגדרות מול צה"ל והשירות הצבאי.
קולט אביטל: אבל, בסופו של דבר, הבעיה נותרת בעינה.
קולט אביטל: אנחנו רוצים לדעת האם במסגרת תוכנית "מסע" אתם סבורים שעלינו לעשות משהו לגבי הביטוח והתנאים הסוציאליים של האנשים שתביאו לכאן לשנה.
קולט אביטל: האם יש לזה מענה בתוכנית שלכם?
קולט אביטל: נאמר לנו שמתכוונים לתת לכל מתנדב כזה בערך אלף דולר לחודש לקיום וזה לא יכסה אפילו כיסוי מינימלי של הצרכים הסוציאליים או ביטוח סוציאלי.
קולט אביטל: סברנו שלא צריך לחוקק עבור זה חוק מיוחד, אבל אנחנו רוצים לדעת מה אתם מצפים מאתנו.
קולט אביטל: דבר שני, אמרת, ואני מברכת על כך מאוד, שאתם מתגייסים לנושא סגירת הפערים ומתכוונים להישען הרבה מאוד על החברה האזרחית ועל ארגוני מתנדבים, כך אני מניחה.
קולט אביטל: איזה סוג סטרוקטורה, אפרטוס, תשובה בניתם?
קולט אביטל: האם עמותות, כמו למשל עמותת "ידיד", שעוסקת בדיוק בנושא הזה, יגיעו לסוכנות ויאמרו: "אנחנו מבקשים לשתף פעולה בפרוייקטים משותפים ואתם תעזרו לנו במימון", או שאתם תבחרו ארגונים?
קולט אביטל: איך זה הולך?
קולט אביטל: איך אתם מגייסים את החברה האזרחית?
יגאל יאסינוב: יש לי תוספת לשאלתךְ הראשונה.
יגאל יאסינוב: אמרת שאתם עובדים בחוץ-לארץ כדי להביא לכאן צעירים, דרך כל המסלולים.
יגאל יאסינוב: מה קורה עם הכרה בפדרציה הרוסית?
יגאל יאסינוב: כרגע היא לא קיימת.
יגאל יאסינוב: בכל המדינות יש גוף שנקרא: הפדרציה הציונית המקומית, גוף עליון דרכו עובדים עם הסוכנות.
יגאל יאסינוב: יש רק פדרציה אחת שעובדת, הפדרציה ברוסיה, ומספר שנים דוחים את ההכרה בה.
יגאל יאסינוב: היא פועלת לא רק ברוסיה אלא בכל מדינות חבר המדינות לשעבר.
יגאל יאסינוב: איך אתם עובדים שם אם לא מכירים במסלול הזה?
זאב ביילסקי: הגיוס של "מסע" לא נעשה דרך הפדרציות, אלא דרך כל שליחי הסוכנות ברחבי העולם, דרך כל ארגון שקיים – בכל דרך אפשרית.
זאב ביילסקי: לגבי ההכרה בפדרציה – אני צריך ללמוד את הנושא, אינני מכיר אותו טוב כל-כך.
זאב ביילסקי: אני מציע שמנכ"ל הסוכנות, בסקירתו, יענה גם על שאלות שעלו כאן.
משה גפני: גברתי היושבת-ראש, קצת עִצְבן אותי העניין הזה.
משה גפני: האם בדקתם למה 80% לא מגיעים לארץ?
יגאל יאסינוב: האמריקאים מפחדים כי יש התראות של הממשלה על טרור.
קולט אביטל: זה קיים כל השנים.
משה גפני: זה קיים כל השנים, ולא קשור לפיגועים.
משה גפני: השאלה האם הסוכנות עשתה אי-פעם מחקר.
קולט אביטל: משרד התיירות עשה פעם מחקר.
קולט אביטל: השר לשעבר עוזי ברעם עשה.
משה גפני: משרד התיירות עשה מחקר על התיירים, אבל הסוכנות מתייחסת להיבט הציוני או היהודי של העניין.
