GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רלי סטריזובר: תני לנו את רשימת המועמדים ואם היא כבר עברה מיון ראשוני, אנחנו נדאג להזמין אותם ללשכת הגיוס כדי להתחיל בהליך, ולצורך העניין לא משנה באמת מאיזו עמותה הם.
רלי סטריזובר: אם הם מתאימים, נשמח לגייס אותם.
יוליה מרילובסקי: אני מדברת בשם עמותת מגל וחרב.
יוליה מרילובסקי: נשאלת השאלה מה זה עולה חדש, האם זה אדם שעלה לארץ לפני עשר שנים בגיל שתים עשרה או אדם שעלה בגיל עשרים וחמש לפני שלוש שנים.
יוליה מרילובסקי: יש בעיה בסטטיסטיקה ולכן ברצוני לדעת מה נחשב כעולה חדש ומה נחשב דוברי רוסית.
יוליה מרילובסקי: בנושא האולפן דובר כבר לפני חצי שנה לפחות.
גדעון עזרא: לא היו מועמדים בזמנו.
גדעון עזרא: עכשיו נבחרו אחד עשר איש שנמצאו מתאימים לגיוס למשטרה אם רק ישפרו את השפה העברית.
יוליה מרילובסקי: ראש העמותה שלנו שלח כמה פעמים רשימות של אנשים מועמדים.
גדעון עזרא: קיבלנו שמות של אנשים בני ארבעים וחמש וחמישים.
גדעון עזרא: הם מבוגרים מדי למשטרה.
יוליה מרילובסקי: דובר על כך שיהיו שני פרוייקטים בנפרד.
גדעון עזרא: הסברתי מדוע מבוגרים לא יוכלו לייעץ למשטרה.
יוליה מרילובסקי: עכשיו מדובר על אנשים צעירים שיכול להיות שיכולים להתקבל למשטרה בתור קצינים או לתפקידים מסוימים.
יוליה מרילובסקי: שלחנו כמה פעמים את הרשימות ולא קיבלנו תשובות.
יוליה מרילובסקי: מתוך כל האנשים שהיו ברשימות הללו חמישה עשר איש קיבלו הזמנה למבחן.
יוליה מרילובסקי: עד עכשיו לא קיבלנו תשובה ברורה כמה עברו.
יוליה מרילובסקי: לא ברור לנו האם האחד עשר הם מתוך החמישה עשר האלה שעברו מבחנים או מתוך כל הרשימות של העולים החדשים.
יוליה מרילובסקי: לא קיבלנו תשובה מלשכת הגיוס לגביהם.
יוליה מרילובסקי: נאמר כאן שחלק מהמבחן הוא כמו פסיכומטרי.
יוליה מרילובסקי: אני לא כל כך מומחית בענייני הכנסת אבל אם אני לא טועה, מבחן פסיכומטרי כבר בוטל באוניברסיטאות אפילו.
גדעון עזרא: המשטרה לא ביטלה את המבחנים הפסיכומטריים.
יוליה מרילובסקי: אנשים שעלו מברית המועצות לשעבר למדו בשיטת חינוך אחרת.
יוליה מרילובסקי: אני לא יודעת לעשות מבחנים פסיכומטריים וזה לא אומר שאני מטומטמת, אלא שלא למדתי את זה.
יוליה מרילובסקי: יכול להיות שגם אני הייתי בתוך הקבוצה הזאת ולא עברתי מבחן בתחום פסיכומטרי כי אף פעם לא לימדו אותי איך לעשות את זה.
יוליה מרילובסקי: לכל דבר יש שיטה ואנחנו לא מכירים את השיטות.
יוליה מרילובסקי: בנוסף ברצוני לומר שבעמותה רוב החברים הינם בעלי תואר אקדמאי, במיוחד תואר משפטי.
יוליה מרילובסקי: בברית המועצות לשעבר, החוקר במשטרה לא יכול היה לעבוד כחוקר בלי תואר במשפטים, והרבה אנשים עכשיו מתוך חברי העמותה שלנו לומדים בקורס בלשכת עורכי הדין כדי להוכיח התמחות ודיפלומה.
יוליה מרילובסקי: כדאי אולי לנצל את המצב הזה.
יוליה מרילובסקי: אם יש רצון טוב מצד המשטרה אפשר ללמד כל דבר.
יוליה מרילובסקי: אני לא חושבת שאדם שעובד במשטרה יכול להיות בעל ידע בכל התחומים.
יוליה מרילובסקי: אבל יש דברים שאפשר ללמד, כמו באולפן.
צבי הנדל: היום יש קורסים להכנה לפסיכומטרי.
צבי הנדל: בעיניי זה פוסל את המבחנים הפסיכומטריים.
צבי הנדל: אדם אחד יכול ללמוד לבחינה ולהצליח למרות היותו בעשר דרגות פחות מאדם שני שלא למד, מאחר שלמד את המיומנות של איך להיבחן או איך לעבוד על הבוחן על מנת להצליח.
צבי הנדל: לא סתם ייתרו את המבחן הזה.
צבי הנדל: אמנם היינו רוצים שיהיו מבחנים נקיים בכדי ללמוד על האישיות, אך הגברת צודקת בדבריה.
צבי הנדל: אנחנו יודעים שגם אצל הישראלים זה קיים, יכול להיות בחור מאוד מוכשר שלא למד בקורס הזה ויקבל פחות נקודות מבחור שני שהוא עשר דרגות מתחתיו אבל למד את קורס ההכנה.
