GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
צבי הנדל: רבותיי, אני התחייבתי בפני השר ובפני חה"כ ליברמן שתוך שלושת-רבעי שעה אנחנו מסיימים את הדיון.
צבי הנדל: לכן אני מבקש מכולם לדבר בתמציתיות.
צבי הנדל: אני רוצה לשמוע נושאים נוספים מחברי הכנסת, את הרצל גדז' נשאיר לסוף על מנת שאתה תשיב על השאלות.
מרינה סולודקין: אדוני היושב ראש, אנחנו מאוד מודים שבנושא כל כך חשוב, אפילו בזמן שלפני הבחירות אנחנו דנים בוועדת העלייה והקליטה.
מרינה סולודקין: קודם כל, כשכבוד השר היה במשרד העבודה והרווחה, ראינו שיתוף פעולה מלא, הוא עזר לנו הרבה, אז מה שאנחנו אומרים זה לא אישי ולא נגד מפלגת ש"ס שיש לנו יחסים די טובים עם כל החברים בה.
מרינה סולודקין: התעייפנו, בסיעתי וגם בלשכתי אנחנו עמוסים בפניות ותלונות והאשמות על משרד הפנים.
מרינה סולודקין: עשיתם גיהנום מהחיים שלנו בכנסת.
מרינה סולודקין: אתה כאן אומר הרבה דברים, אבל במשרד שלך מפירים את חוק השבות ולא רק בסעיף של נכדים, מפירים את חוק השבות בסעיף בנים של יהודים.
מרינה סולודקין: יש משפחת ויינבוים מאזור פסקוב, ששנתיים אני רוצה לתת להם עזרה לעלות לארץ, יש להם שני בנים בני 14 ו-16 ואמא גרושה, כל הווינבוימים נמצאים כאן, גם בראשון וגם באשקלון, והם לוחצים עליי.
מרינה סולודקין: אני לא עומדת בלחץ הזה, למה אני לא יכולה להביא לארץ בנים של יהודים?
אליהו ישי: אי אפשר לעצור אותם על פי חוק, כי מי שזכאי חוק השבות עולה.
מרינה סולודקין: הם זכאים, אתה לא נותן לאמא שלהם הגרושה לעלות.
אליהו ישי: אני לא יכול לא לתת.
מרינה סולודקין: אתה מפרש את החוק וגם את הרצון של הקדוש ברוך הוא.
מרינה סולודקין: הוא קורא לאנשים להגיע לכאן, ואתה מפרש את הרצון של הקדוש ברוך הוא בצורה לא נכונה, אתה לא נותן לזרע יהודי לחזור לארץ.
מרינה סולודקין: במשך שנה אנחנו עובדים עם מקרים שאתה לא נותן לאנשים זכאי חוק השבות אפילו להיכנס לארץ כתיירים.
אליהו ישי: אני לא יכול לא לתת, זה חוק.
צבי הנדל: את אומרת שלמשפחת ויינבוים לא נותנים לעלות והם בנים של יהודים.
מרינה סולודקין: בגלל שהאם היא לא יהודיה.
אליהו ישי: הרצל, אתה יכול לענות?
מרינה סולודקין: אני לא רוצה לשמוע.
מרינה סולודקין: אדוני השר, אני רוצה שאתה תשמע את מה שאני אומרת, עם הרצל אנחנו עבדנו ואני חושבת שזה המינוי הכי גרוע, הוא המשרת הכי טוב שלך.
אליהו ישי: הוא פועל על פי חוק, עם כל הכבוד.
אליהו ישי: יו"ר הוועדה, אני מאוד מבקש, אי אפשר לפגוע בפקיד, בעובד מדינה.
אליהו ישי: אתה יושב ראש ועדה, תגן על כבודו.
קריאה: גם הוא עשה צבא 24 שנה, לא רק שלוש שנים.
קריאה: יש לו זכויות.
מרינה סולודקין: זה לא אומר שאתה יכול לעבוד עם אנשים.
צבי הנדל: להרצל גדז' יש זכויות רבות בארץ הזאת, הוא קצין בכיר במילואים.
מרינה סולודקין: רק עוד מקרה אחד - יש בחורה בת 16, נכדה של יהודי, הסבא כאן, הדודה כאן, הילדה רוצה כתיירת להיות אצל הדודה והסבא.
מרינה סולודקין: מה עושים בשדה התעופה בן-גוריון?
מרינה סולודקין: שולחים אותה לקייב בלילה, אפילו לא יודעים שהמרחק מקייב לפטרובסק זה כמו כמה מדינות.
מרינה סולודקין: כשהדודה והסבא אומרים "זאת נכדה שלנו, איך אנחנו לא יכולים לראות אותה?", אפילו לשאילתה שלי עונים לי: "הכל בסדר".
צבי הנדל: מה התשובה שקיבלת?
מרינה סולודקין: אני אתן לך, הנה התשובה.
אליהו ישי: בינתיים אתה אומר שעלו 300,000 לא יהודים לארץ במסגרת חוק השבות, אז איך אפשר לעצור 300,000?
צבי הנדל: אבל רובם רוצים להיות יהודים.
אריה אזולאי: הם עלו במסגרת חוק השבות, הם לא עולים על פי ההלכה אבל הם עולים אמיתיים, ישראלים.
מרינה סולודקין: עם 17 מנדטים לא שיניתם את חוק השבות, ואנחנו לא ניתן לכם.