זאב ביילסקי: חבר-הכנסת גפני, זה אחד הדברים הכי כואבים ועצובים לכל היושבים בחדר הזה.
זאב ביילסקי: כל תשובה תהיה נכונה.
זאב ביילסקי: הם גם חוששים וגם פוחדים.
קולט אביטל: ויש גם חוסר עניין.
זאב ביילסקי: זה נובע גם מחוסר עניין.
זאב ביילסקי: יש אנשים שיכולים לסיים חייהם כיהודים מבלי שאפילו רגע אחד לא שאלו עצמם האם היה חסר להם משהו במהלך החיים.
זאב ביילסקי: זה לא נובע ממחסור בכסף או כי היו זקוקים לסיוע לנו.
זאב ביילסקי: זה עניין שתלוי כמובן גם במצב הביטחוני ובמצב הכלכלי.
משה גפני: זה שיקול שולי.
זאב ביילסקי: נכון, שולי.
זאב ביילסקי: אבל, אני עדיין רואה די הרבה אנשים שחוששים.
זאב ביילסקי: למשל היום, לדעתי, מסוכן מאוד לנסוע לפריז עיר האורות.
זאב ביילסקי: לא הייתי ממליץ למישהו לנסוע לשם.
זאב ביילסקי: כך שהנושא הביטחוני היום מתחיל לחול על כולם.
זאב ביילסקי: כדי לא להמשיך לשאול כל העת: "למה?
זאב ביילסקי: למה?" החלטנו לעשות מעשה.
זאב ביילסקי: המעשה שלנו הוא לגבי הדור הצעיר.
זאב ביילסקי: זו בהחלט שאלה במקומה.
קולט אביטל: ניתן למנכ"ל לומר את דבריו.
יגאל יאסינוב: יש לי אליו שאלה.
יגאל יאסינוב: הכנסת בשנתיים האחרונה ניסתה להפריע לסוכנות לגייס כסף.
יגאל יאסינוב: זה היה קשור למכירת דירות.
יגאל יאסינוב: האם קיבלתם את הכסף מהמדינה?
יגאל יאסינוב: זה פגע בתרומות מחוץ-לארץ.
יגאל יאסינוב: תורמים אמרו שהם מפחדים לתרום אם המדינה אחר-כך לוקחת את הכסף.
זאב ביילסקי: הוויכוח הזיק לנו מאוד, כאשר אנשים שמעו שממשלת ישראל נהגה כך.
זאב ביילסקי: אבל התמיכה שקיבלנו מכאן ומאנשים נוספים סייעה להוריד את הנושא הזה מסדר-היום.
זאב ביילסקי: גם שר השיכון ושרת המשפטים סייעו לנו.
יגאל יאסינוב: קיבלתם את הכסף?
זאב ביילסקי: אנו מקבלים אותו לאורך תקופה ארוכה.
זאב ביילסקי: לא נראה לי שתקציב המדינה יתערער כתוצאה מכך, אבל האמינות של הממשלה בעיני הרבה מאוד אנשים בחוץ בהחלט עלתה.
זאב ביילסקי: אנחנו שמחים מאוד שזה הסתיים.
משה ויגדור: (מציג שקפים.
משה ויגדור: ) גבירתי היושבת ראש, חברים נכבדים, בחרנו להציג כאן היום את הפעילויות שלנו בארץ בראי של עידוד עלייה וקליטה לאור מה שאנו עושים כאן בארץ.
משה ויגדור: אתחיל עם סקירה די מהירה על פעילויות נבחרות.
משה ויגדור: אנחנו עושים עוד הרבה מאוד פעילויות נוספות ואלה פעילויות נבחרות.
משה ויגדור: כאשר בודקים אותן עם כל המנופים של כמה משקיעה הסוכנות בפעילויות במדינת ישראל, זה מגיע לסדר-גודל של 650 עד 700 מיליון שקל בשנה.
משה ויגדור: אלה פעילויות משמעותיות מאד.
משה ויגדור: תוכנית "מסע" שהוזכרה תופעל בשיתוף פעולה עם הממשלה.
