GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רוני קלינסקי: אם אתה גר ביישוב, אתה יכול לפנות לאחראי על הביטחון ביישוב ולבקש להצטרף לכיתת כוננות הזאת בשכר מלא.
יורי שטרן: זה דומה למה שהיה עם המשטרה.
יורי שטרן: זה לא שהם מבקשים מכם מתוך רחמים לקלוט אנשים.
יורי שטרן: יש פה משהו שאין לכם כצבא.
יורי שטרן: אין לכם מומחים לאבטחה.
יורי שטרן: אין מומחים לאבטחת יישובים, אנשים שזה המקצוע שלהם, שלא רק למדו אותו אלא יישמו אותו בפועל, בצ'צ'ניה, באפגניסטן ובמקומות אחרים.
יורי שטרן: ואתם חושבים איך להכניס את המשאב החדש הזה לתוך המגירות הקיימות בלבד.
יורי שטרן: אנחנו מבקשים מכם לפתוח את המסגרות הקיימות ולראות איך מנצלים את המצב הייחודי הזה.
יורי שטרן: אל תגיד לו, תירשם ותלך, תחשוב יחד איתו.
רוני קלינסקי: אני לא צריך מומחים.
רוני קלינסקי: אני צריך מאבטחים.
רוני קלינסקי: מומחים יש לנו מספיק.
יורי שטרן: אין לך מומחים.
יורי שטרן: אין לאף יישוב ביש"ע מומחים לאבטחה.
יורי שטרן: זה לא עניין של כסף, זה עניין של תפיסה.
יורי שטרן: הכסף מתבזבז בתפיסות הלא נכונות ולנו יש תפיסה אחרת.
יורי שטרן: תשבו יחד איתם ותראו בפגישה איך לנצל את זה.
יורי שטרן: חלק מהם לפחות מוכנים ללכת ליישובים.
יורי שטרן: יכול להיות שבחלק מהמקומות כדאי שיהיה תושב האזור וישרת ביישוב.
יורי שטרן: תראו את זה כאופציה להגביר בצורה דרמטית את אבטחת היישובים.
יורי שטרן: אחר כך יבוא התור של אבטחת אתרים, כי גם נושא זה לקוי, ולמדנו שחיזבאללה כבר אוסף מידע על תחנות חשמל, תחנות דלק וכדומה וחושב על פיגועים אסטרטגיים, שחס וחלילה עוד יבואו.
יורי שטרן: ואצלנו הכל פתוח, אפשר לעבור דרך מחנה צבאי בלי שום בעיה.
יורי שטרן: יש פה דבר שלא שייך לגיוס עצמו אלא לתפיסה אחרת.
יורי שטרן: אני מציע שמי שאחראי על התכנית הזאת, על הפיילוט הזה, ישב עם אותם אנשי מקצוע ותראו איך משלבים את היכולות שלהם בתכנית שלכם.
רומן רטנר: אנחנו בקשר עם הקב"טים.
רומן רטנר: הם מוכנים לקבל אותנו לעבודה אבל הבעיה היא שאין לנו מספר אישי לצה"ל.
רוני קלינסקי: מייד לאחר שנתחיל את הגיוסים האלה, תינתן קודם כל עדיפות ליוצאי צבא שגרים ביישובים.
רוני קלינסקי: בהמשך נכשיר גם אנשים שלא שירתו בצבא.
רוני קלינסקי: אמרתי שזה התחיל כי פנו אלינו חרדים.
רוני קלינסקי: אני שומע עכשיו את הנושא הזה ואני חושב שזה פתרון מצוין ואנחנו יכולים להרוויח אנשים מנוסים וטובים שיכולים לתת מענה אולי יותר טוב מכל אחד אחר.
צבי הנדל: אם אני מסכם את מה שאתה אומר, המגבלה של העדר מספר אישי תיפתר בתנאי היחיד שאותם מתגייסים גרים ביישוב.
רוני קלינסקי: מי שמוביל את כל הנושא הזה הוא דן זיו, קב"ט יש"ע, ופיקוד מרכז האחראי על כל הנושא של הגנת היישובים.
יורי שטרן: ברצוני להציע הצעה נוספת.
יורי שטרן: אפשר לעשות לאותם ארבע מאות איש את אותה הכשרה וטירונות קצרה מעבר לגיל עשרים ושמונה.
