GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שמואל הלפרט: מספיק להיכנס לבית-כנסת או לבית-ספר באירופה ולראות שליד כל אחד מהם צריך להחזיק שמירה.
שמואל הלפרט: בדנמרק אוסרים את השחיטה, אדוני סגן השר, ואתה ודאי מודע לכך.
מיכאל מלכיאור: זה לא נכון.
מיכאל מלכיאור: היה ניסיון וחיסלנו אותו.
מיכאל מלכיאור: גם בהולנד היה ניסיון כזה וחיסלנו אותו לפני שבוע.
שמואל הלפרט: כל הדברים האלה חייבים להטריד אותנו.
שמואל הלפרט: זה מעורר אסוציאציה למה שהיה לפני מלחמת העולם השנייה כאשר בצ'כוסלובקיה כבר רצחו מאות אלפי יהודים ובפולניה העסקים עדיין היו כרגיל.
שמואל הלפרט: בשנת 1942 כאשר רצחו כבר בפולניה מיליוני יהודים, בהונגריה ובטרנסילבניה העסקים עוד היו כרגיל וחשבו שזה לא יגיע לשם.
שמואל הלפרט: אבל האמת היא שהדבר הזה צריך להטריד את כולנו בצורה מאד-מאד רצינית.
שמואל הלפרט: אני מעריך מאד את הפעולות שעושה סגן השר מלכיאור עם הקמת ICCA, אבל אני לא יודע אם זו ממש תשובה לבעיה הקשה והמסובכת של אנטישמיות בעולם.
שמואל הלפרט: הנושא הזה תופס תאוצה גדולה מאד בכל אירופה.
שמואל הלפרט: אני גם חבר במרכז ארגונים של ניצולי שואה.
שמואל הלפרט: לפני כמה שבועות היתה לנו ישיבה ואני העליתי את הנושא הזה ואמרתי שאנחנו חייבים להתייצב בראש המאבק נגד אנטישמיות.
שמואל הלפרט: בארץ-ישראל לבד חיים עדיין כ-300,000 יהודים ניצולי שואה ובעולם כבר רוצים להוציא כל מיני ספרים שהשואה בכלל לא היתה ולא נבראה.
מיכאל מלכיאור: ב"יד ושם" יש למעלה מ-400 ספרים מדעיים שלפיהם לא היתה שואה.
שמואל הלפרט: הכחשת השואה.
שמואל הלפרט: ביקשתי שאנחנו נעשה פעולות מסוימות, שניפגש עם שגרירים באירופה.
שמואל הלפרט: ביום רביעי שעבר נפגשנו עם שגריר אנגליה והראיתי לו תמונות של שריפת בתי-כנסת באנגליה ושאלתי אותו איך רעייתו של ראש ממשלת אנגליה יכולה לומר שפעולות המתאבדים בארץ כאשר מתאבד בא ורוצח בבת-אחת 19 אנשים ופוצע עשרות אנשים והם נשארים פצועים כל חייהם, וכל אדם שנהרג הוא טרגדיה לעשרות משפחות, או שבאותו שבוע מתאבד רוצח אם ושלושה ילדים – איך יכולה רעיית ראש ממשלת אנגליה להגיד שהיא יכולה להבין את המניעים של המתאבדים?
שמואל הלפרט: אבל לצערנו, זו האווירה היום באירופה ונגדה אנחנו חייבים להילחם.
שמואל הלפרט: אדוני סגן השר עושה דבר חשוב מאד, אבל אני מסופק מאד אם זה יכול לתת את התשובה לבעיה האמיתית שחייבת להדאיג את כולנו.
שמואל הלפרט: בסך-הכל אנחנו עוברים על הנושא הזה כמעט לסדר-היום מבלי שנקדיש לו את ההתייחסות הרצינית הראויה.
שמואל הלפרט: אני יודע שהממשלה עסוקה מאד בנושאים מאד-מאד חשובים שעומדים ברומו של עולם, כמו המצב הביטחוני והכלכלי, אבל זה עדיין לא משחרר אותה מלהתייצב בראש המאבק העולמי נגד האנטישמיות.
שמואל הלפרט: אני חושב שממשלת ישראל וראש הממשלה חייבים ליזום פעולות עולמיות נגד הפעילות האנטישמית.
שמואל הלפרט: אולי צריך ליזום ועידה עולמית בהשתתפות נשיאים וראשי ממשלות מהעולם בכדי לגנות בצורה הקשה ביותר את התחדשות האנטישמיות בעולם.
שמואל הלפרט: ממשלת ישראל חייבת לזעזע את אמות הספים בכל העולם.
שמואל הלפרט: אל לנו לתת לעולם להמשיך להתייחס בסלחנות ובאדישות לפעילות האנטישמית שגוברת מיום ליום.
שמואל הלפרט: אדוני סגן השר, אני מאד מבקש שאתה תעלה בממשלה את הנושא הזה במלוא החומרה, גם בשם הוועדה שלנו, ותבקש שהממשלה כולה תתייצב בראש המאבק נגד הפעילות האנטישמית בכל העולם.
יצחק גאגולה: אדוני היושב-ראש, אדוני סגן השר, הנושא הזה הוא לדעתי אחד הנושאים הכבדים והמעיקים, שלצערנו, פרט אולי לסגן השר מלכיאור שלקח אותו בתשומת-לב רבה, קצת מדחיקים אותו.