משה ויגדור: היא תגיע בעוד מספר שנים להיקף של 20 אלף צעירים, וההשקעה שלנו בה תהיה 225 מיליון שקל בשנה.
משה ויגדור: השקעה זהה תהיה בממשלה, ותהיה השקעה נוספת גם מהקהילות.
משה ויגדור: "עתידים" ו"נטע" הן שתי תוכניות שבאות לעודד נוער מהפריפריה בתחומי המדעים וההשכלה הגבוהה.
משה ויגדור: הן נעשות בתיאום עם משרד הביטחון.
משה ויגדור: שר הביטחון מעורב מאוד בפרויקט "עתידים", ויש בו תוצאות טובות מאד.
משה ויגדור: הסוכנות משתתפת יחד עם שותפים אחרים בפיתוח הנושא הזה.
משה ויגדור: פרויקט מינהל הסטודנטים – זה פרויקט מסורתי שכולם מכירים, שמסייע מאוד לסטודנטים מכל העולם, עולים חדשים, ללמוד כאן.
משה ויגדור: מרכזי קליטה – זאת פעילות מסורתית של הסוכנות.
משה ויגדור: ציינו, ואני מוכרח לציין זאת שוב, שאנו רואים בדאגה את החלטת האוצר לצאת למכרז לניהול מרכזי קליטה.
משה ויגדור: אנחנו קוראים לוועדה להתייחס לנושא הזה.
משה ויגדור: אני חושב שבעניין הזה יש בעיה.
משה ויגדור: אפשר לנהל את מרכזי הקליטה כנראה בהרבה פחות כסף, אבל עם שירותים הרבה פחות טובים.
משה ויגדור: המשמעות היא פחות עובדים סוציאליים, פחות פעילויות תרבות, פחות פעולות סיוע ופחות פעולות רווחה.
משה ויגדור: אנחנו חוששים שאם יהיה מכרז יזכה הזול ביותר אבל לא בהכרח הטוב ביותר, ואז מי שיינזק הם כמובן העולים ובסוף מדינת ישראל.
משה ויגדור: כרגע הפעילות שלנו במרכזי הקליטה מסתכמת בכ-100 מיליון שקל בשנה.
קולט אביטל: אז צריך לעשות מכרז איכותי ולא כמותי.
יגאל יאסינוב: פרט לסוכנות, אין גופים שיודעים להפעיל את מרכזי הקליטה.
יגאל יאסינוב: זה לא סתם.
קריאה: להפריט את הקליטה.
משה ויגדור: זה נושא שיש לו חשיבות רבה וצריך בהחלט להתייחס אליו.
משה ויגדור: מכללות אקדמיות – הסוכנות עדיין פעילה בהן.
משה ויגדור: מכללות, בעיקר בפריפריה, כמו "תל-חי" ו"ספיר", קולטות הרבה מאוד עולים ומהוות פוטנציאל לקליטת עולים צעירים שרוצים ללמוד בארץ ולא תמיד יכולים לעבור את כל המשוכות של הדרישות הגבוהות באוניברסיטאות.
משה ויגדור: בניית מבני ציבור בפריפריה – זו פעילות שאנו ממשיכים בה באופן מסורתי שנים רבות, של מפעלי קרן החינוך ומבני ציבור אחרים, בהשקעה משמעותית של 220 מיליון שקל בשנה.
משה ויגדור: מלבד זה, יש הכשרות והדרכות של פעילי ציבור ופעילים שונים שמגיעים מחוץ-לארץ לסוכנות, בעיקר למחלקה לחינוך, ומקבלים הכשרות והדרכות.
משה ויגדור: חברות-בת ופעילויות יזמיות – כאן עושה הסוכנות מבצע מעניין מאוד, על מנת לסייע בקליטת עולים מבוגרים, בעיקר ממדינות חבר העמים.
משה ויגדור: ביחד עם קרנות אמריקאיות וסיוע של ממשלת ישראל היא מקימה בתי-אבות ומאפשרת לאנשים לחיות שם במחיר מוזל יחסית, כולל במחלקות סיעודיות.