אליהו ישי: אנחנו נשנה אותו בעזרת השם, לא זו הבעיה.
אליהו ישי: מי שזכאי על פי חוק השבות, עולה לארץ.
אליהו ישי: זה שצריך לשנות את חוק השבות, אני לא מסתיר, אני אומר את זה בצורה מאוד ברורה ומפורשת.
אריה אזולאי: זה יהיה האסון הגדול, בזה תהרוס את עם ישראל.
אמנון כהן: אני מייצג את העולים, וגם אני נתקל בהרבה מאוד פניות.
אמנון כהן: אני לא יודע איך העוזרים שלי עובדים, אני אישית לא מטפל בזה, אבל אני חושב, כבוד השר, שצריך באמת לפתוח ערוץ בין הח"כים למרשם האוכלוסין.
אליהו ישי: פתחנו לשכה מיוחדת לפניות ציבור.
אמנון כהן: במסגרת הזו אנחנו מטפלים באלפי פניות.
אמנון כהן: ואם יש כאן פניות שלא טופלו, כנראה שיש דברים בגו, יש דברים שצריך לטפל בהם.
אליהו ישי: יש תשובות שכנראה לא מקובלות, אז זה נקרא לא מטופל.
אליהו ישי: יש תשובות שהתקבלו, אבל כנראה לא מצאו חן בעיני הפונים.
אמנון כהן: גם התשובה "לא" זו תשובה.
אמנון כהן: אבל על פי הדברים שחה"כ ליברמן הציג והתשובות שהוא קיבל, יכול להיות שחלק מהתשובות לא מספקות אבל בחלק מהמקרים לא קיבלו תשובה שלושה-ארבעה חודשים, ופה צריך להדק יותר את הערוץ, אולי דרך פניות הציבור של כל מחלקה, כי את התשובות צריך לתת.
אמנון כהן: הדבר הכי חשוב - בגלל שמטפלים בהרבה מאוד פניות, טבעי שבחלק מהדברים יהיו טעויות, ופה מדובר בכבוד של האנשים.
אמנון כהן: הכי גרוע זה לפגוע בכבוד, לכן אם היתה טעות ופגענו במישהו בגלל שלא בדקנו מספיק טוב או לא עשינו משהו נכון, יש אלמנט התנצלותי.
אמנון כהן: צריך לשלוח מכתב או משהו על מנת לא לפגוע בכבוד של האנשים.
יורי שטרן: וגם פיצוי.
אמנון כהן: צריך לחשוב על משהו מינימלי, מכתב התנצלות.
אמנון כהן: אני מחזק את ידי הפקידים, אני חושב שבגדול הם עושים עבודה נאמנה, מדובר בהרבה מאוד פניות, הרבה מאוד בעיות, ויש עוד הרבה רעיונות שאני צריך לקדם בנושא של גיור, שכל אלה שרוצים יוכלו להתגייר.
אמנון כהן: על זה נשב בנפרד.
אריה אזולאי: הערה ראשונה, אני רוצה להביא לידיעת כל החברים - בעיקר לאור הקונצנזוס הכללי בנושא של חיוניותה של העלייה כקיום אסטרטגי של המדינה, על זה אין ויכוח - את העובדה שכל השליחים שלנו, בכל הארצות, גם בארצות הברית, גם בצרפת וגם בספרד, פונים אלינו ומודיעים לנו בצורה שאיננה משתמעת לשני פנים, שהצורה הזאת שעוסקים בנושא בישראל פוגעת מעשית בעלייה.
אריה אזולאי: כבוד השר, הבעיה של החברה היהודית בכל הקהילות היא דומה.
אריה אזולאי: בצרפת יש יותר מ-50% נישואי תערובת, בארצות הברית זה אפילו יותר, וגם בארגנטינה יש בעיה כזו.
אריה אזולאי: התחושה שלא רוצים אותנו, גם אותן משפחות שרוצות לעשות כדי להבטיח את שייכותן, פוגעת בעלייה.
אריה אזולאי: אני פונה פנייה נרגשת: זה מפלג את הקהילות, זה פוגע.
אריה אזולאי: אני פונה ליו"ר הוועדה שלאחר הדיון הזה תהיה פנייה נרגשת ממך לכל המפלגות בימים הסוערים האלה של ערב בחירות, להוריד את האייטם מהאג'נדה של הבחירות, זה פוגע.
צבי הנדל: פנייה חשובה.
אריה אזולאי: הערה שנייה לכבוד השר, אני רוצה שיידע שיש לנו מכון ללימודי יהדות, כ-6,700 איש גמרו עשרה חודשים של לימודים אחרי הכנה, אז הם רוצים להשתייך.
אריה אזולאי: גויירו 414 אנשים.
אריה אזולאי: בצה"ל 300 חיילים עברו פיילוט.
אריה אזולאי: הרב צפניה דרורי מבית הדין של הצפון הוא היחיד ששיתף פעולה וגייר 12 חיילים מתוך מעל 8,000 חיילים לא יהודים בצה"ל שרוצים להשתייך.
אריה אזולאי: לכן אני מציע לכבוד השר שהוא ילך לפסיקות של הרב עובדיה יוסף משנות ה-40 וה-50 וה-60, פסיקות אדירות, כי גם בעלייה הזאת היו דרמות, והוא פסק ופתר בעיות.