יצחק גאגולה: אני מדבר עכשיו על הממשלה שלא עושה מספיק בתחום הזה, ולולא יוזמה כזו או אחרת של סגן השר או אישים כאלה ואחרים, לצערנו הרב הנושא הזה לא עומד בראש מעיינינו, ואני חושב שזה מאד כואב, כי הנושא הזה צריך לעמוד היום הרבה-הרבה לפני דברים אחרים.
יצחק גאגולה: האנטישמיות התעצמה והיא רק החליפה צורה, ולכן אנחנו יכולים למדוד את הדברים רק לפי מעשים ולא לפי נוסחאות או לפי יציאות כאלה ואחרות.
יצחק גאגולה: חבר-הכנסת הלפרט אמר דבר מאד נכון בקשר לדברים שאמרה רעייתו של ראש ממשלת אנגליה.
יצחק גאגולה: לא די בגינויים, אני רוצה שיעשו משהו מיוחד.
יצחק גאגולה: כמו שהאיחוד האירופי רצה לשלוח לכאן אנשים שיבדקו מה קורה בג'נין, שישלחו לכאן אנשים כאשר נרצחים פה אנשים שלנו בפיגועים.
יצחק גאגולה: זה מעשה אופרטיבי, זה מעשה נכון, ולא סיסמאות.
יצחק גאגולה: אנחנו צריכים פעם אחת ולתמיד לדבר לא בגמגום אלא בכבוד.
יצחק גאגולה: אנחנו צריכים ללכת בקומה זקופה, כמו שעשינו כאשר הקמנו את המדינה ולא להתחשב בגורמים כאלה ואחרים.
יצחק גאגולה: אם לא נגמגם ונדבר בקול אחד ונעמוד על שלנו כמו שצריך, זה יכול לעזור גם בנושא האנטישמיות.
יצחק גאגולה: אני חושב שראש ממשלת ישראל והממשלה צריכים להחליט לבקש מהעולם לעשות ועידה בין-לאומית בנושא האנטישמיות.
טליה לדור: נושא האנטישמיות נמצא במקום גבוה על סדר-יומו של הנשיא.
טליה לדור: סגן השר פנה אליו בעבר בנושא.
טליה לדור: הנשיא נרתם בכל הזדמנות הן בשיחות שלו עם גורמים יהודיים והן עם גורמים בין-לאומיים, כולל תכתובות.
טליה לדור: אני אוסיף על מה שנאמר קודם, שיש לנו נטייה לראות את זה כבעיה במערב אירופה, אבל הבעיה חמורה לא פחות במזרח אירופה.
לורנס ויינבאום: לדעתי אסור לנו לשכוח עכשיו גם את מזרח אירופה במיוחד, מכיוון שאם ניקח בחשבון שעוד מעט רוב המדינות שם יהיו באיחוד האירופאי, מדובר גם על הרבה כוח פוליטי, ויש כבר סימנים, לפחות בצ'כיה ובפולין, שם מצאנו תפיסה הרבה יותר מתונה כלפי מה שקורה בארץ מכפי שראינו בזמן האחרון במערב אירופה.
לורנס ויינבאום: זה דבר מאד חשוב.
לורנס ויינבאום: לפני 20 שנה, כמה חודשים לפני שהוא נפטר, גרשון שלום אמר:
לורנס ויינבאום: אחד הדברים החשובים כדי להבין למה למשל באירופה המערבית ובמיוחד בגרמניה מסתכלים על מה שאנחנו עושים בארץ בטרמינולוגיה נאצית, למה למשל שמאלנים אומרים שמה שאנחנו עושים פה דומה למה שהנאצים עשו.
לורנס ויינבאום: לא שלנו יש מצפון לא נקי, אבל להם יש מצפון נקי.
לורנס ויינבאום: אני חושב שאם אנחנו רוצים להבין למה יש באירופה גל אנטישמיות נגדנו, אנחנו גם צריכים להבין שבזמן האחרון הם צריכים להתמודד עם כל האינפורמציה על מה שהם עשו ולא עשו בתקופת השואה.
לורנס ויינבאום: אסור לשכוח שאחת הסיבות שאנחנו רואים את זה היא כדי לתת להם מצפון נקי.
צבי הנדל: אני מבקש לומה כמה מלות סיכום.
צבי הנדל: תודה לסגן השר גם על הסקירה וגם על המעשים.
צבי הנדל: בתוך כל ה"אין" שאני עומד לומר עליו מספר מלים, צריך לברך מאד על כל דבר שהוא "יש", וכל פעילות כזאת וארגון כמו ICCA חשובים מאד.
צבי הנדל: אני מתפלל יחד עם כולנו שהנושא באמת יקבל את התאוצה המתאימה ואת המעמד הראוי, וודאי שזה דבר חשוב.
צבי הנדל: יש לי אין סוף דברים בלב אבל אני רוצה לקצר ולהיות מאד תמציתי.
צבי הנדל: יש בנו אשמה גדולה למצבנו בעולם.
צבי הנדל: אנחנו ודאי לא אשמים ששונאים אותנו, אבל לא רק שיכולנו לעשות הרבה יותר, אלא אנחנו לא הצלחנו לסגל לעצמנו איזו שהיא אחריות לאומית מינימלית כלפי העולם.
צבי הנדל: אני חייב לתת דוגמה כי אני חושב שמשרד החוץ חייב לרכז את הלכידות הזאת, שאין לנו בארץ – פלגנות, ימין ושמאל וכו' – שכאשר היא מגיעה לחוץ-לארץ היא אסון.