משה ויגדור: זאת פעילות שלא היתה בעבר.
משה ויגדור: הצגנו את הנושא הזה כאן בפגישה עם ראש הממשלה, משום שהממשלה קיצצה בתקציבי ההשתתפות.
משה ויגדור: אנו חושבים שזה לא נכון, משום שבסך-הכול בכל השקעה כזו 60% נותנת הסוכנות ו-40% המדינה.
משה ויגדור: נותנים בזה פתרון לאנשים מבוגרים שאין להם שום פתרון אחר.
קולט אביטל: פה כבר הפסדנו תקציב של לפחות שנה אחת.
קולט אביטל: זה הסיפור של "עמיגור".
משה ויגדור: נכון.
משה ויגדור: אנחנו מקווים שבעקבות העלאת הנושא גם כאן בוועדה וההיכרות עמו תהיה דינמיקה שתוביל לכך שאפשר יהיה לראות את חידוש הפרויקט.
קולט אביטל: העלינו זאת בפני ראש הממשלה בזמנו.
זאב ביילסקי: העלינו זאת בפני ראש הממשלה לפני כמה ימים והוא נתן מכה על השולחן, ומנכ"ל משרד ראש הממשלה הניד בראשו במשך חמש דקות, ואחר-כך הם עברו לבעיה הבאה.
זאב ביילסקי: אם גבירתי תוכל להתקשר לשר האוצר או למנכ"ל משרד האוצר – אני יכול לתת לך את מספר הטלפון האישי של מר קובי הבר, שזה יותר טוב מאשר כל ראש הממשלה וכולם ביחד – ואם גבירתי תוכל להסביר את חשיבות הנושא הזה – נוכל מחר לתת פתרון לבעיה של מאות משפחות ומאות קשישים.
חביב קצב: הסעיף לא מתוקצב.
קריאה: נכון, אנחנו יודעים.
קריאה: לכן העלינו זאת, ואנו מעלים זאת פה שוב.
קולט אביטל: משרד השיכון צריך לתקצב 40%.
קולט אביטל: האם השר יצחק הרצוג לא מבין זאת?
קריאה: הוא מבין מאד.
קריאה: אין לו תקציבים.
קריאה: את כל סעיף הדיור הציבורי גמרו לו לגמרי.
חביב קצב: ב-2003 הסעיף נסגר.
קולט אביטל: אני לא זוכרת בדיוק, אבל כמדומני מדובר על למעלה ממיליון שקל בשנה.
משה ויגדור: אלה בסך הכול סכומים גבוהים, משום שנחוצים כמה מליוני דולרים בשנה להחזקת בתי-אבות.
משה ויגדור: יש עדיין המשך פעילות מהעבר בכמה מקומות, למשל הקמת בניין כזה בתל-אביב.
משה ויגדור: הכסף מגיע מקרן ויינברג ומוועדת התביעות.
משה ויגדור: כאשר אנחנו לא מבקשים מהם, מישהו אחר מקבל את הכסף והוא הולך למקומות אחרים.
משה ויגדור: חבל, כי זה היה מאפשר לפתוח עוד בתי אבות כאלה.
קריאה: זה גם הולך למקומות אחרים, וקרוב לוודאי שלא בישראל.
קולט אביטל: את זה אנחנו יודעים.
משה ויגדור: "שותפות 2000" – זה דבר מסורתי שמערב 40 קהילות מחוץ-לארץ, בעיקר מארצות-הברית.
קולט אביטל: האם אתם מרחיבים את זה?
משה ויגדור: כל הזמן זה בהרחבה.
משה ויגדור: יש כל הזמן קהילות חדשות שמעוניינות להיכנס.
משה ויגדור: רוצים לעשות קונסורציום של קהילות.
משה ויגדור: זה דבר חשוב, בהחלט, כי הוא מחזק את הקשר בין הקהילות היהודיות בכל העולם והקהילות בארץ.
משה ויגדור: פיתוח הנגב והגליל – חברת "דרומה" הוקמה לפני חודש עם יזמים כמו מר איתן ורטהיימר ואנשים נוספים, בברכת משרד ראש הממשלה.