צבי הנדל: אין פה תשובה של שחור או לבן אבל צריך לתת את הדעת בעניין הזה.
צבי הנדל: יש כוחות מאוד טובים שכדאי להשתמש בכישוריהם.
יורי שטרן: אני בטוח שהמשטרה בכנות רוצה לקלוט יוצאי ברית המועצות אך היא עושה את הכל בדרך שלא מביאה אלא לתוצאה מזערית בלבד.
יורי שטרן: אם רוצים לקלוט באמת ועושים מאמץ לשם כך, כדאי להשקיע בדרכים הנכונות לגיוס.
יורי שטרן: קליטת מומחים ואנשים שבאים מרקע אחר זו בעיה שדורשת יצירתיות ואין לה פתרון סטנדרטי.
יורי שטרן: הדוגמא הפשוטה והטריוויאלית היא שלא פרסמתם מודעה ברוסית כי לא השקעתם מחשבה באיך מגייסים עולים.
יורי שטרן: כל אחד היה אומר לכם להוציא מודעה ברוסית כי אנשים קוראים את מודעות הדרושים ברוסית, לא בגלל שהם לא דוברי עברית, אלא מאחר ואלה הרגלי הקריאה שלהם.
יורי שטרן: לכן אני חושב שהדבר הראשון שצריך לעשות הוא לשבת עם אנשים המבינים בתחום זה, ולא חסרים במשרד הקליטה כאלה, וללמוד איך מגייסים עולים ומה הדרכים הטובות להביא לקליטה הכי נכונה של האנשים הכי נכונים מקרב האוכלוסיה הזאת.
יורי שטרן: מנסיוני אני יודע שכאשר מעמידים את הסוגיה הזאת במרכז, מוצאים את גם את הדרכים המתאימות, כולל המבחנים.
יורי שטרן: יש להעמיד את הדברים לבחינה מחדש.
גדעון עזרא: למה שיעמדו לבחינה מחדש?
יורי שטרן: מכיוון שכפי שנאמר פה, זהו מכשול.
יורי שטרן: רוב העולים המתאימים מבחינת המשטרה, מתקשים במבחנים הפסיכומטריים.
רלי סטריזובר: זה לא נכון.
רלי סטריזובר: להפך, חלק גדול מיוצאי חבר העמים עוברים את החלק הזה בהצלחה רבה מאוד, הרבה יותר מישראלים שלמדו בארץ.
יורי שטרן: חלק כן וחלק גדול לא, ולכן נשאלת השאלה, האם למשטרת ישראל חשוב לקלוט אנשים שהם בעלי נתונים טובים מבחינת המשטרה, והיא מוכנה למצוא דרך נוספת לעשות את המבחן.
יורי שטרן: אני חוזר על שלושת הדברים שדיברנו עליהם.
יורי שטרן: האחד זה מסלול מיוחד לקליטת מומחים, בדומה למסלולים שישנם ברפואה, במדע וכו'.
יורי שטרן: דבר שני הוא פרסום מתאים.
יורי שטרן: הדבר השלישי הוא הבקשה שלי, אשר אולי תומלץ גם על ידי הוועדה, להתייחס לצורת המבחן בצורה קצת שונה.
יורי שטרן: אפשר לקחת פסיכולוגים המבינים את המגבלות של האוכלוסיה הזאת, ויש כאלה, ולשמוע את דעתם מה נכון לעשות בשביל לקלוט את האנשים הנכונים ולא להעמיד את צורת המבחן כמחסום לקליטה.
גנדי ריגר: אני רואה שיש רצון מצד המשטרה לגייס אנשים אלה והם מצדם רוצים להתגייס למשטרה או לעבוד כמתנדבים.
גנדי ריגר: חשוב לרכז את הנושא.
גנדי ריגר: אני מקבל פניות מאנשים הטוענים שהם מתקשרים ולא מקבלים תשובה בנושא.
גנדי ריגר: אני מציע לכנס את נציגי המשטרה והארגונים, ולעשות תכנית שתרכז את הנושא.
גנדי ריגר: כבר חצי שנה אנחנו מדברים על זה.
גנדי ריגר: יש כמה אנשים שהצליחו והשתלבו בתוך המשטרה ואחרים לא מבינים למה הם לא מקבלים תשובה.
גדעון עזרא: מי לא מקבל תשובה?
גנדי ריגר: יש רשימה של אנשים שלא מבינים אם הם מתגייסים או לא מתגייסים.
גדעון עזרא: תסלח לי, אתה לא היית פה בהתחלה.
גדעון עזרא: מכל הרשימה של מגן וחרב שקיבלנו קראו לכל מי שאיתרו את כתובתו.
גדעון עזרא: לגבי גדוד העליה מדברים על כך שלא קיבלו תשובה חודש ימים.
גדעון עזרא: הלוואי שכל הפיגורים במדינת ישראל יהיו של חודש.
גנדי ריגר: כבוד סגן השר, יש פה נציגים מהארגון ונציגים מהמשטרה, אפשר לשבת אחרי ישיבת הוועדה ולעשות איזו שהיא תכנית לריכוז הנושא.
גנדי ריגר: זה כל מה שצריך לעשות.
גנדי ריגר: לא צריך להאשים.
גדעון עזרא: אנחנו רושמים לפנינו את הנושא של מודעות בעיתונים.