צבי הנדל: לכן, מעבר להצטרפות למקטרים אני חושב שאחת הפעולות שמשרד החוץ צריך לעשות בצורה מסודרת, סיסתמטית, והיא לא עולה כסף - לתת הנחיות הסברה לעולם, שיגיעו לשרים, לחברי הכנסת, לשליחי ציבור ולעובדי מדינה.
צבי הנדל: כי אנחנו התרגלנו שאנחנו מסוגלים באותן חדשות לשמוע את ראש הממשלה שלנו מדבר בכיוון אחד ואת שר החוץ שלנו מדבר בכיוון שני, אבל יש איזה שהוא סף מינימלי שבו אנחנו בכל-זאת חייבים להיות מלוכדים והמסרים חייבים לעבור אצל כולנו, כי כשיוצאים לחוץ-לארץ הנזק הוא עצום.
צבי הנדל: בשביל להעלות למודעות, גם אצלנו, שכשיוצא מישהו לחוץ-לארץ כל מלה שהוא אומר חשובה, העלאת הנושא לסדר היום הציבורי הישראלי, וגם כלפי העולם, על-ידי ראש הממשלה ושר החוץ, בשלב ראשון פנים ישראלי ובשלב שני כלפי העולם, כמו שהרב הלפרט אמר, הוא נושא מאד חשוב.
צבי הנדל: אנחנו נפנה אל ראש הממשלה ואל שר החוץ בעקבות הישיבה הזאת, שתרגומה אחר-כך יצטרך להיות לא רק יצירת אווירה פנימית ראשונית, אלא גם התקציב צריך להיות אחר וגם הנציגויות בעולם צריכות להיות אחרות וגם הכלים לעבודת ההסברה, מעבר לאחידות בהסברה, שכאשר נגיע לזה בסוף, אם נגיע, שיהיה גם מי שיעשה את העבודה ושיהיו לנו הכלים המתאימים.
צבי הנדל: זה לא מסובך.
צבי הנדל: זה הרבה יותר פשוט ממה שזה נראה ואנחנו רחוקים מאד מהמינימום שבמינימום ההכרחי, גם אם לא היתה אנטישמיות בעולם.
צבי הנדל: אנחנו נמצאים במצב שמדינה נורמלית לעולם לא היתה נוהגת בחוסר אחריות כל-כך גדול כמו שמדינת ישראל נוהגת, כשכולנו יודעים שההסברה היא כמעט בנפשנו.
צבי הנדל: זה כלי מלחמה לא פחות חשוב מהטנק והמטוס, כי בעידן התקשורת הפתוחה והשנאה שיכולה להיות מופנית לכל מקום ומכל מקום, יש לה כוח גדול מאד שמניע בסופו של דבר גם את המלחמות הפיסיות.
צבי הנדל: אני נוהג בזהירות כי אני לא רוצה להפוך את זה לוויכוח בין ימין לשמאל ישראלי.
צבי הנדל: אין בענין הזה ולא צריך להיות ויכוח.
צבי הנדל: צריך למצוא את הסף הנמוך שהממשלה צריכה להחליט עליו ושיהיה מקובל על כולם.
צבי הנדל: לא יכול להיות שאדם זה ידבר כך ואדם זה ידבר כך נגדנו, נגד המדינה שלנו, תוך כדי המצב שאנחנו נמצאים בו.
צבי הנדל: אני עוד פעם מברך על מה שאתה עושה, אדוני סגן השר.
צבי הנדל: אתה אמנם מקבל את קיטונות הרותחין, אבל זה בבחינת אותם תלמידים שמאחרים לשיעור ובסוף צועקים על אלה שהגיעו, כי אלה שלא הגיעו לא יכולים לשמוע.
צבי הנדל: אתה הגעת לשיעור ואתה עובד, ולכן אתה גם שומע את מה שיש לאנשים לומר.
צבי הנדל: השתדלתי להיות מאד מנומס כי אתה לא אשם, אבל אתה חייב להיות הרבה יותר אגרסיבי, כי התיק הזה הופקד בידיך, ואל תתבייש.
צבי הנדל: זה לא עסק פרטי שלך ולא של מפלגתך.
צבי הנדל: זה עסק של כולנו ואתה ממונה על דבר מאד רגיש, שככל שתהיה יותר בוטה בארץ על-מנת שנגיע לידי מעשה בחוץ-לארץ, יהא זה שכרנו כולנו.
צבי הנדל: תודה רבה לכולם.
צבי הנדל: הנושא של היום מחולק לשתי רשויות שונות, אבל העיקרון הוא משותף.
צבי הנדל: רשות אחת היא המשרד לביטחון פנים, המשטרה, והרשות השניה היא צה"ל.
צבי הנדל: בשני המקרים מדובר בניצול משאבי אנוש שהוכשרו בברית המועצות לשעבר בתחומים ביטחוניים כאלה או אחרים לצרכים ישראליים.
צבי הנדל: בכך מגשימים הן שילובם של אנשים באופן המאפשר להם להרגיש שהם ממצים את היכולות שלהם בישראל והן להרגשתם הטובה בעזרתם למדינה.
צבי הנדל: העליה הזאת גם משופעת במניעים ציוניים.