משה ויגדור: זו מעורבות שלנו ברמה של 50% עם השותפים הנוספים.
משה ויגדור: זה יהיה הכלי המרכזי לפיתוח הנגב.
משה ויגדור: גם משרד המשנה לראש הממשלה, מר שמעון פרס, מעורב בתוכניות האלה.
משה ויגדור: אנו מקווים שהחברה הזאת תוכל להראות השקעות מסיביות משמעותיות מאוד שיגיעו מתרומות, מכספי סיוע של ממשלת ארצות-הברית וגם מכספי המדינה, והיא תהיה ה-interface המוביל בפיתוח הגליל והנגב, כאשר מדובר כמובן גם במקומות תעסוקה וקליטה של עולים חדשים ומתן פתרונות דיור.
משה ויגדור: מלגות לסטודנטים בפריפריה – הקרנות שלנו מסייעות לסטודנטים בפריפריה, במתן מלגות, עם העדפה לעולים חדשים.
משה ויגדור: קליטה חברתית – הוזכר "בבית ביחד".
משה ויגדור: צריך לציין שמספר המתנדבים מרשים בצורה לא רגילה.
משה ויגדור: כ-5,000 משפחות ישראליות כבר קשורות לאימוץ, ומתוכן למעלה מ-2,000 מאמצות צעירים שבאים בתוכניות "נעל"ה" ו"סל"ע" ונותנות להם גיבוי ויכולת להיקלט בארץ בצורה טובה.
משה ויגדור: צריך לזכור שכ-90% מהצעירים והצעירות שבאים בנעל"ה נשארים בארץ לאחר מכן ולא חוזרים לארצות מוצאם, הם מתאזרחים וממשיכים לחיות כאן.
זאב ביילסקי: והולכים לשירות צבאי.
משה ויגדור: אולפן גיור – הסוכנות מעורבת מאוד בנושא גיור, על מנת לאפשר לאנשים להיקלט כראוי.
משה ויגדור: זה כולל לימוד, הקניית זהות יהודית, כל ההכשרות, כולל מימון של קורסים ביחד עם המשרד לקליטת העלייה.
משה ויגדור: דרך אגב, גם פרויקט "בבית ביחד" הוא שיתוף פעולה עם משרד הקליטה.
משה ויגדור: נושא הגיור חשוב ביותר ודורש משאבים גדולים.
משה ויגדור: כפי שרשום פה, יש גם סיוע להתאחדויות עולים, למעט המקרה הלא נעים שקרה בשבועיים האחרונים.
קולט אביטל: גם אחרים טוענים שהם לא מקבלים.
משה ויגדור: אנחנו מממנים אותם.
משה ויגדור: היה צורך להתאים במקצת ולשנות את הקריטריונים.
קולט אביטל: הנה, אנשי התאחדות עולי צרפת אומרים שהם לא מקבלים.
משה ויגדור: מר אריה אזולאי ודאי יוכל להתייחס לזה.
משה ויגדור: היה דיון משמעותי מאוד בחבר הנאמנים.
משה ויגדור: היה צורך לשנות את הקריטריונים, להוריד ממדינות שבעבר קיבלו הרבה אבל העלייה מהם פחתה ולהוסיף למקומות שמהם יש יותר עולים.
משה ויגדור: מייד נתייחס לזה בנפרד.
יגאל יאסינוב: כאילו איחדו והתחילו לסבסד הכול דרך ארגון אחד, לשעבר הפורום הציוני.
יגאל יאסינוב: הבנתי שדרכם מסבסדים הכול.
אריה אזולאי: אלה שני דברים שונים.
אריה אזולאי: הבסיס של ההתאחדויות הוא בעצם הסוכנות היהודית.
אריה אזולאי: זה בסיס המימון שלהן.
אריה אזולאי: תקציב התאחדויות העולים, למרות כל הקיצוצים, נשאר היציב ביותר.