יורי שטרן: אפשר לקחת את הקבוצה הזאת ולתת להם הכשרה של שלושה שבועות או כמה שמקובל.
יורי שטרן: אני עליתי בגיל שלושים ושתיים ובגיל שלושים וארבע עשיתי טירונות של שלושה שבועות, וזה היה נורמלי אז, כולם היו מתגייסים ככה.
יורי שטרן: זה יפתח בפניהם הרבה מאוד אופציות נוספות במערכות הגיוסים והמילואים השונות וגם יאפשר להשיג רשיון לנשק.
יורי שטרן: זה יפתח בפניהם הרבה מאוד אופציות בנוסף למסגרת הגנת היישובים וגם במסגרת זו.
יורי שטרן: אני מציע שתיקחו את הקבוצה הזאת, את שכבת הגיל הזאת, אלה שהיו קצינים או בעלי מקצועות ייחודיים, ותעבירו אותם טירונות קצרה בשביל להכשיר אותם למילוי תפקידים שונים שיכולים לסייע למערכת הביטחון.
צבי הנדל: אני אחדד את דבריו של יורי.
צבי הנדל: אף אחד לא אוהב שאומרים שיש מומחים יותר טובים ממנו.
צבי הנדל: גם אני חושב שיושב ראש ועדת עליה קליטה ותפוצות בארץ ישראל הכי טוב זה צבי הנדל, ושאף אחד לא ייתן לי עצות כי אני יודע הכל.
צבי הנדל: ודאי וודאי כאשר מדברים על צה"ל, הצבא הגדול והחזק שכולנו אוהבים.
צבי הנדל: והנה בא יורי ורוצה לתת עצות לצבא שלנו.
צבי הנדל: זה מאוד לא נוח.
צבי הנדל: אבל אם נשתמש בהצעה של יורי נוכל להרוויח מזה.
צבי הנדל: ניתן לעשות מעין שלב ב' מקוצר לגילאים יותר גבוהים, בנוסף למקצועות שהזכרתם, רק למי שהיה קצין, בשביל שנוכל להכניס אותו למחזור המילואים.
צבי הנדל: אם אני מבין נכון, הרי אין לנו עודף מילואימניקים.
צבי הנדל: מדובר באנשים מעל גיל עשרים ושמונה ועד גיל שלושים וחמש או ארבעים או כפי שייקבע, שהיו קצינים בחוץ לארץ ורוצים להיכנס למערך המילואים.
צבי הנדל: אפשר לתת להם הכשרה קצרה ומספר אישי וכך להכניס אותם למחזור המילואים, ויצאנו כולנו מורווחים.
צבי הנדל: את הפרסומים שיהיו לכם בנושא אבקשכם להעביר אלינו.
צבי הנדל: את ההחלטה שקיבלתם בנושא שילוב באבטחת יישובים ביש"ע, אבקש להוריד כמה שיותר מהר לשטח בכדי שאפשר יהיה להתחיל בתהליך כזה.
צבי הנדל: תודה רבה, הישיבה נעולה.
צבי הנדל: אני מאד מעריך שהשר שרנסקי הצטרף לדיון, למרות שזה לא נושא שבתחום משרדו, אבל הנושא הוא בנשמתו.
צבי הנדל: אביטל אפל ממחלקת המחקר של הכנסת, שעוזרת לנו בוועדה, הכינה לנו שלושה דפים שמונחים לפניכם בנושא השפעת הרפורמה במס על עולים, בעיקר מארצות הרווחה.
צבי הנדל: אחד הדברים שהביאו לאותה הצעה הוא למנוע בריחת הון מישראל.
צבי הנדל: זה ההיגיון שמסתתר מאחורי השינוי הזה, וכשאנחנו מדברים על עולים חדשים זה בדיוק ההיפך.
צבי הנדל: זאת אומרת, ההון נכנס לישראל, והעובדה שחלק מההון נמצא בחוץ-לארץ, יכול היה להישאר גם עם היתרה בחוץ-לארץ יחד עם העולה שלא היה מגיע, ואז בכלל לא היתה בעיה.
צבי הנדל: אני אומר את זה בציניות, למי שלא מכיר אותי.
צבי הנדל: אני חייב לומר שיש פה פרטים מרגיזים, אבל חשבתי שהשינוי הוא עוד יותר דרסטי מכפי שהוא.