צבי הנדל: מאחר והשידוך הזה לא תמיד הולך בקצב הראוי אנחנו מקיימים מדי פעם ישיבות לקידום הנושא ויתכן ונתבשר היום על דברים טובים.
צבי הנדל: נתחיל עם ההיבט המשטרתי.
צבי הנדל: אני מבין שנעשית בעניין הזה עבודת מטה והייתי רוצה לשמוע דיווח איפה הדברים עומדים.
רלי סטריזובר: אני ראש מחלקת כוח אדם של המשטרה.
רלי סטריזובר: אנחנו עוסקים בין השאר בגיוס בכלל למשטרה וגם בגיוס של אנשים שאינם ילידי הארץ, בהקלות כאלה או אחרות.
רלי סטריזובר: אנחנו עסוקים עכשיו בעבודת מטה שלחלקה כבר יש תוצאות, לשילובם של עולים חדשים יוצאי חבר העמים אשר שירתו בארץ מוצאם במשטרה במשטרת ישראל.
רלי סטריזובר: קיבלנו מעמותה של אותם יוצאי משטרה במדינות המוצא שלהם רשימות של מועמדים ויצרנו קשר אישי עם חלקם הגדול.
רלי סטריזובר: את חלקם לא איתרנו ואנחנו עדיין מנסים.
רלי סטריזובר: הזמנו אותם אלינו, אל לשכת הגיוס של המשטרה, דאגנו שיהיה מתורגמן לאלה שרמת העברית שלהם אינה מספקת.
רלי סטריזובר: הם הופנו למבחני מיון ראשוניים.
רלי סטריזובר: לאחר מבחני המיון הראשוניים מתוך כל אלה שהגיעו עם חלק מהאנשים אנחנו ממשיכים בהליך ועם חלק ההליך נפסק באותו שלב שבו לא עמדו בדרישות.
רלי סטריזובר: לגבי אנשים שעומדים בקריטריונים של הכשרים אך לא של העברית, אנחנו פועלים ביחד עם המשרד לביטחון פנים בשיתוף עם משרד הקליטה לקיים כיתת אולפן כדי להביא אותם לרמה המינימלית שאיתה הם יוכלו להתגייס למשטרת ישראל.
רלי סטריזובר: לגבי מבחני המיון שלנו, יש לנו מבחנים שנעשים בשפה הרוסית בכדי לעמוד על כישוריהם של אותם אנשים שאינם תלויי שפה, מה שמאפשר לנו למיינם ולהכניסם להליך הגיוס.
רלי סטריזובר: בנוסף קיים ההיבט ההתנדבותי, ועל כך יפורט בהמשך.
רלי סטריזובר: נכון למחצית שנת 2002 יש במשטרת ישראל עולים חדשים לפי קריטריון של משרד הקליטה, אשר עלו בעשר השנים האחרונות, למעלה מאלפיים שוטרים בשירות חובה וכשבע מאות חמישים איש בשירות הקבע, בכל המגזרים.
רלי סטריזובר: בשנה וחצי האחרונות באמת ניתן תעדוף לשוטרים דוברי רוסית בריכוזי עולים ואותה עדיפות ניתנה מתוך מחשבה תחילה שבאמת יימצאו שוטרים דוברי השפה, לאו דווקא רוסית.
רלי סטריזובר: אנחנו מגייסים גם יוצאי אתיופיה, באותם מקומות שבהם יש ריכוזי עולים, כדי לאפשר את השירות הטוב לאותם מקומות.
צבי הנדל: כמה הם באחוזים, שבע מאות תקני קבע?
רלי סטריזובר: יש בערך עשרים אלף אנשי קבע במשטרת ישראל.
רלי סטריזובר: למשטרת ישראל יש אמות מידה לגיוס שהם, כמו שאמרתי, מבחנים של כשרים ומבחני עברית, גם של כתיבה וגם של הבנה.
רלי סטריזובר: אמות המידה האלה הן אמות מידה כלליות לכלל המגויסים למשטרה.
רלי סטריזובר: כמובן שיש איזו שהיא דיפרנציאציה מול מי שהולך להיות בתפקידי קצונה.
צבי הנדל: שבע מאות הם מתוך כמה?
רלי סטריזובר: יש למעלה מאלפיים אנשי חובה מתוך כשבעת אלפים אנשי חובה במשמר הגבול.
רלי סטריזובר: יש שירות חובה במשטרה במשמר הגבול ויש במשטרה הכחולה.
רלי סטריזובר: כוח האדם של שירות החובה הינו כוח אדם המתקבל מצה"ל, כלומר יש מחזורי גיוס לשירות חובה ומשם אנחנו מקבלים כוח אדם גם למשמר הגבול וגם למשטרה הכחולה.
רלי סטריזובר: חמש מאות התקנים האלה מוקצים לטובת תפקידי משטרה ולא לפי מקום מוצא.
רלי סטריזובר: על התפקידים האלה אכן מתמודדים מועמדים רבים.
רלי סטריזובר: באותם מבחני מיון שאמורים לעמוד בהם כל אותם מועמדים לגיוס, כשמדובר על אוכלוסיה של עולים חדשים אנחנו בהחלט נותנים הקלות ברמת העברית, ולפעמים גם במבחני הכשרים, תלוי באיזה תפקיד מדובר.
רלי סטריזובר: אנחנו מביאים בחשבון את הפער המנטלי או הלשוני שקיים.
צבי הנדל: בישיבה הקודמת דיברנו על כמה נקודות.