אריה אזולאי: לכן אני מציע ללכת לפתרונות ולהוריד את האייטם הזה מסדר היום.
צבי הנדל: בהקשר הזה הוא היחיד.
אליהו ישי: הרב עובדיה יוסף אמר את זה לפני מספר שבועות בשיעורו הקבוע בלוויין, לעשות הכל על מנת לזרז את הגיור של מי שרוצה להתגייר.
אליהו ישי: אבל יש אנשים שלא רוצים, ופה הבעיה.
אליהו ישי: אנחנו בעד מי שרוצה להתגייר.
צבי הנדל: השר צודק במאה אחוז, אנחנו נדבר על זה.
צבי הנדל: הרב עובדיה הוא באמת היחיד שבכוחו - -
אריה אזולאי: יש לו פסיקות נהדרות בנושא.
יצחק גאגולה: אבל יש הרבה שלא רוצים להתגייר.
אליהו ישי: אני בעד שכל מי שרוצה להתגייר, יתגייר.
אליהו ישי: הדבר הזה הוא רצוי.
הרצל גדז': אני רוצה לתקן הבחנה בין הסמכות של משרד הפנים לבין יתר המשרדים, נאמרו פה ללא כוונה מספר טעויות.
הרצל גדז': מי שנותן את אישורי העלייה מחוץ לארץ, בדגש על אוכלוסיית חב"מ, זה לשכת הקשר ומשרד החוץ; משרד הפנים לא מתערב בשיקולים האלה.
הרצל גדז': פה צריך להעמיד אנשים על טעותם המקצועית מזה זמן רב - משרד הפנים מטפל באותה אוכלוסייה שכבר נמצאת בארץ בכל מה שקשור למרשם אוכלוסין.
הרצל גדז': אני רוצה לדייק בעוד דבר - במהלך 1999 התקיימו דיונים אצל היועץ המשפטי לממשלה, אצל פרקליטת המדינה עדנה ארבל, לגבי טיפול מערכתי של המדינה בכל מה שקשור לדו"ח מבקר המדינה שיצא באותה תקופה.
הרצל גדז': זאת כדי לטפל באופן יותר ממוסד בכל הסוגייה של פרשת העולים הפיקטיביים.
יורי שטרן: מה זה שייך?
הרצל גדז': אני אסביר למה זה שייך.
הרצל גדז': אנחנו במשרד הפנים מטפלים באוכלוסייה שכבר פה.
הרצל גדז': אנחנו לא מונעים ממישהו להיכנס, אנחנו לא מונעים מאף אחד את זכאות חוק השבות, לא בוררים אם הוא נכד או לא נכד.
הרצל גדז': את הבירורים אנחנו עושים פה, אחרי שהם כבר מגיעים לפה, לטובת הנושא הזה.
הרצל גדז': מכתב של ראש הממשלה הנוכחי מ-26 במרץ 2002: "הצוות מתבקש לבחון את תופעת העולים הפיקטיביים, היקפה, שיעור הנזקים הכספיים הנגרמים לאוצר המדינה בגינה והשלכות נוספות במישור הכלכלי והחברתי, לרבות השפעתה על העלייה".
הרצל גדז': זו הוראה של הממשלה.
אביגדור ליברמן: אני לא דיברתי על הנושא הזה.
הרצל גדז': רגע, אנחנו נעשה את זה בצורה מסודרת.
הרצל גדז': קודם כל, לגבי זכאות עלייה, משרד הפנים לא מטפל בזה, לכן הטענות שעלו פה - -
צבי הנדל: הרצל, יש לי בקשה.
צבי הנדל: לפוליטיקאים מותר לסטות מהנושא, וקשה לי לגבור עליהם.
צבי הנדל: אצלך אני מבקש - העלו פה שאלות מאוד קונקרטיות, על תיירים שיש להם משפחה פה ועל מספר מקרים נוספים.
צבי הנדל: עזוב את הפוליטיקה מסביב, את זה תשאיר לנו.
הרצל גדז': אני צמוד לחוק.
אביגדור ליברמן: אני לא בטוח.
אביגדור ליברמן: יש לי ויכוח, אני רוצה להבין אם אתה עומד על כך שחייל בשירות סדיר - -
הרצל גדז': זה לא אני, החוק קובע.
הרצל גדז': אם אני זוכר טוב, לפי חוק האזרחות 3א, יש מספר דרכים לרכישת אזרחות.
הרצל גדז': אחת, כשמישהו לא אזרח ישראלי והוא מקבל פה בארץ, בשל סיטואציה זו או אחרת של שהייה בארץ, מעמד שאיננה אזרח, וכתוצאה מכך הוא מתגייס לצה"ל, יש לו הקלה מסויימת.
הרצל גדז': זה מאפשר לו לקבל אזרחות או תוך כדי השירות הצבאי כהחלטה אישית לגבי בקשה ספציפית שהשר יכול לפטור אותו מוויתור על אזרחות קודמת, או שכהקלה נוספת אוטומטית עם סיום שירותי הצבאי הוא מקבל אזרחות ישראלית מבלי לוותר על האזרחות הקודמת.
הרצל גדז': זה כתוב בחוק.
אריה אזולאי: אבל לכל העולים מצרפת ומארצות הברית יש אזרחות כפולה.
אביגדור ליברמן: הרצל, אני עומד על כך שזה לא נכון.