גדעון עזרא: כמו כן אנחנו מתחייבים שאם נקבל את הרשימה של גדוד העליה, נטפל בה, אלא שחסרים פה שני דברים הכרחיים, כתובות ומספרי טלפון של האנשים אינם מופיעים ברשימה.
גדעון עזרא: בלי זה אי אפשר להגיע לאנשים.
גדעון עזרא: אני מבקש מכם לדאוג לפרטים אלה ואני מבטיח שהרשימה הזאת תטופל.
גדעון עזרא: ככל שתעבירו אותה יותר מהר כך נבצע את הדברים בהקדם.
גדעון עזרא: המשטרה רוצה עולים מחבר העמים.
גדעון עזרא: עכשיו יש גם תקנים לקליטה.
גדעון עזרא: ברשימה הזאת יש הרבה מועמדים שעל פניהם נראים מתאימים למג"ב.
גדעון עזרא: המשטרה לא תשנה את שיטת הבחינות בתקופה הקרובה.
גדעון עזרא: המשטרה הגיעה לשיטות הבדיקה שלה לאחר הרבה מאוד נסיונות.
גדעון עזרא: לגבי המשמר האזרחי, כל מי שרוצה להתנדב למשמר האזרחי יכול לעשות זאת.
גדעון עזרא: גם לא צריך לדעת עברית שם כמו שצריך במשטרה.
גדעון עזרא: ישנה פה הנציגה שלנו.
גדעון עזרא: כל מי שלא מקבל תשובה בנושא מסוים מוזמן לפנות אלי.
צבי הנדל: בצבא, שם מגייסים את כל עם ישראל, יש מתמחים מיוחדים בצוות הקולטים לעליה חדשה.
צבי הנדל: האם יש אצלכם דבר כזה?
רלי סטריזובר: יש חניכה שמלווה שוטרים חדשים.
צבי הנדל: שאלתי היא האם בתוך אגף כוח אדם שלכם יש איזו מחלקה שההתמחות שלה היא בתחום הזה.
רלי סטריזובר: התשובה היא לא.
רלי סטריזובר: קיימת חניכה המלווה שוטרים מכל הסוגים לאחר שנקלטו, לשלב של הקליטה.
רלי סטריזובר: זה נעשה במסגרת מערך הגיוס.
רלי סטריזובר: הגיוס למשטרה אינו גיוס סקטוריאלי.
רלי סטריזובר: המשטרה היא משטרה לאומית.
רלי סטריזובר: הצבא הוא צבא של העם ואליו כולם מתגייסים.
רלי סטריזובר: המשטרה היא מקום עבודה, וכמקום עבודה הוא בוחר לעצמו את האנשים המתאימים מתוך מודעות לאומית לייצוג של כל אוכלוסיות העם מתוך הצורך המשטרתי.
רלי סטריזובר: נזרקו כאן כל מיני הנחות עבודה בעניין המבחנים.
רלי סטריזובר: מערכת המיון של המשטרה משודרגת כל כמה שנים, זוהי מערכת תקיפה ומהימנה והיא בודקת מהם הצרכים כדי להיות שוטר.
רלי סטריזובר: יש להדגיש שדווקא מבין יוצאי חבר העמים הציונים בחלק החשיבתי הם ציונים הרבה יותר גבוהים מאשר של בוגרי תיכון בישראל.
רלי סטריזובר: בעניין זה תסור דאגה מלבך, אין מצב שיש הטיה מסוימת בגלל שאלה אנשים שלא למדו בארץ.
רלי סטריזובר: דבר אחרון, חבל לבזבז דרך על כל כך הרבה זמן על תחנות ביניים, עמותות ומתווכים בדרך.
רלי סטריזובר: יש לנו לשכת גיוס, אנשים יכולים להגיע ולפנות ישירות ואנחנו מבטיחים תשובה לכל אחד.
רלי סטריזובר: אנחנו רוצים אנשים ונקבל את המתאימים.
רלי סטריזובר: יחד עם זאת נבדוק את הרשימה הזאת וכשיהיו טלפונים ניצור קשר עם כל אחד באופן אישי.
רלי סטריזובר: כך אנחנו עובדים לא רק עם יוצאי חבר העמים.
צבי הנדל: תודה לאדוני סגן השר.
צבי הנדל: אנחנו עוברים לצה"ל.
צבי הנדל: ההקדמה שהתאימה למשטרה מתאימה גם כאן.
יוסף רוזן: במשטרה לא היתה נכונות מעבר לדברים המקובלים.
יוסף רוזן: אין פרוייקט לאומי.
יוסף רוזן: מה שהוצע כאן זה פרוייקט לאומי ואני חושב שהיה צורך להרים את הכפפה הזאת.
צבי הנדל: אין צורך במשטרה לפרוייקט לאומי לקליטת עליה מברית המועצות.
צבי הנדל: אולי יש צורך לפרוייקט לאומי לקליטת עולים מאתיופיה.
צבי הנדל: רמת האנשים שהגיעו מברית המועצות לשעבר גבוהה והם לא זקוקים לפרוייקט לאומי.
צבי הנדל: אלה אנשים ברמה מאוד גבוהה, הרבה מעבר לממוצע הישראלי.
צבי הנדל: לכן מי שרוצה, אם הוא מתאים בגיל ובדרישות, יכול לפנות ישירות ללשכת הגיוס.