צבי הנדל: אחת מהן היתה מקצועות שבהם אותם אנשים התמחו, כמו כלבים למשל, ואז פחות משמעותי נושא השפה.
צבי הנדל: פן שני היה הצורך בשפה לחקירות, לתרגום וכדומה.
צבי הנדל: האם בעניין הזה חלה תפנית בחודשיים האחרונים?
רלי סטריזובר: קשה להעריך שבחודשיים האחרונים יש תפנית, כלומר שמאז החודשיים האחרונים גייסנו המונים.
רלי סטריזובר: בתפקידים ספציפיים אנחנו בהחלט עושים את ההקלות המקומיות, מה שנכון גם לגבי אוכלוסיות אחרות.
רלי סטריזובר: למשל אם אנחנו מדברים על חוקרים באזור הדרום, שם יש ריכוזי בדואים, הרי שנגייס אנשים יוצאי האזור ונעשה את ההקלות המתבקשות מבחינת נתוני הסף.
רלי סטריזובר: הייתי בוועדה עם חברת הכנסת מרינה סולודקין, בה דובר על שילובם של יוצאי חבר העמים במערך החקירות של המשטרה.
רלי סטריזובר: הצגתי נתונים לפיהם אחוז יפה מאוד של יוצאי חבר העמים משתלב גם במערך החקירות של המשטרה ובאמת נותן מענה לצרכים המשטרתיים בעניין הזה.
גדעון עזרא: הסיפור התחיל עם עמותת מגן וחרב, אשר הביאו שני סוגים של אנשים - אנשים מבוגרים ואנשים יותר צעירים.
גדעון עזרא: המשטרה זקוקה מאוד לדוברי רוסית.
גדעון עזרא: קיים צורך גדול במועמדים מתאימים.
גדעון עזרא: השנה, לעומת השנה הקודמת, המשטרה לא יכלה לגייס אנשים מחוסר תקנים.
גדעון עזרא: השנה יש אפשרות לגייס.
גדעון עזרא: לפי מסמך שיש בידי המשטרה גייסה אחד עשר איש שנמצאו מתאימים לכאורה, אם וכאשר יהיו שינויים ברמת השפה.
גדעון עזרא: גם החוקר הטוב ביותר אינו מועיל אם אינו מסוגל להעלות את הדברים אחר כך לעברית.
גדעון עזרא: דיברתי עם מנכ"ל משרד הקליטה רונן פלוט אשר אמר לי שהוא מקצה שלוש מאות שעות אולפן לאנשים שיימצאו מתאימים.
גדעון עזרא: אנחנו נצטרך לקבל החלטה מתי להתחיל לגייס אותם, אם בתקופת האולפן או לאחר סיום לימוד העברית.
גדעון עזרא: הסוגיה הזו תצטרך להיבדק.
גדעון עזרא: יש רצון רב במשטרה לקלוט את האנשים הללו.
גדעון עזרא: באשר לתפקידי ייעוץ, אי אפשר במשטרה לשלב אדם שאינו שוטר בבעיות המשטרתיות.
גדעון עזרא: לכן כל הנושא של הייעוץ למעשה ירד מן הפרק.
גדעון עזרא: המשטרה תמשיך ותבדוק את כל המועמדים שיגיעו אליה.
גדעון עזרא: אם יגיעו עולים מחבר העמים ללשכות הגיוס, ללא כל קשר לעמותת מגן וחרב גם הם ייבדקו.
גדעון עזרא: כדאי למהר משום שהתקנים ייתפסו.
גדעון עזרא: המשטרה מאוד מעוניינת בגיוס כוחות מתאימים, הן בתפקידי חקירות, הן בתחנות.
גדעון עזרא: לדוגמא, בתחנת אשדוד היה מש"ק קהילתי אשר סייע שם לעולים מחבר העמים.
גדעון עזרא: אנחנו מאוד מעוניינים בזה וכל מועמד לא יידחה, להפך, הוא יתקבל בכבוד בתנאי שיעמוד בתנאי הסף.
גדעון עזרא: כדאי מאוד שלקראת האולפן הזה נחיש את הגעת המועמדים על מנת שיוכלו ליטול חלק באולפן.
צבי הנדל: גם מי שיודע עברית על בוריה, כמו יוצאי רומניה, עדיין לצד העיתון בעברית קורא גם את העיתון ברומנית.
צבי הנדל: יש כאלה שקונים עיתונות רוסית ויש לפרסם גם בה.
יורי שטרן: יש החלטת ממשלה שכל מודעה של משרד ממשלתי חייבת להיות מפורסמת.
גדעון עזרא: אני מציע שלקראת האולפן הזה שמועדו ייקבע בהמשך, משטרת ישראל תעשה מאמץ לסיים את הבדיקות של המועמדים הנוספים שקיימים ברשימה.
גדעון עזרא: יש אנשים שלא אותרו.
גדעון עזרא: דובר על אולפן אופטימלי של עשרים וחמישה שלושים איש.
גדעון עזרא: לנו יש עכשיו אחד עשר מועמדים.
רלי סטריזובר: יש אחד עשר מועמדים מתוך חברי העמותה אבל בנוסף יש בהליכי גיוס שונים עוד הרבה אנשים.
גדעון עזרא: יש למלא את האולפן הזה ולצאת לדרך כמה שיותר מהר.