צבי הנדל: זאת אומרת שכשאני עובר על החומר – ונתנו אותו גם לארגוני העולים שיעברו עליו כדי לראות אם אין טעות בהכנתו – יש דבר אחד או שניים שמכבידים על העולה, אבל חלק מהדברים לקחו בחשבון דווקא בזהירות רבה שלא לפגוע, ואפילו טיפה לשפר.
צבי הנדל: למשל, סעיף 2.1 – פטור ממס רווח הון למי שנעשה תושב ישראל, בעיקר עולים חדשים, "תוארך תקופת הפטור ממס רווחי הון למי שנעשה תושב ישראל, על מכירת נכס חוץ שרכש בחו"ל בעת היותו תושב חוץ, לעשר שנים ממועד היותו תושב ישראל", וזאת במקום שבע שנים על-פי הדין הקיים היום".
צבי הנדל: זאת אומרת, יש בשוליים גם תיקונים לטובה.
צבי הנדל: אבל הקטע הקשה, ואני קורא מתוך הדו"ח, הוא שהמיסוי הופך להיות אישי ולא טריטוריאלי.
צבי הנדל: "כיום על-פי עקרונות המיסוי הטריטוריאלי, עולים חדשים שהופכים להיות תושבים אינם חייבים במס על ריבית הנובעת מפיקדון בחו"ל" – זה בעצם הסעיף המרכזי שבו יש נזק – "או על דמי שכירות מנכסי מקרקעין בחו"ל או על קצבאות בחו"ל.
צבי הנדל: בעקבות המעבר לבסיס מיסוי אישי-פרסונלי הכנסות מהסוגים הנ"ל צפויות להתחייב במס בישראל".
צבי הנדל: "הוועדה מציעה שמי שנעשה לתושב ישראל, כלומר עולה חדש, יהא זכאי לפטור ממס לגבי הכנסה מריבית, דיבידנד, דמי שכירות וקצבאות מחו"ל למשך חמש שנים מהמועד בו הפך לתושב ישראל".
צבי הנדל: השינוי המוצע מרע את מצב העולים ביחד למצבם המקורי".
צבי הנדל: לפי החומר שאני קיבלתי מהעולים, הם מדברים על תקופת הסתגלות לפחות של עשר שנים.
צבי הנדל: למי שבארץ עשר שנים מכניסת החוק, ומי שלא בארץ – מיום עלייתו לארץ עשר שנים.
צבי הנדל: יכולים להיות גם פתרונות מסוג אחר, אבל דווקא מעולים מבריטניה למדתי דבר הפוך.
צבי הנדל: הרי החקיקה אומרת פחות או יותר שלא יהיה כפל מס בין מדינות, ודווקא עולים מבריטניה אומרים שאם לא יוטל מס מינימלי בישראל, יוטל על כך מס בבריטניה, ובוודאי אין להם ענין לשלם מסים בבריטניה ולא בישראל.
צבי הנדל: זאת אומרת, יכול מאד להיות שאם נתעמק קצת בענין אז חלק מעדיפים אפילו מיסוי לטווח קצר יותר מעשר שנים.
צבי הנדל: זה תלוי בחקיקה של מדינות המוצא שלהם.
צבי הנדל: בקיצור, זה לא מסובך, אבל עם טיפת תשומת-לב נראה לי שכולנו יכולים לצאת מורווחים וגם המדינה לא תפסיד.
צבי הנדל: והדבר החשוב ביותר בעיניי – אני חייב להגיד את זה ואל תכעסו עליי – הוא המסר יותר מהעלות הכספית.
צבי הנדל: אני לא מזלזל בעלות הכספית, אבל כשאני כל-כך רוצה שתבוא עלייה ברוכה מארצות רווחה – לא שהעלייה מברית-המועצות היא לא ברוכה, אני מאושר ממנה – אבל אני רוצה שגם יבואו יהודים מארצות-הברית בעיקר, שם יש לנו מאסה גדולה של יהודים.
צבי הנדל: המסר הוא גם בגלל הפוליטיקאים שעושים הרבה רעש מכל בעיה קטנה, שיכולה לצאת לשם בצורה מאד מסולפת ולגרום לנו נזק, וככל שנצליח לתקן, נראה לי שזה לא יעלה לנו הרבה אבל הרווח בעלייה יהיה הרבה יותר גדול.