צבי הנדל: אם יתברר לנו שבגלל שהוא בא מברית המועצות לשעבר או בגלל בעיות שפה או מנטליות, למרות שהגיל מתאים והתנאים מתאימים לא מקבלים אותו, אז מקומנו להתערב.
יוסף רוזן: לתשומת לבך, לא היו קולטים עולה אחד מאתיופיה במשטרה אם היו הולכים בדרך הקונבנציונלית.
צבי הנדל: עולים מאתיופיה זה דבר אחר.
יוסף רוזן: היו חייבים למצוא דרכים כדי לקלוט אותם.
יוסף רוזן: יתכן מאוד שאין צורך לעשות זאת לגבי עולי חבר העמים.
יוסף רוזן: בהשוואה או בהקבלה, בצה"ל, בבתי הסוהר הצבאיים, יש לנו הרבה חיילים מברית המועצות, בגלל סיבות שונות.
יוסף רוזן: בבתי הכלא האזרחיים יש גם כן ייצוג נכבד ליוצאי ברית המועצות.
יוסף רוזן: לכן יש צורך גם בשוטרים בהתאם.
יוסף רוזן: אילו המשטרה היתה מוכנה לשקול מעל ומעבר, דיינו.
יוסף רוזן: ברגע שהיא אמרה מה שאמרה כאן, היא יצאה ידי חובה.
צבי הנדל: נציגת המשטרה אמרה שהם מוכנים להתפשר על השפה והם ילמדו באולפן, אבל הם לא מוכנים להתפשר על הרמה המנטלית האנושית, ובצדק.
יורי שטרן: נשאלת השאלה איך בודקים את הרמה.
יורי שטרן: אדם שלא רגיל לשיטת הבדיקה הנהוגה מתקשה במבחנים, וקיים לחץ הזמן המוסיף על הקושי.
יורי שטרן: לכן אנחנו יכולים להציע שבמסגרת האולפן יהיו גם שיעורי הכנה לפסיכומטרי.
צבי הנדל: סיימנו עם הנושא של המשטרה ואנחנו עוברים לצבא.
צבי הנדל: בצבא ביקשנו דבר אחד מרכזי הכי משמעותי ומספר דברים נוספים.
צבי הנדל: הדבר המרכזי שדיברנו עליו הוא שבירת הטאבו של גיוס מעל גיל עשרים ושמונה.
צבי הנדל: הצבא קבע שגיל הגיוס המקסימלי הוא גיל עשרים ושמונה.
צבי הנדל: אמרנו שיש אנשים שכבר הוכשרו הכשרה צבאית במדינות מוצאם ואנו יכולים לחסוך מספר שנות הכשרה ולשלב אותם, לפחות במקצועות מסוימים.
צבי הנדל: זה היה הנושא המרכזי.
צבי הנדל: עד שנות התשעים היה נהוג דבר כזה.
צבי הנדל: כמו כן אבקש התייחסות לסעיפים הנוספים שנדונו.
איל קרוליצקי: אני ראש ענף תכנון מילואים בצבא.
איל קרוליצקי: אתייחס פה גם לסוגיה של שירות הקבע.
איל קרוליצקי: הייתי גם במפגש הקודם והתבקשנו להשלים מספר דברים.
איל קרוליצקי: נמצאת על השולחן לפניכם תשובתו של שר הביטחון בדיוק בהקשר של ארבעת הסעיפים שנדרשנו להתייחס אליהם.
איל קרוליצקי: אני אגיד בקצרה מספר דברים.
איל קרוליצקי: צה"ל קולט עליה הן לשירות חובה, הן לשירות מילואים והן לשירות קבע.
איל קרוליצקי: השנה חידשנו למעשה מה שהופסק בשנים האחרונות, מתכונת שלב ב'.
איל קרוליצקי: תכננו לגייס השנה בין אלף ארבע מאות לאלף חמש מאות עולים חדשים בשלב ב', אותם מבוגרים שלא שירתו בצבא בשירות חובה.
איל קרוליצקי: אנו מגייסים אותם לשירות מילואים או שירות חובה מקוצר, לתקופה של טירונות והכשרה קצרה.
איל קרוליצקי: נראה שנגייס בהיקפים אף גדולים יותר.
איל קרוליצקי: כרגע מדובר על אלף שש מאות, אלף שבע מאות ואולי אף יותר, ובשנה הבאה מתוכננים יותר מאלפיים מגויסים לשלב ב' בשנה.
איל קרוליצקי: בנושא מגבלת הגיל, אנחנו העמדנו את גיל עשרים ושמונה.
איל קרוליצקי: יחד עם זאת, לאור המפגש שהיה פה בפעם הקודמת החלטנו שבמספר מקצועות מסוימים שאנחנו נגדיר אותם ונפרסם אותם נוכל לגייס גם עד גיל שלושים וחמש אפילו.
יורי שטרן: פעם הגיוס לצה"ל היה תלוי בגיל העליה.
יורי שטרן: אם עלית עד גיל מסוים אתה מתגייס.
יורי שטרן: האם עשרים ושמונה הוא גיל העליה או גיל הגיוס?
איל קרוליצקי: עשרים ושמונה הוא גיל הגיוס.
איל קרוליצקי: אנחנו מדברים על מקצועות שחסרים לנו ושאנחנו חושבים שיכולים לבוא אנשים ששירתו בצבא הסובייטי ולתרום לנו מנסיונם.