גדעון עזרא: זו עמדתנו, ואני אומר זאת בצורה חד משמעית, המשטרה מאוד מעוניינת לגייס לכוחותיה עולים מחבר העמים.
גדעון עזרא: הם הוכיחו את עצמם גם במלחמה האחרונה בכל אתר ואתר, הן האוכלוסיה האזרחית והן האוכלוסיה במדים.
צבי הנדל: האמירה של סגן השר הינה חשובה ביותר.
אלכסנדר צינקר: רציתי לשאול לגבי החלטות שהתקבלו בוועדה ורציתי לשמוע את נציגי המוסד.
צבי הנדל: שמענו פה דברים חדשים, זה עדיין לא משביע את רצוננו אבל עלינו לתת לעניין להתפתח.
צבי הנדל: יש חלוקה צודקת, מי שבא מבחוץ חושב שחובתו האולטימטיבית להגן על המקום שהוא בא ממנו ומי שנמצא פה מרגיש שחובתו האולטימטיבית לתקוף.
צבי הנדל: בואו נבחן את הדברים בצורה עניינית.
צבי הנדל: סגן השר אמר דבר חשוב.
יורי שטרן: אני הבנתי מעמותת קציני צבא, שגם חלק מהשוטרים איתם, שהיו עשרים וארבעה איש ביוני שקיבלו המלצות לקליטה במשטרה לאחר מבחנים שעשו אצלכם או ראיונות שהיו איתם, ובסוף אתם מדברים רק על אחד עשר.
רלי סטריזובר: מתוך אותה קבוצת אנשים שזומנו אלינו ונשלחו למבחני המיון הראשונים איתרנו אחד עשר איש שממשיכים בהליך.
רלי סטריזובר: כל האחרים בעצם לא עמדו באמות המידה, גם לא בנקודת סף שהיא נמוכה ביחס לעולים חדשים.
רלי סטריזובר: הכוונה אינה לרמת העברית אלא ליכולות המנטליות.
יורי שטרן: יש פה נתון שראוי לבדיקה ספציפית, מאיפה הרשימה הזאת של שמונים וארבעה?
יורי שטרן: בסך הכל נראה לי שיש פה פיגור עצום, לפי הנתונים שאתם מסרתם, בין הצרכים לבין הביצוע, המתבטא בעובדה שיש תת ייצוג כזה דרמטי של העולים במשטרה בשירות קבע, שביעית מאחוזם באוכלוסיה, וכשאנחנו מסתכלים על נתוני הגיוס אנחנו רואים שמשקלם בשכבה המתאימה מבחינת הגילאים הרבה יותר גדול.
יורי שטרן: חייב להיות פתרון יותר דרמטי מאשר קליטה איטית בהתאם לקבלת תקנים חדשים.
יורי שטרן: אולי ניתן לקיים מבצע גיוס והקצבת מספר נקוב של תקנים לקליטת דוברי רוסית עולים שוטרים.
צבי הנדל: אנחנו יודעים שיש כ-20 אחוז מהאוכלוסיה עולי חבר העמים, אבל זה כולל גם את הקשישים.
צבי הנדל: האם יש לנו ניתוח איזה אחוז הוא בגילאים המתאימים?
יורי שטרן: בגילאי גיוס, לפי נתוני הצבא, זה נע בין 16 ל-20 אחוז.
יורי שטרן: העקומה של העלייה סוטה מהממוצע, הן כלפי הגילאים המבוגרים והן כלפי הגילאים של נערים.
יורי שטרן: התכניות נעלה וחלום וסלע, שהן תכניות גיוס לעליה גורמות לאחוז גבוה יותר.
יורי שטרן: בכל מקרה אני מצביע על הפער הגדול, שלא ייסגר בקצב כפי שמוצע היום, וזה לאחר המאמצים המיוחדים שעשיתם.
יורי שטרן: מדובר בהון האנושי, באנשים בעלי מיומנות.
יורי שטרן: אני מקווה שהמספרים הנמוכים שהצגתם ישתנו בהקדם.
יורי שטרן: זה מצב מוזר.
יורי שטרן: אני ראיתי קורות חיים של הרבה מהאנשים שהגיעו.
יורי שטרן: ייתכן שהגיל של רובם הוא כבר גיל מופלג אבל יש מקום לפיתוח כיוונים מסוימים של שירות, כמו כלבנות ועוד.
יורי שטרן: דיברנו על כך שיכולים להיות סוגי תעסוקה והעסקה שונים מסתם גיוס למשטרה לאנשים מבוגרים, אולי לא במשטרה עצמה אלא במשרד לביטחון פנים.
יורי שטרן: בכל משרד יש מערך של יועצים חיצוניים וכדאי לבדוק ספציפית איך לגייס אנשים בעלי כישורים ייחודיים.
יורי שטרן: דיברנו על תכנית ייחודית כמו תכנית של קליטת מדענים עולים.
יורי שטרן: המומחים בתחומים המשטרתיים, בתחומי החקירות, בתחומי האימונים למיניהם, הם בתקן של מומחים.
יורי שטרן: כמו שמדינת ישראל יודעת היום לקלוט מדענים עולים במסלול מיוחד, ופה ושם גם ספורטאים עולים, כך גם שוטרים וחוקרים מצטיינים ואנשים בתחום הפיקוד שלכם צריכים להיקלט במסלול מיוחד.
יורי שטרן: אני בטוח שבהידברות בין שני המשרדים אפשר להגיע לנוסחה מסוכמת שלא בתחום הסטנדרטי של גיוס למשטרה.