אריה אזולאי: עשינו shifting פנימי, כאשר לקראת השנה הבאה הורדנו 25% מתקציב ה-core והעצינו לגיוס מיועד את ה-25%.
אריה אזולאי: כלומר, בסופו של דבר, בסוף השנה התקציב יישאר.
קולט אביטל: מה זה "העצינו"?
אריה אזולאי: אם מתוקצבים 3 מיליון דולר, הבאנו 25% מהתקציב הבסיסי בנוסף ל-90 מיליון שאנחנו מגייסים כתקציב מיועד.
אריה אזולאי: הולכים לפדרציות ומבקשים מהן לתת כסף לפרויקטים של התאחדויות עולים, כי יש פדרציות שלא רוצות לתת כסף סתם.
קולט אביטל: אתה הופך את זה מתקציב גלובלי לתקציב מיועד.
אריה אזולאי: הקריטריונים חיוביים.
אריה אזולאי: שילבנו את עבודת התאחדויות העולים למשימות ענייניות, כמו "בבית ביחד", כמו לחכות לעולה בשדה התעופה, ולא סתם פעילות חברתית.
אריה אזולאי: חבר הכנסת יאסינוב מתייחס לתהליך איחוד ההתאחדויות בברית-המועצות.
אריה אזולאי: אותו הסדר שנקבע כאן ממשיך.
אריה אזולאי: האוקראינים קיבלו את זה.
אריה אזולאי: בזמן חבר הנאמנים הגיעה ידיעה בנושא הזה.
משה ויגדור: והיתה סערה.
אריה אזולאי: הבחור היחיד שהיה בקשר אתנו הוא בדיוק האדם החשוד בזיוף מסמכים, לכן הקפיאו את הכסף עד לבירור, לא יותר.
משה ויגדור: זה ייפתר.
אסתר טובול-בלום: אנחנו מודים מאוד שהצעתם להחזיר את הכסף, ושתגייסו את החצי מיליון החסרים.
משה ויגדור: ואולי יותר.
אסתר טובול-בלום: הבעיה העיקרית, שחבר הנאמנים של הסוכנות החליט לא לתקצב את התקציב הבסיסי של כל ארגון וארגון, אלא כל ארגון יתוקצב על-פי הפעילות.
אסתר טובול-בלום: זה אומר שאין לנו תקציב בסיסי, וגם לא ינתנו לנו מקדמות, ואף אחד לא יידע לאן הוא הולך.
אסתר טובול-בלום: אנחנו חושבים שזה מעשה לא נכון.
אסתר טובול-בלום: הארגונים הקטנים שקולטים מעט עולים בשנה הרי זקוקים ליותר כסף.
אסתר טובול-בלום: אתה לא יכול לתת 20% מתקציב של 100 שקלים עבור ארגון.
אסתר טובול-בלום: הארגון לא יכול להתקיים.
אסתר טובול-בלום: כאשר יש עלייה של עשרות אלפי אנשים בשנה התקציב לבסיס הארגוני גדול הרבה יותר, ואולי כאן לא צריך כל-כך הרבה, ומצד שני הארגונים הקטנים ייפגעו, בצרפת ובאנגליה וכולי.
אסתר טובול-בלום: למרות שהצרפתים והאמריקאים מספרם מכובד מאוד, הבנו שעל-פי השיטה החדשה התקציב יירד בצורה דרסטית.
אסתר טובול-בלום: בכל הארגונים האלה עשו בשנים האחרונות שינוי מבני דרסטי, אנשים כבר לא עובדים במשרות מלאות, ועובדים בשכר מינימום.
אסתר טובול-בלום: אנחנו לא יודעים לאן ארגוני העולים יילכו, האם יש מגמה לסגירת כל הארגונים האלה.
משה ויגדור: אנחנו ערים לנושא הזה ונראה איך נתקדם בגיוס הכסף.
משה ויגדור: דרך זה נדע מה לעשות, וניקח בחשבון את מה שנאמר כאן, בהחלט.
משה ויגדור: בנושא הכפרים של עליית הנוער – זאת מעורבות של הסוכנות שבעבר היתה מסיבית מאוד.