אביגדור ליברמן: אני אישית ביישוב שלי מכיר לפחות ארבעה חיילים שהם אזרחי ארצות הברית, הגיעו לארץ, התגייסו, אף אחד לא ביקש מהם לוותר על האזרחות האמריקאית והם קיבלו אזרחות ישראלית.
מתי הכהן: ארצות הברית מכירה באזרחות כפולה, מדינות חב"מ אינן מכירות באזרחות כפולה.
מתי הכהן: אתם מערבבים תחומים בלי להבין.
אריה אזולאי: אז הם יבטלו לו את האזרחות.
יורי שטרן: כל העולים שמגיעים היום שומרים על אזרחות אוקראינית או רוסית, לאף אחד זה לא מפריע.
הרצל גדז': כי הם יהודים, אז אין בעיה.
אביגדור ליברמן: גם פה מדובר על יהודים.
הרצל גדז': לא נכון.
הרצל גדז': נפגשנו לא מעט פעמים גם כשהיית שר, ואני מוכן לשבת איתך ולהוכיח לך שמדובר בלא יהודי שקיבל מעמד תושבות לא כזכאות ישירה, וכדי לזכות באזרחות יש חוק והוא יקבל אותה על פי חוק.
הרצל גדז': יהודי לא צריך את החוק הזה, הוא מקבל את האזרחות באופן אוטומטי, אל תבלבלו בין יהודי לבין לא יהודי שמקבל פה אזרחות בתהליך מסויים.
הרצל גדז': תקרא את החוק.
אריה אזולאי: אבל הוא זכאי עלייה.
הרצל גדז': אני חושב שחשוב שנבהיר את הנושא הזה.
הרצל גדז': מה שנעשה בעיקר בשלוש השנים האחרונות בכל מה שקשור לטיפול באותה אוכלוסיית עלייה, אנחנו עושים תחת עינה הפקוחה של התקשורת ותחת זכוכית מגדלת בצמוד לכל החוקים והנהלים, ויכול להיות שיש מספר מקרים שפיספסנו.
הרצל גדז': אבל אני גם רוצה להזכיר פה למר יורי שטרן שלפני כחודש וחצי רב אלוף במילואים שאול מופז הגיע לארצות הברית, ובדרכון שלו כתוב "ארץ הלידה: איראן".
הרצל גדז': הוא עוכב בחדר מסורבים עד שנציג הקונסוליה הגיע לשחרר אותו משם בגלל חשד למשהו, ולא קרה שום דבר.
יורי שטרן: וזה טוב?
הרצל גדז': אני רק אומר שיש מקרים שעושים בדיקות, ולא משנה מה האינסטנציה האישית.
יורי שטרן: אבל לא עושים בדיקות.
יורי שטרן: אני רוצה לתת עובדות.
אליהו ישי: אתה פשוט מפריע לו כל הזמן.
הרצל גדז': לגבי אותו בחור שאתה מדבר עליו, בבדיקה במערכת נמצא כי לנוסע יש תושבות ישראלית, שהינו תושב קבע.
הרצל גדז': עם זאת, יש הערה אצלו במחשב שמדובר במשפחה שיש לגביה חשד לעלייה פיקטיבית, והם זומנו מספר פעמים לבירור במשרד פנים ולא הגיעו.
הרצל גדז': היום בניגוד לעבר, כתוצאה מהחלטת הממשלה מ-1999, סגרנו את מערכות המחשב בין כל משרדי הממשלה ואם בן אדם מזייף במשרד אחד, זה מופיע במשרד אחר.
הרצל גדז': ביקשו לבדוק באינפורמציה אם העלייה של הבחור היא פיקטיבית, כי אם כן גם תושבות הקבע שלו היא שקרית .
יורי שטרן: אבל התברר שלא, הרי זה כבר ידוע.
צבי הנדל: יורי, אתה רוצה לצאת?
צבי הנדל: אני רוצה לשמוע עכשיו את הרצל גדז'.
יורי שטרן: אבל הוא פשוט מספר חצי אמת.
מרינה סולודקין: זה כל הזמן חצי אמת.
מרינה סולודקין: מה לעשות?
יורי שטרן: כי למקרה הזה היה המשך, והם לא זומנו בסוף למשרד הפנים כי התברר שלא היתה סיבה לזמן למשרד הפנים.
צבי הנדל: אבל מר גדז' מדבר, מותר לו להגיד מה שהוא רוצה .
הרצל גדז': לכן אושרה כניסתו של הבחור, זה היה גם בתיאום אתי, במקרה הייתי מעורב בפרשייה הזאת.
הרצל גדז': נתתי הוראה לאשר את כניסתו ובמקום הוא קיבל מכתב ביד שהוא חייב להתייצב בלשכה של משרד הפנים - -
יורי שטרן: ולא זומן.
יורי שטרן: אני טיפלתי בזה אחר כך.
הרצל גדז': זה לגבי המקרה הזה.
הרצל גדז': לגבי כל השתלשלות האירועים, עובדה שהוא נכנס, והוא קיבל הוראה ולנו מופיע במחשב שיש ספק לגבי כשרות העלייה של המשפחה הזאת וצריך לבדוק אותה.
הרצל גדז': לגבי הגברת חסידת אומות העולם הפולנייה, הנכדה שעליה דיברת, מסתבר שמלבד זה שהיא הגיעה לפה, תוך כדי התחקור בנתב"ג היא הסתירה את זה שאבא ואמא שלה נמצאים פה בשהות יתר, והיא באה לעבוד בישראל.