איל קרוליצקי: להלן דוגמאות לכך שאנחנו כבר מגייסים בגילאים יותר מבוגרים, רופאים או מקצועות פרא-רפואיים, מקצועות הנהיגה הכבדה, מכונאים של רכבים כבדים, רכבי דיזל, מפעילי כלי הנדסה כבדים, מהנדסים בתחומים מסוימים, כמו בניין ומכונאות, שמאים ועוד.
איל קרוליצקי: יש רשימה של מקצועות שאנחנו שמחים לקלוט גם בגילאים מבוגרים יותר.
צבי הנדל: האם תצאו בעניין הזה בפרסום?
איל קרוליצקי: נפרסם זאת בלשכות הגיוס כך שכל אחד שירצה להצטרף, יוכל לעשות זאת.
יורי שטרן: זה ממש לא יעיל כי ללשכת הגיוס לא יפנה אדם בגיל שלושים.
איל קרוליצקי: גם בתחום שירות הקבע אנחנו מתכוונים לפתוח את מגבלת גיל הגיוס אשר עמדה גם כן על גיל עשרים ושמונה ולגייס עד גיל שלושים וחמש למקצועות ייחודיים שנדרשים בקבע.
איל קרוליצקי: שם קיימת כמובן מגבלה נוספת, מגבלת הסיווג הביטחוני, שהיא מגבלה לא פשוטה.
איל קרוליצקי: מדובר במקצועות הרפואה למיניהם, שפות בחיל המודיעין, שם המגבלה של הסיווג הביטחוני חמורה יותר, מקצועות הנדסה ייחודיים ויועצים ארגוניים, מספר מקצועות שאותם אנחנו פתוחים לגייס גם בתחום הקבע במסגרת מה שאנחנו קוראים חלון ההזדמנויות.
איל קרוליצקי: זה הופיע בשבת בעיתונים.
איל קרוליצקי: בפעם הקודמת עלה נושא של הקמת גדוד בידי אחת העמותות, גדוד מיוחד בצה"ל של עולים ששירתו בצבא הרוסי.
איל קרוליצקי: אנחנו כעקרון, וגם שר הביטחון התייחס לזה בתשובה שלו, מתנגדים למהלך שכזה.
איל קרוליצקי: אנחנו חושבים שזה צעד לא נכון, משתי סיבות עיקריות.
איל קרוליצקי: היחידות בצבא מוקמות לאור צרכים של הצבא, עם שדרת פיקוד שנבנית מהחייל הפשוט ביותר ועד המפקד.
איל קרוליצקי: כל תהליך ההכשרה הוא תהליך המתבצע לאורך כל השירות של החיל, וגם מפקד בכיר ככל שיהיה בצבא הסובייטי לא יוכל לפקד על יחידה צה"לית מאחר ולא גדל ולא עבר את כל התהליכים שחייל בצבא עובר מהיותו טירון ועד היותו מפקד בכל רמה שהיא.
איל קרוליצקי: ההיבט השני הוא ההיבט החברתי.
איל קרוליצקי: אנחנו חושבים שהתוצאה תהיה בדיוק הפוכה ממה שאנחנו מתכוונים בקליטת עליה.
איל קרוליצקי: אם אנחנו רוצים שהעולים החדשים יתערו בחברה ויוכלו להשתלב מבחינה חברתית, הרי בזה שנאחד אותם ביחידה אחת נקבל את ההפך.
איל קרוליצקי: יש לנו יחידות של דרוזים או בדואים בצבא, אחת למעשה כבר התפרקה וגם השניה עם הזמן כנראה שתתפרק.
איל קרוליצקי: זה לא נכון לאחד את כולם ביחד הן בראיה שלנו כצבא והן בראיה שלהם.
איל קרוליצקי: היום הביקוש מצד הדרוזים או מצד הבדואים הוא לאו דווקא להגיע ליחידה שלהם אלא להשתלב בכל הצבא הרחב.
איל קרוליצקי: הם לא רוצים להיות מסומנים אלא שואפים להיות כמו כולם.
יורי שטרן: יש פה שני היבטים.
יורי שטרן: אחד חברתי קליטתי והשני הוא בטחוני.
צבי הנדל: ברצוני להוסיף הסבר שאני קיבלתי לנושא של היחידה בנוסף למה שהוסבר.
צבי הנדל: אין לה המשכיות.
צבי הנדל: זו יחידה חד פעמית ולא דבר שניתן להמשיך איתו.
יורי שטרן: אנחנו מדברים כעת על שני מעגלים, הגדול והקטן.
יורי שטרן: הגדול הוא מספר רב של אנשים שיש להם הכשרה צבאית, ובגלל גיל הגעתם ארצה הם לא התגייסו.
יורי שטרן: במצוקה שאנחנו נמצאים בה, כאשר כל פעם כשיש מצב חירום, ועוד יהיו לנו כאלה, אנחנו מטילים נטל גדול על האוכלוסיה הרגילה שמשרתת במילואים, ופה יש אולי מאה אלף איש שגם הם כוח אדם טוב לצבא והוא לא מגויס בגלל המגבלות שקבעו בתחילת שנות התשעים.
יורי שטרן: פה הבעיה היא לא של קליטת עליה, למרות שזה עוזר לקליטת עליה.
יורי שטרן: זה קודם כל פתרון לצבא הגנה לישראל, כאשר יש יכולת בהכשרה קצרה של כמה שבועות להשלים ולחדש את המיומנות הצבאית שיש לאנשים אלה.