משה ויגדור: אנחנו מתמקדים היום במספר כפרים, מתאמים את כל מה שנעשה שם ביחד עם משרד החינוך, ועושים את זה באופן צמוד מאוד.
משה ויגדור: במקומות בהם יש לנו שיתוף פעולה עם החברה הישראלית, כמו ברמת הדסה, שם מר אבי נאור מעורב, גם בכסף וגם בניהול, רואים תוצאות טובות מאוד.
משה ויגדור: אנחנו מקווים שגם בכפרים האחרים נצליח, בנוסף למשרד החינוך, להביא עוד שותפויות מן הסוג הזה.
משה ויגדור: נעל"ה – הוא פרויקט חשוב מאוד.
משה ויגדור: באמצעות הפרויקט הזה מגיעים לישראל – עכשיו קצת פחות אבל בשיא הגיעו כ-3,000 צעירים וצעירות – ואחר-כך חלקם נשארים.
משה ויגדור: זה פרויקט מוצלח וצריך להמשיך לפתח אותו.
משה ויגדור: דיברתי הבוקר עם מנכ"לית משרד החינוך על בעיית המכרזים.
משה ויגדור: אנחנו מקווים שגם כאן
משה ויגדור: אפשר יהיה לשכנע לא לעשות מכרז בשלב זה, אלא לתת למערכת לעבוד ולהמשיך להצליח כפי שהיא מצליחה.
משה ויגדור: מלבד זה, יש קרנות שונות שמנהלת הסוכנות בארץ, כולל קרן לעידוד יזמות עסקית, שחשובה מאוד לעולים חדשים.
משה ויגדור: מאפשרים לעולה חדש שרוצה להקים עסק לקחת הלוואה, ולהחזיר אותה כאשר העסק מצליח.
משה ויגדור: התוכנית הבאה, שאראה עכשיו ביתר פירוט, קרויה Youth Future – "דור העתיד".
משה ויגדור: המטרה, להפעיל תוכנית מעורבות מחוללת שינוי עבור ילדים ונוער בסיכון, שתאפשר להם לפרוץ את מעגל המצוקה והעוני.
משה ויגדור: כל מה שאגיד עכשיו אחבר עוד רגע לנושא העלייה והקליטה.
משה ויגדור: זה מעורבות בחברה הישראלית, צמצום פערים, תוך מעורבות הקהילות בחוץ-לארץ ותוך פעילות עם קהילות העולים בארץ.
משה ויגדור: זאת תוכנית הוליסטית, מגיל 6 עד 18, לכיתות א'-י"ב, המבוססת על מודל שותפות.
משה ויגדור: יש הרבה פעילות של קהילות בחוץ-לארץ, וניתן לבצע מדידה איך הדבר מתקדם.
משה ויגדור: עקרונות התוכנית – נבטיח שכל ילד וילדה יקבלו הזדמנות להעצים ולמצות את הפוטנציאל שלהם.
משה ויגדור: נרצה להעצים קבוצה של צעירים ישראלים שמחויבים לשינוי חברתי, כדי שיוכלו לעבוד עם הילדים ולהיות מאמנים ונאמנים.
משה ויגדור: נמקד את התוכנית סביב הילד.
משה ויגדור: נעמיד לרשות הילדים מערכת תמיכה מכיתה א' ועד כיתה י"ב, ושוב, הכול ביחד עם הקהילות היהודיות מעבר לים.
משה ויגדור: לילדים בגיל צעיר יותר – תיבנה מוטיבציה, תועמד מערכת סיוע ותובטח הזדמנות לפיתוח כשרונות במגוון תחומים.
משה ויגדור: למתקדמים יותר – נגדיל את מספר בני הנוער שמסיימים תיכון עם ציוני בגרות ונפתח מצוינות מקצועית, עוד פעם, הכול כמובן למטרת צמצום פערים.
משה ויגדור: אפשר לראות כאן את המודל – הילד במרכז, יש נאמן, יש קהילה, יש שותפות – יהודים מחוץ-לארץ שמעורבים בזה, הקהילות – ובתוך כל זה נמצאים גם מתנדבים מהארץ.