צבי הנדל: כבוד השר, אני מאד שמח שטרחת ובאת.
צבי הנדל: אני יודע שאתה נלחם על הענין בממשלה.
צבי הנדל: אני הוצאתי בענין זה מכתבים גם לראש הממשלה, ואני רוצה שנטכס יחד עצה, כי הכוח של חברי הקואליציה בהצבעה הוא הרבה יותר גדול.
נתן שרנסקי: תודה רבה.
נתן שרנסקי: אני מאד מודה לך על ההזדמנות לבוא לכאן.
נתן שרנסקי: לא היה לי קל לבוא כי יש לי היום סיור בצפון, אבל הזזתי קצת את הדברים כי היה חשוב לי לבוא לכאן.
נתן שרנסקי: אני הייתי בוועדה הזאת הרבה פעמים במשך הרבה שנים, עוד לפני שנכנסתי לפוליטיקה, כשדנו פה על יהדות ברית-המועצות, מזרח אירופה ואתיופיה.
נתן שרנסקי: לא זכור לי שדובר פעם על קליטת עולים מארצות הרווחה, כי מובן מאליו ששם יש הרבה פחות בעיות.
נתן שרנסקי: אני חושב כמוך, שהפעם לא מדובר כאן רק על בעיה כספית אלא על מסר, אם יש כאן פגיעה באמנה בין מדינת ישראל לבין העם היהודי שעדיין לא יושב בציון, ואני מרגיש שיש כאן פגיעה.
נתן שרנסקי: דרך אגב, אני חייב להגיד שיאיר רבינוביץ עשה עבודה מצוינת בשתי ועדות.
נתן שרנסקי: כשר השיכון אני חייב להגיד שבתחום הנדל"ן נעשתה עבודה יוצאת מן הכלל.
נתן שרנסקי: גם העקרונות שבבסיס הוועדה הזאת טובים, אבל לא הופתעתי שבנושא קטן, צדדי של מיסוי אנשים שבאים מארצות רווחה, שגם כך הם חיים די טוב ומצליחים, גם ועדת בן-בסט וגם ועדת רבינוביץ לא כל-כך העמיקה וניתחה ושמה לב, אבל אני חייב להגיד שאחרי הביקורת שלי בממשלה נעשו גם צעדים לתיקון.
נתן שרנסקי: *** עם זאת, מדינת ישראל, כל הרזון דאט'ר של הקיום הוא קיבוץ גלויות, ואנחנו עושים מאמצים רבים להביא יהודים מכל העולם ובכל מדינה נעשים מאמצים מסוג אחר.
נתן שרנסקי: כשאנחנו צריכים לשבור את מסך הברזל, זה מאמץ של העולם כולו, שמדינת ישראל מובילה ומצליחה.
נתן שרנסקי: כשאנחנו צריכים לשבור מסך זהב בארצות-הברית זה מאמץ מסוג אחר לגמרי.
נתן שרנסקי: גם לא כל העולם לוחם בשביל לשבור את מסך הזהב.
נתן שרנסקי: כל עולה פוטנציאלי לוחם בעצמו, הוא צריך להחליט בינו לבין עצמו על העתיד של משפחתו, וכאן יש מסך זהב מאד חזק, יש לו הרבה אפשרויות באמריקה, הוא יכול להרוויח הרבה כסף והוא צריך להתחיל לעשות צעד מאד לא פשוט.
נתן שרנסקי: אני אישית מכיר הרבה אנשים שהיו צריכים לעשות בניגוד לדעת המשפחה הציונית שלהם, חבריהם הציונים ובתי הספר שלהם ציונים, אבל ברגע שהיה צריך לעלות, כולם אמרו: מה, השתגעת, באמת?
נתן שרנסקי: ציונות זה טוב אבל אתה פוגע בילדים שלך, במעמד שלהם וכו'.
נתן שרנסקי: ואז באים שליחי הסוכנות ומתחילים להסביר שהמדינה שלנו מוכנה לעשות כך וכך ומתחילים לתת עצות איך להסדיר את כל קרנות הפנסיה ושיהיו לך הכנסות פאסיביות וכו', ואז הוא מתכנן את שארית חייו מגיל צעיר של 50 עד 120, הוא בא לכאן, מתחיל לחיות וליהנות מקרנות הפנסיה, ופתאום המדינה מחליטה שממחר אתה תתחיל לשלם מס על קרנות פנסיה.