יורי שטרן: ברור שהתחום הזה הוא מוגבל, הן מבחינה גילאית והן מבחינת שליטה בשפה, וההצעה שלנו הינה להגיע למסלול ייחודי של קליטת מומחים שלא במסגרת גיוס רגיל למשטרה.
יורי שטרן: בנושא האולפן, היות ואתם כבר יכולים לסמוך על תוספת תקנים, אני מציע לפתוח את האולפן כמה שיותר מהר, חבל לגזול מאוחר יותר מהזמן היקר של אנשים שימשיכו ללמוד עברית כאשר הם כבר יכולים להשתלב במסלול העבודה.
יורי שטרן: אם אפשר לכלול את זה במסגרת הגיוס בצורה זו או אחרת מה טוב, אבל אם לא אזי לא הייתי דוחה את פתיחת האולפן עד לקבלת התקנים בפועל.
מרינה סולודקין: נאמר כאן שאנשים לא התקבלו בגלל יכולות מנטליות.
מרינה סולודקין: זו מילה מאוד מסוכנת.
רלי סטריזובר: אני אסביר את כוונתי.
רלי סטריזובר: מבחני המיון במשטרת ישראל מורכבים בחלקם הראשון משני חלקים מרכזיים.
רלי סטריזובר: החלק האחד הוא ניתוח מילולי, חשיבה מתמטית והסקה לוגית, החלקים הפסיכומטריים שאנחנו מכירים.
רלי סטריזובר: החלק האחר הוא חלק המתבסס ברובו על ידיעת העברית.
רלי סטריזובר: כאשר מדובר בעולים חדשים אנחנו מנטרלים את הצד של ידיעת העברית ויתרה מכך עושים את המבחנים האלה שאני מדברת עליהם בשפה הרוסית.
רלי סטריזובר: כשאני מדברת על אנשים שלא עמדו במבחן אלה אנשים שלא הגיעו לציון הסף הנדרש בחלקים של חשיבה, לוגיקה וחשבון, כל מה שמרכיב את החלק הראשון.
יגאל: אני נציג אגודת "כלבי", אנשים וכלבים או כלבים למען בטחון ישראל.
יגאל: בהמשך לנושא ברצוני לומר שמשפחות הרוסים שהגיעו מברית המועצות הם בדרך כלל משפחות של שני ילדים וכלב, כלומר לכל משפחה כמעט יש כלב.
יגאל: אנחנו מציעים תכנית של פטרולים עם כלבים במסגרת משמר אזרחי.
יגאל: אנחנו עדיין לא יודעים איך המסגרת הזאת בנויה, אנחנו צריכים עזרה בארגון הנושא הזה במשמר האזרחי הקיים כדי שנוכל להשתלב.
יגאל: פנינו למשטרה ואז זה נעצר באיזה שהוא שלב.
גדעון עזרא: זה לא נעצר, אני שלחתי את מה שאתם הצגתם למשטרה, ומתברר שיש בעיה בהפעלה של כלבים בקרב אוכלוסיה אזרחית, במיוחד כאשר מדובר באנשי משמר אזרחי שלא בטוח שתפקידי השוטר נהירים להם.
גדעון עזרא: אין יום שלא עולה נושא הכלבים.
גדעון עזרא: אני לא חושב שנושא זה הוא חלק מהבעיה של העליה מחבר העמים ואני לא חושב שזה המקום לדון בכך.
יורי שטרן: אומר לך למה זה שייך.
יורי שטרן: זאת מיומנות.
יורי שטרן: המסורת היהודית לא כל כך טובה בחלק הזה של חיות הבית ודווקא בברית המועצות, כחלק מההתבוללות זה התפתח.
יורי שטרן: מאוד מקובל שם בצבא ובמשטרה להשתמש בכלבים.
יורי שטרן: בארץ רק בשנים האחרונות שגם יש במשטרה ובצבא הערכה לתפקידם של הכלבים.
גדעון עזרא: אני מציע לבחור זה שיבוא להתגייס למשטרה, ואם יימצא מתאים יש יחידת כלבנים במשטרה, אולי יציבו אותו שם.
יגאל: המטרה שלי היא לקדם את נושא הכלבנות בזמן הפנוי כמשטרה אזרחית בהתנדבות.
גדעון עזרא: אם כך, תפנה למשמר האזרחי וייקחו אותך אם יצטרכו.
יורי שטרן: האם המשטרה לא מתכוונת להרחיב את השימוש בכלבים?
גדעון עזרא: המשטרה קיבלה הצעה שנבחנת עכשיו של תרומה גדולה מאוד מארצות הברית, דרך קרן שנקראת קרן הגולן, לקבלת כלבים ומאמנים.
גדעון עזרא: המשטרה עדיין בוחנת את יכולתה לקבל תרומה מגוף חיצוני ונזהרת מלהקצות כוח אדם שאין לה לנושא הזה.
גדעון עזרא: אבל זוהי תרומה ואתה מקבל כלב מאומן.
גדעון עזרא: לכלב יש שלושה תפקידים: האחד זה תקיפה, ביהודה ושומרון הביאו כלבים לתפקידי שמירה, כי גם מתאבד פוטנציאלי עוד פוחד מכלב.
גדעון עזרא: הדבר השני הוא כלב לחומרי נפץ והדבר השלישי כלב לסמים.