הרצל גדז': זה לגבי שני המקרים שאתה ציינת.
יורי שטרן: ציינתי ארבעה מקרים.
הרצל גדז': היום אנחנו בודקים הרבה יותר טוב את כל נושא הכניסה וכל נושא התחקירים בפנים.
הרצל גדז': לגבי ביטול המעמד של עלייה פיקטיבית, משרד הפנים עושה עבודת מטה, מכין את החומר וההחלטה מתקבלת בוועדה בראשות השופט בדימוס ברטוב.
הרצל גדז': הוא מקבל את החומר אליו והמלצות הוועדה שהוא מנהל, עם צוות משפטנים ויועצים אחרים, חוזרות אלינו עם סיכום הוועדה.
הרצל גדז': 99% ממה שהוא מחליט אנחנו מאשרים, אנחנו לא משנים את ההחלטות שלו.
הרצל גדז': זאת אומרת שמשרד הפנים לבד לא מבטל מעמד לאף אחד, הוא מעביר את ההמלצה לוועדת ברטוב, יושב שם שופט בדימוס שהיה גם ראש נתיב במוסקבה, מבין עניין, אנחנו מביאים את כל החומר אליו - אנחנו אומרים: אולי אנחנו כפקידים מתלהבים יותר מדי - שמים את החומר אצלו על השולחן, והוא גומר את העבודה ובודק.
הרצל גדז': החומר שלו מגיע למשרד הפנים, ובהתאם להחלטות שלו אנחנו פועלים.
הרצל גדז': יש גם מקרים שאנחנו ממליצים כן לבטל את האזרחות, והוא אומר לא.
הרצל גדז': יש מקרים שאנחנו אומרים לבטל, והוא אומר: לבטל את האזרחות כי זה במרמה, אבל תנו מעמד אחר.
הרצל גדז': אנחנו פועלים איתו כתף מול כתף כדי להוציא את ההחלטה מהרמה הפקידותית שלנו על מנת שלא יהיה שיקול דעת מוטעה.
הרצל גדז': דבר נוסף שהשר לא הזכיר פה - בתקופת השר הנוכחי, בניגוד לכל התקופות האחרות ובניגוד להצבעות אחרות בכנסת שלא הצביעו כדי לתמוך בהחלטה, התקבלה החלטה לתת מעמד להורי חייל בודד.
הרצל גדז': זה התקבל בשנה הנוכחית, לפני כחודש.
מרינה סולודקין: זה גם אתם או זה לחץ שלנו?
הרצל גדז': ציינתי שבהצבעה בכנסת זה לא זכה ברוב, ולא אמרתי את זה סתם.
אליהו ישי: למה לא עשיתם את זה אז, חברי הכנסת?
הרצל גדז': הצביעו לפני שלושה חודשים בכנסת, למה זה לא עבר?
הרצל גדז': זה התקבל בהחלטת ממשלה, למה זה לא התקבל בחוק?
הרצל גדז': אני דיברתי בתקשורת באותה תקופה שבאו אליי ושאלו למה אני לא נותן להם מעמד.
הרצל גדז': אמרתי: רבותיי, אני פקיד.
הרצל גדז': אני עובד על פי חוק.
הרצל גדז': אם האנשים בכנסת מתלה
הרצל גדז': בים מהדבר הזה, שיחוקקו חוק.
יורי שטרן: זה נפל בכנסת כי הממשלה יצאה נגד.
אמנון כהן: יורי, זה נפל, לא עשית עבודה טובה.
הרצל גדז': אני מדבר על עובדות.
הרצל גדז': כל חברי הכנסת שכל כך חשובים להם החיילים שמשרתים בצה"ל - ועליי אף אחד לא יכול לגבור בנושא הזה, כי אני שירתתי הרבה שנים בצה"ל - לא הצליחו להשיג רוב להעביר את הדבר הזה.
הרצל גדז': בתקופה הזאת משרד הפנים מטפל בזה, יצא נוהל מסודר, אנחנו מטפלים בחיילים האלה ולא היה מקרה אחד של הורה חייל שגורש מישראל בשלוש השנים האחרונות, וכל מה שנאמר כאן לא היה נכון.
אביגדור ליברמן: אני חוזר ואומר, כבוד השר, הבעיה הספציפית היא החייל שהוא זכאי עלייה, שהגיע לכאן באופן חוקי, הוא לא יהודי אבל הוא זכאי עלייה והוא משרת בצה"ל.
אביגדור ליברמן: אין שום סיבה שהוא לא יקבל אזרחות ישראלית.
אביגדור ליברמן: הוא לא ייסע לאוקראינה או לבלרוס כדי לבטל את האזרחות שלו.
מתי הכהן: את זה תגיד לאוקראינים, שיאפשרו לו לבטל את האזרחות כאן.
צבי הנדל: אני מבקש לא להתערב, ואני מבקש שתקשיבו אחד לשני.
צבי הנדל: אותי לא כל כך צריך לעניין אם שם מכירים בשתי אזרחויות או לא.
אביגדור ליברמן: אני לא פועל על פי החוקה של מדינה אחרת, אני פועל על פי החוקה של מדינת ישראל.
אביגדור ליברמן: אותי לא מעניין מה הם החליטו שם ומה החקיקה שם.
אביגדור ליברמן: ברגע שהוא הגיע לכאן והוא זכאי עלייה והוא משרת, הוא חייב לקבל אזרחות ישראלית.