נתן שרנסקי: אני מבקש סליחה מראש שמיד אחרי שאסיים לדבר אני אסע לחיפה, אבל אני מכיר היטב את העמדה של יאיר רבינוביץ, והוא מכיר את עמדתי.
יאיר רבינוביץ: בעקבות הדרישות שלך כבר שינינו כמה עמדות.
נתן שרנסקי: נכון.
נתן שרנסקי: עם זאת, אתה יודע שעד היום יש פנסיונרים שלא משלמים מס מהכנסות שלהם מקרנות פנסיה, ומחר הם יתחילו לשלם.
יאיר רבינוביץ: בנושא הזה דווקא תיקנו.
נתן שרנסקי: תיקנתם כך שהם לא ישלמו מס יותר משהם היו משלמים אם הם היו באמריקה.
נתן שרנסקי: אבל הם לא עומדים לחזור לאמריקה, ואנחנו לא רוצים שהם יחזרו לאמריקה.
נתן שרנסקי: אם הם ממשיכים להישאר פה הם יתחילו לשלם מס.
נתן שרנסקי: על זה הוויכוח.
נתן שרנסקי: יושבים כאן מומחים ונציגים של ארגוני העולים והם יסבירו למה זה קשה.
נתן שרנסקי: אני אומר, מעבר לזה שזה קשה, יחד עם זה אני כשר השיכון צריך לעמוד מול משפחה חד-הורית שהורדתי לה, נגד רצוני אבל לפי החלטת ממשלה, סיוע בשכר-דירה ח-1.100 שקל ל-600.
נתן שרנסקי: יגידו: זה דבר שולי.
נתן שרנסקי: זה לא שולי, כי כאן זה לא רק ענין של כסף, כאן זה אמנה בין ישראל לבין העם היהודי ואם אנחנו רוצים לעבוד קשה ולהביא יהודים גם מאחורי מסך הברזל מהעולם השלישי, אבל גם מאחורי מסך הזהב ממדינות כמו אמריקה, אנחנו חייבים להיות מאד רגישים לנקודה הזאת.
נתן שרנסקי: על כן אני חושב שזה מאד מתאים שוועדת העלייה והקליטה תדון בזה ואני מקווה שיחד, אלה שבממשלה ואלה שעדיין לא בממשלה, נצליח לשכנע איש טוב, מומחה גדול, יאיר רבינוביץ, להביא לשינויים.
נתן שרנסקי: השינויים מבחינתנו צריכים להיות מאד פשוטים, שהכנסות פאסיביות מקרנות פנסיה שנצברו לפני העלייה ארצה לא ימוסו, ולתת תקופת הסתגלות של עשר שנים.
צבי הנדל: תודה, כבוד השר.
צבי הנדל: מר רבינוביץ, א.
צבי הנדל: תודה שבאת.
צבי הנדל: אני לא מכיר את הדעות של כולם, אבל לדעתי עשיתם עבודה נהדרת.
צבי הנדל: לא שאתה זקוק למחמאות.
יאיר רבינוביץ: בכל זאת נעים לשמוע.
צבי הנדל: אין לנו הרבה התנגדויות.
צבי הנדל: הנושא היחיד שמדובר בו פה, וגם הקדמתי ואמרתי לפני שנכנסת שהוא הרבה-הרבה יותר ענין פסיכולוגי, ולאנשי כלכלה קשה עם פסיכולוגיה, למרות שחלק נכבד מהכלכלה הוא פסיכולוגיה, ודאי כשמדובר בעלייה מארצות הרווחה.
צבי הנדל: מאחר שהישיבה הזאת נערכת בצורה אוהדת, אנחנו לא ב"עליהום" על המסקנות שלכם, יש לי בקשה.
צבי הנדל: קודם-כל תסביר לנו איך בדיוק, להבנתך, זה משפיע על העולים החדשים.
יאיר רבינוביץ: קודם-כל תודה רבה ובוקר טוב.
יאיר רבינוביץ: אנחנו במדינת ישראל עוברים לשיטת מיסוי חדשה לגבי כלל האוכלוסייה.