גדעון עזרא: אלה הם שלושת תפקידי הכלבים, כל כלב עם היכולת שלו.
גדעון עזרא: באשר להפעלת הכלבים במשמר האזרחי, תפנה אליהם.
גדעון עזרא: זה לא צריך לעלות לדיון בוועדה זו.
גדעון עזרא: במשמר האזרחי ישמחו מאוד.
גדעון עזרא: אבל כפרנסה דרך המשטרה יש לפנות ללשכת הגיוס.
צבי הנדל: קיבלנו תשובה שאותי מאוד משכנעת, שלא עובדים עם כלבים עם אוכלוסיה אזרחית.
צבי הנדל: אבל יש במשטרה עבודה עם כלבים גם במגזרים אחרים, כמו סמים וחומרי נפץ.
צבי הנדל: בשביל זה צריך להתגייס למשטרה.
רומן רטנר: אנחנו קיבלנו רשימה ב-6.6 מהמשרד לביטחון פנים, בה מופיעים שמונים וארבע אנשים לגיוס לקבע למשמר הגבול.
צבי הנדל: מי נתן את הרשימה?
רומן רטנר: אנחנו נתנו את הרשימה לדן שלום והוא בדק אותה ואחר כך אנחנו קיבלנו מדן שלום רשימה של אנשים שהוחלט שיש אפשרות לגייס אותם לקבע למשמר הגבול.
רומן רטנר: עד עכשיו עבר חודש.
גדעון עזרא: האנשים האלה צריכים ללכת ללשכת הגיוס.
רומן רטנר: בלשכת הגיוס ובמשמר הגבול לא יודעים ולא עושים כלום.
גדעון עזרא: במידה ואדם מחבר העמים יבוא ללשכת הגיוס ולא ירצו לדבר איתו, תתקשרו אל רלי ואפילו אלי.
גדעון עזרא: אין מצב כזה.
גדעון עזרא: היום המשטרה מחפשת כוח אדם.
גדעון עזרא: בכל מקרה של בעיה תתקשרו אלי או לרלי ואנחנו נטפל בעניין באופן מיידי.
צבי הנדל: האם יש אנשים מתוך הרשימה שהזכרת שהלכו ללשכת הגיוס ואמרו להם שלא רוצים אותם?
טטיאנה חולודקוב: אנחנו פנינו עוד ב-22/4, בפגישה שהייתה עם כבוד השר עוזי לנדאו בעניין של הגיוס של מקצוענים שמשתתפים בעמותה שלנו, יוצאי צבא סובייטי לשעבר שרוצים לתרום, גם במשמר הגבול וגם במשמר האזרחי.
טטיאנה חולודקוב: היתה הנחיה של השר לביטחון פנים לבדוק את הרשימות שלנו, הכוללות נכון לעכשיו כמעט שש מאות איש.
טטיאנה חולודקוב: אנחנו פנינו עם רשימה של מאתיים שמונים וארבעה איש לדן שלום, שהוא איש מקשר.
טטיאנה חולודקוב: הוא עשה בדיקות וכתוצאה מהבדיקות האלה שמונים וארבעה איש היו מועמדים לגיוס לקבע, לפי התאמת הגיל וכל מיני נתונים אחרים, ומאה תשעים ושישה כמתנדבים במג"ב ומשמר אזרחי.
טטיאנה חולודקוב: דן שלום שלח מכתבים, אחד נשלח למר עוזי גורן והשני למר דני חן.
רלי סטריזובר: עוזי גורן הוא איש של אגף כוח אדם ודני חן הוא איש של המשמר האזרחי.
טטיאנה חולודקוב: הרשימות האלה נשלחו ב-4/6, ויש לנו העתקים מהמכתבים וכמובן מהרשימות אחרי הבדיקה.
טטיאנה חולודקוב: הוא פסל רק ארבעה או חמישה אנשים מהרשימות שהצגנו, לא שאלנו למה אבל היו סיבות כנראה.
טטיאנה חולודקוב: כל היתר עברו בדיקה והיו צריכים לעבור מבחנים נוספים.
טטיאנה חולודקוב: ביום רביעי שעבר, בעשירי לחודש, היתה לנו פגישה שניה עם דן שלום.
טטיאנה חולודקוב: הוא אמר שהרשימות של שמונים וארבעה המועמדים נמצאות בבדיקה בלשכה של עוזי גורן ועדיין אנשים לא קיבלו שום פניה ושום הזמנה ולא הועבר שום מבחן.
צבי הנדל: האם דן שלום אמר שצריך לחכות להזמנה?
טטיאנה חולודקוב: לא, הוא אמר שכבר היו צריכים להיות במבחנים וכנראה שהיה בלבול בין העמותות משום שהוא גם אמר שחלק עבר מבחנים ושרק מספר מוגבל עבר את המבחנים האלה ודיבר על פתיחת אולפן, אבל כל זה היה שייך לעמותה אחרת.
טטיאנה חולודקוב: אותם שמונים וארבע מהרשימות שלנו בכלל לא קיבלו הזמנה.
צבי הנדל: האם יש לך פה את הרשימות?
טטיאנה חולודקוב: כמובן.
רלי סטריזובר: אנחנו רוצים לגייס למשטרת ישראל כמה שיותר אנשים, וכמובן טובים ומתאימים.
רלי סטריזובר: חבל על כל השרשרת בדרך ועל כך שעמותות מייצגות את האנשים.