הרצל גדז': אם הוא זכאי עלייה, הוא אזרח.
הרצל גדז': מי שזכאי עלייה ועלה מתוקף חוק השבות, מקבל אוטומטית אזרחות.
הרצל גדז': מי שלא זכאי, עובר תהליך ואז אם הוא רוכש אזרחות - -
מרינה סולודקין: לא נכון, ילדים מנישואים ראשונים, נינים של יהודים, משרתים בצבא ולא מקבלים אזרחות.
הרצל גדז': אז הם לא זכאים.
הרצל גדז': לא ידעתי שנין של יהודי הוא זכאי חוק השבות.
הרצל גדז': זה משהו חדש שאני לומד פה עכשיו.
מרינה סולודקין: נין בגיל ארבע.
קריאה: זה לא חוק השבות, זה חוק הכניסה לישראל.
צבי הנדל: יש לי בקשה אחת מכבוד השר, ולכן אני רוצה שהוא יענה אחרי שאני מדבר.
צבי הנדל: רבותיי, הנושא הוא רגיש.
צבי הנדל: הכוונות של כולנו מתכווננות לאותה מטרה.
צבי הנדל: הדיון בנושא הזה, כפי שאמר אריה אזולאי, הוא מאוד רגיש.
צבי הנדל: הכי חשוב שאנחנו נצא מהישיבה הזאת בכיוונים שחבר הכנסת אמנון כהן ציין, שתיקח על עצמך לתת תשובות לגבי המקרים שהועלו פה.
צבי הנדל: מאחר שיש פה שליחי ציבור והם מקבלים פניות - ובסוף הם גם עושים מזה הון פוליטי ומכפישים את שמו של איש זה או אחר, שאולי כוונותיו היו טהורות אבל הוא טעה - צריך שיהיה ברור מה המקום של הפונים, איך העניין הזה מגיע בצורה הכי מהירה לתשובות; גם תשובה שלילית היא תשובה, אבל שנדע - בנושא הזה התשובה השלילית היא כזאת כי החוק הוא כזה.
צבי הנדל: תעשה את זה בצורה בהירה כדי שחברי הכנסת ידעו מי האיש, מה התהליך שבו צריך לקבל תשובות, ותאמין לי שזה יוריד פלאים את מפלס המתח.
צבי הנדל: ובסופו של דבר, הכי חשוב שכולנו רוצים המון עלייה לארץ.
יורי שטרן: אבל יש גם עניין של אחריות אישית על הטעויות.
אליהו ישי: לצערי הרב, הדיון הזה כפי שהוא מתפרש וכפי שהוא יתפרש, לא יגרום לגידול בעלייה אלא להיפך.
צבי הנדל: להיפך, שמעו את שר הפנים אומר שהוא רוצה - -
אליהו ישי: אני חושב שכל הניסיון להכפיש פקידים הוא דבר לא נכון.
אליהו ישי: משרד הפנים פועל על פי חוק, עובדי המשרד יעבדו על פי חוק השבות הקיים.
אליהו ישי: במקביל, אנחנו לא מסתירים את החשיבות של תיקון חוק השבות, אני חושב שחובה לתקן אותו.
אליהו ישי: יחד עם זאת, כל עוד החוק הוא כזה, יפעלו ופועלים אך ורק על פי חוק.
אליהו ישי: כל ניסיון להכפיש עובד זה או אחר הוא דבר חמור.
אליהו ישי: יש מקרים שנשלחו לפקידים, יקבלו על זה תשובות ברורות.
אליהו ישי: יש תשובות שליליות, יש תשובות חיוביות, הכל על פי חוק.
אליהו ישי: לא כל תשובה, כמובן, מקובלת על השולח ולא כל תשובה תהיה מקובלת על אותו חבר כנסת.
צבי הנדל: אבל שלא יקרה ששלושה חודשים אין תשובה.
אליהו ישי: בדרך כלל התשובה היא מיידית.
אליהו ישי: רק עכשיו אני שומע שיש מקרים ששלושה חודשים אין תשובה, ואם אכן זה כך אסור שזה יקרה.
אליהו ישי: למרות כל הקיצוצים בכוח האדם, חבר כנסת צריך לקבל התייחסות הולמת ומהירה, כנ"ל גם כל אזרח.
אליהו ישי: לכן אני מאוד מקווה שהדבר הזה יובן, אבל לצערי הרב ברור ומובן לכולם - יש כאלה שלא רוצים בכוונת מכוון להבין את זה - שאנחנו נמשיך הלאה לפעול על פי חוק.
אליהו ישי: הפקידים עושים עבודה טובה, עבודה חשובה, הם ימשיכו לעבוד על פי חוק.
אליהו ישי: אם יהיו פניות של אזרחים או חברי כנסת, הם יקבלו תשובה מתאימה אבל אך ורק על פי חוק.
אריה אזולאי: אבל חוק עם קצת לב יהודי.
יורי שטרן: וכשהם טועים, למה לא מתנצלים ולמה לא מפצים על הנזקים הכלכליים?
צבי הנדל: אולי אריה אזולאי צודק, חוק עם קצת לב.
צבי הנדל: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.
צבי הנדל: בוקר טוב וברוכים הבאים.
צבי הנדל: אני לא יודע אם זה מקובל לעשות מעין סיכום עונה כזה, כמו שהחלטתי לעשות.