יאיר רבינוביץ: הרפורמה הזאת היא לא רפורמה לעולים חדשים, היא רפורמה במערכת המס לכלל עם ישראל, לכל מי שחי פה ונמצא אתנו פה.
יאיר רבינוביץ: המעבר למיסוי החדש מתחייב כבר שנים רבות.
יאיר רבינוביץ: ממשלות רבות, שרי אוצר רבים, נציבים רבים ניסו להביא רפורמות בנושי מיסוי וכשלו.
יאיר רבינוביץ: הרפורמה האחרונה שעברה היתה בשנת 1975 ומאז הרפורמות נכשלו.
יאיר רבינוביץ: אנחנו מאד מקווים שהרפורמה הזאת יוצאת לדרך ותהפוך לחוק מדינה כבר בעתיד הקרוב.
יאיר רבינוביץ: בגדול הרפורמה הזאת מפחיתה שיעורי מס על עבודה.
יאיר רבינוביץ: מצד שני מגדילה מס על ההון במקום שהמס על ההון היה נמוך מדי, או בשיעור אפס, ומפחיתה שיעורי מס על הון במקום שהמס על ההון היה גבוה מדי, דהיינו היה 50%, וממסה פעילות של ישראל והשקעות של ישראלים מחוץ לישראל.
יאיר רבינוביץ: אלה בגדול שלושת הנושאים המרכזיים שהרפורמה הזאת עוסקת בהם, והיא חלה על כלל הישראלים, כולל ישראלים ותיקים שעבדו פה כל חייהם, חסכו וידעו את שיטת המס הקיימת.
יאיר רבינוביץ: הם מגיעים לגיל זקנה וכללי המשחק משתנים.
יאיר רבינוביץ: הדברים מקובלים בעולם כולו.
יאיר רבינוביץ: בעולם כולו שיטות המיסוי משתנות.
יאיר רבינוביץ: יש תיקונים בפקודת מס הכנסה, או בחוקי מס הכנסה בכל מקום בעולם וזה דבר מקובל, לא דבר אופייני.
יאיר רבינוביץ: להיפך, פה אולי עושים את זה פחות מדי.
יאיר רבינוביץ: הקפדנו מאד שכל התיקונים יחולו מכאן ואילך.
יאיר רבינוביץ: אין פה שום דבר בתחולה רטרואקטיבית.
יאיר רבינוביץ: יש קבוצות אוכלוסייה מסוימות שמרגישות פגועות מבחינה זו, בעיקר הוותיקים יותר מבינינו שכל חייהם חסכו וחשבו שהם חיו במשטר של פטור ממס על ההון ופתאום ממסים את ההון.
יאיר רבינוביץ: שיעור המס על הכנסות פאסיביות הוא מתון ביותר – 15%, מתון יחסית לכל קריטריונים בין-לאומיים.
יאיר רבינוביץ: לגבי העולים החדשים הלכנו לקראתם בכמה נושאים מרכזיים וחשובים ביותר.
יאיר רבינוביץ: על-פי הדין שנוהג עד היום נכסי ההון של עולה חדש שהיו לו מחוץ לישראל טרם עלייתו ארצה, ושהוא מוכר אותם, פטורים ממס בישראל למשך שבע שנים מיום עלייתו לישראל.
יאיר רבינוביץ: לאחר שבע שנים ועוד יום הוא חייב במס על מכירת הנכס הזה.
יאיר רבינוביץ: אנחנו תיקנו את הקטע הזה, שלפי דעתי הוא מאד מהותי.
יאיר רבינוביץ: הגדלנו את התקופה לעשר שנים במקום שבע שנים.
יאיר רבינוביץ: יותר מזה, בעשר שנים ויום לא שללנו את הפטור.
יאיר רבינוביץ: אמרנו: אנחנו לא נכריח את העולים החדשים, בתום עשר שנים למכור את הנכסים.
יאיר רבינוביץ: כמו שקודם בתום שבע שנים היו חייבים למכור את הנכסים כדי לזכות בפטור.
יאיר רבינוביץ: אמרנו שהפטור של עשר שנים יישמר גם הלאה.
יאיר רבינוביץ: זאת אומרת, אם למישהו היה נכס מחוץ לישראל, לפני שהוא היה עולה חדש, במשך שנתיים, ואחר-כך עשר שנים הוא מחזיק אותו כתושב ישראל, ואחר-כך עוד שנתיים הוא מחזיק אותו כתושב ישראל, ואז הוא מוכר אותו, הוא יהיה חייב במס רק על 2/14.