משה ויגדור: בשנה הבאה נעשה פיילוט עם למעלה מ-3,000 ילדים, 9 רשויות מקומיות, 5 קהילות מחוץ-לארץ, 2 קרנות, וצעירים נאמנים.
משה ויגדור: הוקצב לזה תקציב של כ-4.5 מיליון דולר לשנה הבאה, שזאת ההתחלה.
משה ויגדור: כפי שאמרתי, נגיע ל-60 מיליון דולר.
משה ויגדור: הערך המוסף, שיש כמה שותפים – הסוכנות היהודית, יהדות העולם, תורמים ישראלים, שותפים מקצועיים, ושותף נוסף שיהיה גורם מתנדב גדול.
קולט אביטל: אני מתנצלת, אדוני המנכ"ל, אני נאלצת לעזוב.
קולט אביטל: זה לא חוסר כבוד ובוודאי לא חוסר עניין, אלא יש עכשיו ישיבה של נשיאות הכנסת.
קולט אביטל: פרופ' נודלמן ימלא את מקומי, אני בטוחה שבהצלחה, וככל שאוכל אנסה להגיע לכאן מהר חזרה.
קולט אביטל: למרות שזה לא נהוג, אני מבקשת כבר עכשיו להודות.
קולט אביטל: לפחות התבשרנו כאן על שני דברים חדשים שמעניינים אותנו מאוד – בוודאי מה שתיארת עכשיו, ודבר שני, זה לא פוטר אותנו מדיון נוסף על החינוך היהודי בחוץ-לארץ, או חינוך על ישראל בחוץ-לארץ, פרט לתוכניות של הבאת נערים לארץ.
משה ויגדור: לסיכום, כל מה שאמרתי עד כה זה איך אנחנו מחברים את החברה הישראלית ואת הפעילות שלנו עם עולים חדשים, איך מערבים אותם גם בפתרון בעיות וגם כמתנדבים, ואיך מערבים קהילות מעבר לים, גם הפדרציות בארצות-הברית וגם קהילות נוספות בארצות נוספות, בפעילות שאנחנו עושים בארץ.
משה ויגדור: תודה רבה.
מיכאל נודלמן: תודה.
מיכאל נודלמן: המשרד לקליטת העלייה.
חביב קצב: כפי שאמרו יושב-ראש הסוכנות היהודית והמנכ"ל, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה מלא ומתואמים בכול.
מיכאל נודלמן: יש כאן נציגים של משרד החינוך, התרבות והספורט?
מיכאל נודלמן: אין לכם שאלות, הכול ברור?
עמיהוד בהט: הכול ברור וידוע.
עמיהוד בהט: אנחנו מברכים על הפעילות של הסוכנות ועל שיתוף הפעולה.
מיכאל נודלמן: נעים לשמוע.
מיכאל נודלמן: אני חוזר על השאלה שלי.
מיכאל נודלמן: המצב ברוסיה לא טוב, ברחובות מוסקבה מסתובבים לאומנים ופשיסטים, ויהודים מתחילים לצאת מרוסיה.
מיכאל נודלמן: האם אתם מכירים את המצב הזה?
מיכאל נודלמן: האם אתם מוכנים לגל עלייה?
מיכאל נודלמן: אולי לא יהיה גל עלייה כזה, אבל יש סיכוי גדול שכן יהיה גל עלייה מרוסיה.
זאב ביילסקי: הייתי עכשיו 3 ימים במוסקבה.
זאב ביילסקי: אנחנו מוכנים לכל מה שיקרה.
זאב ביילסקי: אני רוצה להדגיש, שאנחנו הולכים היום לשיתופי-פעולה עם אנשים יוצאים מן הכלל שפועלים ברוסיה.
זאב ביילסקי: אחד מהם, למשל, הוא מר לב לבייב.
זאב ביילסקי: ישבתי שם במשך מספר שעות וקיבלתי סקירה על מה שהאדם הזה עושה שם – זה לא יאומן.