מרינה סולודקין: מאד מקובל.
צבי הנדל: כן מקובל?
סלי מרידור: מקובל עליה, היא אמרה, לא בהכרח מקובל.
צבי הנדל: בשבילי זו היתה תקופה מיוחדת.
צבי הנדל: יושבי ם פה אנשים שפעילים בתחום הזה הרבה יותר ממני, והרבה יותר זמן.
צבי הנדל: מודה ועוזב ירוחם, אז אודה שכשהגעתי לוועדה, זה היה אחרי תקופה שהייתי מאד פעיל בוועדת הכספים ובוועדת הכלכלה, שם ידעתי ששתיים ועוד שתיים זה ארבע, ותלוי אם נותנים או לוקחים, ולא ידעתי דבר על ועדת העלייה וקליטה.
צבי הנדל: שהעלייה היא דבר חשוב, את זה לא היו צריכים להגיד לי.
צבי הנדל: שהעלייה היא אחד מעמודי התווך של הציונות בת ימינו, גם את זה לא היו צריכים להסביר לי.
צבי הנדל: אבל לא הבנתי מה אני יכול לעשות בוועדה הזאת בנושא עלייה וקליטה.
צבי הנדל: הכנסת בעיקרה עוסקת בחקיקה ובביקורת על המהלכים של הממשלה, מעלה או שומרת על סדר-היום הציבורי דברים שהם ראויים שיישארו בסדר-היום הציבורי.
צבי הנדל: עלעלתי בחוברת שוילמה ושותפותיה הוציאו במסירות כה גדולה, ואם הבנתי נכון, זו גם פעם ראשונה שחוברת כזאת יצאה גם בשפה הרוסית, לפי בקשתי, כי יש הרבה אנשים שעדיין לא מומחים לעברית.
צבי הנדל: היו לנו דיונים על המומחיות בעברית ועל האולפנים.
צבי הנדל: אני חייב לומר שכאשר עלעלתי בחוברת הייתי מרוצה.
צבי הנדל: קיימנו דיון, לחצנו והיתה הצלחה.
צבי הנדל: אני חייב לציין שזכיתי לשיתוף פעולה, דבר שלא כל-כך מקובל בפוליטיקה.
צבי הנדל: אני לא מדבר על סלי – זה דווקא כן מקובל, כי הוא לא בכנסת, אבל בכלל בהוויה הישראלית הפרגון הוא לא מהדברים הכי חזקים אצלנו בישראל, אבל היה שיתוף פעולה יוצא מן הכלל והיה תענוג לעבוד עם כאילו בר-פלוגתא פוליטי, עם מי שבפועל מכהן כשר הקליטה, גם אם היו מדי פעם אי-הסכמות, אבל בעיניי הן היו מאד מינוריות.
צבי הנדל: אני יכול להעיד על יולי שהוא לא היה מאושר מהעובדה שמי שנמצא בקליקה אחת עם "ישראל ביתנו" יישב בוועדה.
צבי הנדל: זאת אומרת, הוא היה יותר מרוצה אם מרינה היתה יושבת פה.
צבי הנדל: יולי אחר-כך יגיד את דבריו, אבל אני חושב שהאסון לא היה גדול.
צבי הנדל: אותו דבר עם סלי.
צבי הנדל: אני חייב לומר שיש בענין הזה עוד הרבה-הרבה מה לעשות.
צבי הנדל: נעשים הרבה דברים, גם בצד של העלייה.
צבי הנדל: התקופה הביטחונית הקשה מאד מקשה על הענין.
צבי הנדל: היא מאד מקשה גם על הנמצאים כאן, כי ברשימות הנפגעים יכולנו לראות את האחוז הגבוה והחזק של עולים שעדיין לא למדו אפילו עברית, ואז זה קשה.
צבי הנדל: ככל שהמצב כאן קשה, המסרים שיוצאים לחוץ-לארץ גם הם קשים, ובתוך כל ים הקושי הזה כל מאמץ וכל משענת שיכולת לספק לנמצאים כאן בישראל היה תחמושת טובה לאלה שעוסקים בעידוד העלייה, וככל שהיתה התמרמרות יותר גדולה כאן, זה פגע גם בעלייה.
צבי הנדל: הרב קוק אמר בזמנו משפט קצר מאד שיש לו משמעות עמוקה וגדולה מאד לעבודה הציבורית.
צבי הנדל: אין קוטן בגודל.
צבי הנדל: שלוש מלים, אבל הן עולם ומלואו שצריכות להנחות כל איש ציבור.
צבי הנדל: אין להגיד על דבר כלשהו שהוא דבר קטן, אני לא אטפל בו.
צבי הנדל: אני עוסק במהלכים הגדולים, עליית עם ישראל לארץ-ישראל, בנין הארץ, וכו'.
צבי הנדל: בכל מהלך גדול אין פרטים קטנים, כל פרט קטן הוא חלק מהגדול.
צבי הנדל: אם אתה לא מטפל בפרט הקטן, ברופאים שעמדו להיות מפוטרים, או שכבר קיבלו מכתבי פיטורין מקופות החולים, מתוכנית קמ"ע שקיצצו בתקציבה ואנשים נכנסו קצת ללחץ, או בבתי-ספר שלא רוצים לקבל עולים מאתיופיה, מסיבות כאלה או אחרות; משרדו של השר אלי ישי שכן מקשה או לא מקשה את תנאי הכניסה לארץ ומה הוא גורם בענין הזה.