יורי שטרן: תסתכלו על זה מנקודת ראיה של בטחון מדינת ישראל.
יורי שטרן: כאשר אנחנו מתמודדים עם נטל המילואים ואנחנו לא יכולים למלא הרבה חורים במערכת, יש אנשים שבהכשרה קצרה יהיו מסוגלים לשאת בנטל, אם לא בפיקוד הצפון אז בפיקוד העורף, אז בתפקידים אחרים בצבא.
יורי שטרן: יש כאן עשרות אלפי אנשים שגם אחרי החידוש, שהוא מבורך כמובן, אתם לא תגיעו לגיוסם, וחבל.
יורי שטרן: זה המאגר הגדול.
יורי שטרן: המאגר הקטן הוא של כמה מאות אנשים שהם מומחים צבאיים.
יורי שטרן: אתה הצבעת על כך שאתם הולכים לגייס אותם.
יורי שטרן: ופה אני לא הייתי שולל הקמת יחידה או יחידות, כיתות קטנות, שהם על טהרת ההכשרה הרוסית, לא כיחידה שיהיה לה המשך אלא כפתרון חד פעמי לניצול של אותם המשאבים שיש לאנשים האלה, כאשר הם בעלי אותה אסכולה צבאית והם יודעים להתארגן בינם לבין עצמם.
יורי שטרן: אם אפשר לגייס אותם למשימות מסוימות גם בצורה כזאת הייתי עושה זאת, לא כפתרון חברתי ולא כפתרון לטווח ארוך אלא כפתרון זמני לדור הזה.
יורי שטרן: לא יותר מזה.
יורי שטרן: זה עניין של כמה שנים.
יורי שטרן: בברית המועצות הגנת אתרים, אבטחת אתרים ואבטחת הדרכים היתה כמין חיל נפרד בעל מיומנות מיוחדת.
יורי שטרן: אצלנו פשוט זורקים כל טירון, אתה מקבל את הרובה שלך ואתה הולך לשמור ולאבטח.
יורי שטרן: שם זאת היתה מיומנות.
יורי שטרן: אנחנו הגענו למצב שגם אצלנו הגישה כמובן צריכה להשתנות.
יורי שטרן: ופה יש אנשים שמוכנים לבנות תכניות הגנת אתרים ויישובים בצורה שלא היתה עד כה וגם לקחת על עצמם את המשימה הזאת.
יורי שטרן: בנושא זה קיים ניצול של פוטנציאל זה ביישוב חומש שכנראה מוכיח את עצמו ואפשר להרחיב אותו.
יורי שטרן: אנחנו במצוקה בנושא האבטחה ומאבדים אנשים רק בגלל הטעויות וחוסר גישה מקצועית ורצינית לנושא הזה.
מיכאל נודלמן: אם מדובר בכושר גופני מתאים, הרי שיש אנשים שבגיל ארבעים וחמש שהם בכושר יותר טוב מבחורים בגיל עשרים.
מיכאל נודלמן: לא מובן לי כיצד במצב כל כך קשה, כאשר לא יודעים מה יהיה בעוד שנה ובעוד שנתיים ויש מקצוענים שיודעים דברים ועברו כל מיני מלחמות, לא משתמשים בכישוריהם.
מיכאל נודלמן: צריך למצוא דרך להשתמש בכוח האדם הזה.
מיכאל נודלמן: זה לא בגלל העליה, זה בגלל ההגנה של המדינה.
מיכאל נודלמן: חייבים לעשות משהו עם האנשים האלה.
יעקב רוזנהט: אני מהיישוב חומש.
יעקב רוזנהט: כרגע יש דבר שקורה בגוש עציון שיכול לחבר את שני הדברים וכל הצדדים יצאו מרוצים ונשכרים.
יעקב רוזנהט: בעציון כרגע מגייסים אנשים לקבע, שמונה איש בכל יישוב לאבטחת היישובים.
יעקב רוזנהט: הניסוי התחיל בחטיבת עציון ויעבור אחר כך לחטיבת שומרון וכנראה לכל היישובים ביהודה ושומרון.
יעקב רוזנהט: אם תיקחו את המודל של עציון וברגע שהוא יצליח, ולפי מה שאני מבין הוא הולך לא רע, הרי שאין בכל היישובים אנשים שיכולים להתגייס למטרה זו.
יעקב רוזנהט: מדברים על שמונה איש שמאבטחים את היישובים במקום חיילים בקורסים, כך שהחיילים ימשיכו בקורסים שלהם.
יעקב רוזנהט: ע"פ המספרים יש דלתא של מאה חמישים מיליון שקל בין המצב שיש היום לבין המצב שבכל יישוב ביהודה ושומרון יהיו שמונה אנשים מגויסים בקבע ביישוב, שהם יהיו הגרעין של כיתות הכוננות.
יעקב רוזנהט: נכון להיום האנשים מגיעים אלי ליישוב, אני עושה להם אימון בשמירה, כי אין להם מספרים אישיים, אחר כך הם עוברים מטווחים, מקבלים תדריך והוראות פתיחה באש ואני שולח אותם לעמדות.
יעקב רוזנהט: באותה מידה אפשר לעשות אימון הקמה לגדוד בצורה של גדוד, לחלק אותם לקבוצות של שמונה איש לכל יישוב ולהעביר אותם ליישובים ביהודה ושומרון ובכך לפתור את הבעיה של הקורסים בצה"ל.