צבי הנדל: בישיבה האחרונה עם השר ישי גיליתי שלא כל האשמה מוטלת עליו.
צבי הנדל: האשמה הגדולה שלו היא שהוא פשוט לא יודע.
צבי הנדל: אני ישבתי אתו, מעבר לוועדה, גם בצד וגיליתי שהבן-אדם לא יודע מה קורה אצלו.
צבי הנדל: אני מקווה שהדברים האלה יתוקנו, כי גם בענין הזה יש דברים קטנים שגורמים נזקים גדולים מאד.
צבי הנדל: אחר-כך היה הענין של בני המשפחה שנספו באסון המטוס.
צבי הנדל: בהתחלה היה בלבול ודיס-אינפורמציה והיו גיוסים גדולים.
צבי הנדל: אני זוכר שכינסנו את הוועדה ואחד לאחד נעשה סדר, כל אחד נתן כתף וקיבלתי אחר-כך מכתבים מרגשים, בהם הודו לי על הסדר שנעשה בענין, כשעל המעטפה שלהם היה תמיד כתוב: צוי גנדל.
סלי מרידור: זה רק בגלל שבכנסת נקלטו עולים מברית-המועצות לשעבר שידעו להעביר לך את המכתבים.
צבי הנדל: טיפלנו בנושא תוכנית נעל"ה שחדשות לבקרים רצו לסגור אותה.
צבי הנדל: יש גם הצלחות גדולות יותר בנושא העלייה, לא רק בקליטה.
צבי הנדל: לא הזכרתי אדם שלא יושב פה, שלמרות שהוא פוליטיקאי לא מהמפלגה שלי, מגיע לו הרבה-הרבה פרגון, וכוונתי לראש הממשלה.
צבי הנדל: בתור יושב-ראש ועדה אני אומר לכם שאני לא יודע כמה יושבי-ראש ועדה יושבים אתו משך זמן שאני ישבתי אתו בענייני הוועדה, עם אוזן כרויה, עם לחץ גדול על הפקידות לקבל הכרעות, לקצר תהליכים בנושאים כמו עלייה מארגנטינה, מצרפת ומארצות-הברית, וגם בנושא קליטה.
צבי הנדל: ראש הממשלה למעשה נושא בתואר שר הקליטה, אבל פניתי אליו גם בנושאי עלייה.
צבי הנדל: זאת אומרת, בענין הזה זכיתי לשיתוף-פעולה רחב.
צבי הנדל: החשובים ביותר הם חברי הכנסת עצמם, שכרגע נמצאים כאן רק שלושה מהם, שמעלים את הבעיות ומטפלים בהן.
צבי הנדל: אני רואה בחוברת את מקרה הפיגוע בדולפינריום, שהיו בעניינו תהליכים קשים, ובסופו של דבר רק בחבירה משותפת אתה מגיע לתוצאות.
צבי הנדל: הוועדה טיפלה, למשל, בסיווג משרד הבריאות, לאפשר לעולים שסיימו לימודי רוקחות ללכת לקורס מזורז.
צבי הנדל: הלכנו לפגישה עם שר הבריאות והענין נפתר על-ידי כך שהעולים האלה הולכים עכשיו לקורס מזורז.
צבי הנדל: אלה פעולות שהוועדה עשתה לאחר שחברי הכנסת העלו את הנושאים ובסופו של דבר נמצא להם פתרון.
צבי הנדל: לסיום הפתיחה הארוכה שלי אני רוצה לציין, לא בנימה אופטימית, איש אחד שמאד התאכזבתי ממנו ברמה הערכית.
צבי הנדל: אני מדבר על יושב-ראש הסוכנות היהודית לשעבר, יושב-ראש הכנסת דהיום.
צבי הנדל: שמעתי שבוועדה לתכנון מחדש של עבודת הכנסת עלה רעיון, שיושב-ראש הכנסת תמך בו, שצריך לסגור חלק מהוועדות הלא חשובות והלא רלוונטיות, ובתוכן ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
צבי הנדל: העובדה שהוא לא יסגור, זה פרט משני, עם כל הכבוד לו ולעוצמות שיש לו.
צבי הנדל: אבל זה שהוא מוכן להמליץ או להגיד שזה רעיון טוב?
צבי הנדל: ! כשהוועדה הוקמה היקף העלייה היה ודאי הרבה-הרבה יותר קטן אפילו מהיקפה היום כשהעלייה כבר קטנה מאד.
וילמה מאור: עלו אז 1,400 עולים בשנה.
צבי הנדל: שלא לדבר שיש לנו מספר עצום של נקלטים מהעלייה הברוכה של העשור האחרון שצריך לטפל בהם.
צבי הנדל: והכי מרגיז, שהוא היה יושב-ראש הסוכנות.
צבי הנדל: אם הוא היה בא מ"אגד" או מקופת-חולים – בסדר, הבן-אדם לא מבין ענין.
צבי הנדל: אצלי התחושה החזקה של הציונות, בלי מרכאות, במלוא עומק משמעות המלה הזאת, כשהיא לא קיימת אז זה לרוחב כל החזית, וכשהיא קיימת אז זה לאורך כל הדרך.
צבי הנדל: אני לא רוצה לדבר על כך יותר מדיי, שלא בפניו, אבל בכל זאת הוא היה יושב-ראש הסוכנות היהודית.