צבי הנדל: האם היום השמונה שדיברת עליהם הם עולים חדשים?
יעקב רוזנהט: היום בעציון מדובר בשמונה איש בכל יישוב.
יעקב רוזנהט: גויסו שמונה איש בכל יישוב לשירות קבע ותפקידם אבטחת היישוב.
יעקב רוזנהט: במקום חיילי הקורסים שכל פעם מתחלפים יש היום גרעין קבוע של שמונה איש.
יעקב רוזנהט: כיוון שלא בכל היישובים יש שמונה איש כאלה שיתגייסו לקבע, יש מקום לשלב את האנשים של הגדוד הרוסי.
צבי הנדל: האם הם יהיו מוכנים לגור שם?
יעקב רוזנהט: בהחלט.
יעקב רוזנהט: יש לעשות להם אימון הקמה במקום בו הצבא יחליט שאפשר לעשות זאת, לתת להם מספרים אישיים ולשלוח אותם ליישובים.
יעקב רוזנהט: אם תוך כדי שהותם ביישובים שלטונות הצבא יחליטו שצריך לתת להם העשרות, אפשר לעשות זאת על פי הצורך.
סלבוב יטבצקי: אני יושב ראש הארגון שנקרא איגוד קציני צבאות חוץ ואני גם סגן ראש עיריית נשר.
סלבוב יטבצקי: זה ארגון שקיים כבר כמעט שנה.
סלבוב יטבצקי: ברצוני להתייחס לדבריו של ח"כ יורי שטרן, שאנשים מעל גיל שלושים לא ילכו ללשכות גיוס לחפש עבודה.
סלבוב יטבצקי: זה נכון.
סלבוב יטבצקי: באו לארץ המון קצינים בעלי מקצוע שלא מוצאים את עצמם פה בארץ.
סלבוב יטבצקי: שמעתי שיש הרבה מקומות עבודה בצבא שמחפשים את אותם בעלי מקצוע אבל אין קשר בין האנשים הללו לבין מקומות העבודה, וזה באמת חשוב ביותר.
סלבוב יטבצקי: אצלנו בארגון יש כמאתיים איש ורובם היום מוכנים כאנשי צבא לשעבר לעשות גם שמירות ביישובים בשטחים.
סלבוב יטבצקי: האנשים הללו לא מחפשים היום תפקידים גבוהים בצבא.
סלבוב יטבצקי: הם יודעים שהם באו למדינה אחרת ועליהם ללמוד ולעשות שירות.
סלבוב יטבצקי: אלה אנשים שכל החיים שלהם, עשר ועשרים שנה למדו רק להילחם, מדוע שלא נשתמש בידע שלהם?
סלבוב יטבצקי: דיברתי עם האנשים בארגון, הם מוכנים לשרת במילואים בכל תפקיד שנדרש.
סלבוב יטבצקי: אני מבקש לבדוק את הנושא.
צבי הנדל: בנושא המשטרה, אנחנו קוראים למשטרה, לאגף כוח אדם, ומציעים שנושא הגיוס תוקם יחידה קטנה שתתמקד בגיוס של עולים, כולל הפרסום בעיתונות שהוצע כאן.
צבי הנדל: מאחר ולצערי הגדול יש גם בבתי הכלא הרבה דוברי רוסית, לא יכול להיות שבצד השני, בצד אכיפת החוק, לא יהיו דוברי רוסית באותה כמות, ובשירות קבע הפער הוא מדהים יחסית לאחוזם באוכלוסיה.
צבי הנדל: אני חוזר לצבא.
צבי הנדל: ראשית קיבלנו כאן בשורות טובות.
צבי הנדל: הדבר הראשון הוא שאתם קולטים גם מעבר לגיל עשרים ושמונה במקצועות מסוימים.
צבי הנדל: זו בשורה גדולה.
צבי הנדל: ברגע שאתם מוציאים את זה כהחלטה בכתובים, אני מבקש להעבירה אלינו.
צבי הנדל: אנחנו נדאג דרך משרד הקליטה להכניס את זה בפרסומים של המשרד לעולים, מאחר ואנשים בגילאים הללו לא מגיעים ללשכות הגיוס.
צבי הנדל: משרד הקליטה ישמח לדעת שהצבא רוצה לקבל אנשי מקצוע לשורותיו, וזאת ודאי בשורה חשובה.
צבי הנדל: את השידוך הזה אנחנו נעשה, ואם תעשו אותו לבד, תיידעו אותנו, העיקר שזה יגיע למשרד הקליטה.
צבי הנדל: ייתכן שהנושא ששמענו עליו, של אבטחת היישובים ביהודה ושומרון יוכל לפתוח פתח לסוג האוכלוסיה שדובר בה.
צבי הנדל: אני מבין שלא הולכים להקים יחידה מיוחדת, וגם אם אני חלוק על דעתכם בנושא, אני לא יכול לומר שאינני מבין אותה.
צבי הנדל: אבטחת היישובים על ידי אנשים מנוסים בתחום זה, אם הם גם מוכנים לעבור לגור שם, זה מסלול שהייתי מברך עליו.
צבי הנדל: אבקש לשמוע איפה הפרוייקט הזה עומד ובאיזה היקפים מדובר.
רוני קלינסקי: הכוונה בפרוייקט הזה היא למסד למעשה את כל נושא הגנת היישובים ביהודה ושומרון, לעשות שם מערך הגנה הרבה יותר חזק, הרבה יותר נרחב והרבה יותר רציני ממה שקיים היום.
רוני קלינסקי: הרעיון הוא להעמיד בכל יישוב כיתת כוננות קבועה של היישוב בסדר גודל של שמונה עד עשרה אנשים, בהתאם לגודל היישוב, שהם לא יהיו חיילים מתחלפים.
צבי הנדל: האם מדובר רק ביהודה ושומרון או גם בחבל עזה?
רוני קלינסקי: כרגע מדובר רק ביו"ש.
רוני קלינסקי: מדובר על סדר גודל של למעלה ממאה יישובים, בין שמונה לעשרה אנשים בכל יישוב.
רוני קלינסקי: כרגע הוחלט על ביצוע פיילוט בעשרה יישובים בגוש עציון בלבד.
רוני קלינסקי: העלויות של הפרוייקט הזה הן אדירות.
רוני קלינסקי: מחזיקים את האנשים האלה בתנאי קבע.
רוני קלינסקי: הם עובדים של משרד הביטחון, לא של צה"ל, יש כל מיני ניואנסים משפטיים בעניין הזה, אבל זה דומה מאוד לאנשי קבע, עם מדים, עם נשקים והכשרה צבאית.
רוני קלינסקי: בשלב ראשון מדובר על אנשים ששירתו בצבא בלבד.
רוני קלינסקי: מתוכנן גם שלב שני, בעקבות פנייה של חרדים, מכיוון שחלק מהיישובים שם הם יישובים דתיים.
רוני קלינסקי: דובר על חרדים תושבי המקום, שלאחר הכשרה מתאימה בין חודשיים לשלושה חודשים ישתלבו במעגל המאבטחים האלה.
רוני קלינסקי: אין שום בעיה להכניס גם עולים לעניין.
רוני קלינסקי: התנאי המחייב בכל הפרוייקט הזה הוא שהאנשים יהיו תושבי היישוב.
רוני קלינסקי: הרעיון הוא שהם יגורו ביישוב, יהיו שם בשעות היום ובשעות הלילה וידעו לתת מענה ראשוני לכל אירוע שקורה ביישוב, לפני שכוחות הביטחון מגיעים.
רוני קלינסקי: הם יהיו חמושים ומצוידים כנדרש ויוכלו לתת את המענה הראשוני, כי בדרך כלל אירוע כזה מתרחש תוך דקות.
רוני קלינסקי: לכן תנאי מתחייב הוא שהם יהיו תושבי היישוב.
רוני קלינסקי: בשלב ראשון מתבצע הפיילוט בגוש עציון, דרך המועצות והקב"טים וכל מי שנמצא ביישובים, זה אמור להתחיל בתקופה הקרובה, לדעתי התקבלה הנחיה להתחיל לאתר פוטנציאל ולגייס אנשים.
רוני קלינסקי: אנחנו רואים בזה יתרון עצום כי בשלב מסוים זה קצת יקל על אנשי המילואים.
רוני קלינסקי: זה תהליך מבורך שכרגע מתחיל כפיילוט והוא יגדל לממדים שדיברתי עליהם רק אם מדינת ישראל תממן את העלויות האלה.
רוני קלינסקי: משרד הביטחון לא יודע לממן את ההיקפים האלה.
יורי שטרן: אני חושב שיש הבדל עצום בין שלב ב' של התכנית הזאת בגיוס החרדים, שם מדובר פשוט במי שגר ביישוב ויימצא מתאים להכשרה של חודשיים, לבין אנשים שזו המומחיות שלהם.
יורי שטרן: זו ראיה אחרת של כל הנושא שנקרא אבטחה.
יורי שטרן: לכן הייתי מבקש לראות את גיוס העולים מהקבוצה הזאת כחלק מהשלב הראשון של הפרוייקט ולא של השלב השני, כי מבחינה צבאית זה שונה לחלוטין.
יורי שטרן: מה שהם עשו בעופרה ובחומש זה לא רק מילוי תפקיד פסיבי אלא בניית כל המערך אחרת.
יורי שטרן: פה יש ניסיון שאני חושב שכדאי להתייחס אליו ברצינות ולראות איך מיישמים את זה.
יורי שטרן: יש פה תרומה ייחודית שאין לה אח ורע בבניית מערך האבטחה.
יורי שטרן: קראתי את החומר וזה מדהים.
יורי שטרן: אני לא חושב שהתייחסו להגנת יישוב כלשהו בצורה כזאת קפדנית ומקצועית כמו שהם עשו ליישובים הללו.
יורי שטרן: לכן אני מבקש התייחסות שונה לניצול של המקצוענות הייחודית שיש לאנשים האלה.
יורי שטרן: תראו את זה כפיילוט בתוך פיילוט.
רומן רטנר: אני סבור שאין אפשרות לעשות לאחר שלושה חודשים מהחרדים חיילים בשביל אבטחת יחידות.
רומן רטנר: אבטחת יישובים כמו שקיימת נכון להיום זו לא אבטחה.
רומן רטנר: נכון לעכשיו יש קבוצה של בערך ארבע מאות איש, כולם מקצוענים ובעלי ניסיון.
רומן רטנר: הם גרים בכל רחבי המדינה.
רומן רטנר: אין שום בעיה לעשות מהאנשים האלה קבוצות, אין צורך לעשות את הקורסים וההדרכה.
רוני קלינסקי: זה בסדר, אבל התנאי הוא לגור ביישוב.