יאיר רבינוביץ: זאת אומרת, אותה תקופה שעברה מעשר שנים מהיום שהוא עלה לישראל, יחסית לסך כל התקופה שהוא החזיק את הנכס בישראל.
יאיר רבינוביץ: אין ספק שזו הטבה מפליגה, מאד חשובה, והיא גם עניינית.
יאיר רבינוביץ: לא באנו לעשות טובה לעולים.
יאיר רבינוביץ: חשבנו שזה לא נכון להכריח בן-אדם, במקום שיקולי מס, למכור נכס שמבחינה כלכלית זה נכון שהוא רוצה להחזיק בו, והשיטה הקיימת הכריחה אותו לממש את הנכס הזה.
צבי הנדל: עד עכשיו, שבע שנים ויום הוא שילם על הכל?
יאיר רבינוביץ: על הכל.
יאיר רבינוביץ: א.
יאיר רבינוביץ: הגדלנו את התקופה לעשר שנים.
יאיר רבינוביץ: ב.
יאיר רבינוביץ: אמרנו, אם עברת את עשר השנים תשלם רק על החלק היחסי.
יאיר רבינוביץ: לגבי הכנסות פאסיביות מחוץ לישראל אמרנו: חמש שנים מיום העלייה יהיה פטור ממס על הכנסות פאסיביות.
יאיר רבינוביץ: מה שתושב ישראל אחר, כולל תושבים ותיקים, ממוסים מיום 1 בינואר 2003, למרות שמשטר המס שהם חיו בו עד היום היה פטור.
יאיר רבינוביץ: מיום 1 בינואר 2003 חייב – עולים חדשים פטורים ממס חמש שנים מיום עלייתם לישראל.
יאיר רבינוביץ: כולל, כמובן, עולים שהגיעו לפני 2003, אם לא עברו חמש שנים מהמועד שעלו לישראל.
יאיר רבינוביץ: לגבי הכנסות פאסיביות בישראל – פיקדונות של תושבי חוץ מחוץ לישראל – יש להם פטור כמו שהיה קודם – עשרים שנה.
יאיר רבינוביץ: זאת אומרת, אם למישהו יש פיקדון והוא העביר אותו לישראל, עשרים שנה הוא פטור ממס על הריבית.
יאיר רבינוביץ: התיקון הוא רק חמש שנים על הכנסות מחוץ לישראל.
יאיר רבינוביץ: באופן מעשי לא היה צורך בזה, כי ההכנסה היתה על בסיס קבלה ואז כולם לא העבירו את זה לארץ ובעצם היו פטורים ממס עד היום הזה בעקיפין.
יאיר רבינוביץ: פנסיה.
יאיר רבינוביץ: כל מי שמקבל פנסיה חייב במס בישראל.
יאיר רבינוביץ: הדבר נוגע בעיקר לעולים מארצות-הברית, ששם על-פי האמנה זכות המיסוי לפנסיה היא בידי ישראל ולא בידי ארצות-הברית.
יאיר רבינוביץ: היות ובפועל לא העבירו את הכסף ישירות לישראל, בפועל הם היו פטורים ממס.
יאיר רבינוביץ: בעקבות ישיבת הממשלה תיקנו את זה ואמרנו, היות והמס בישראל ייתכן שהוא גבוה מהמס שחל בארצות-הברית על אותן פנסיות, הוא יהיה חייב במס בישראל, אבל שיעור המס שיחייבו את הפנסיות האלה לא יהיה גבוה יותר ממה שמשולם על-ידי תושב ארצות-הברית בארצות-הברית על אותה פנסיה.
יאיר רבינוביץ: זאת אומרת, לא מרעים את מצבו של העולה כתוצאה מזה שהוא הגיע לישראל.
יאיר רבינוביץ: הוא ישלם אותו מס שמשלם עמית שלו שחי בארצות-הברית, על אותה פנסיה.
יאיר רבינוביץ: אותו דבר לגבי יתר העולים, כל אחד בארץ מוצאו, אבל זה בעיקר בעייתי לגבי עולים מארצות-הברית.
יאיר רבינוביץ: המס על הפנסיה יכול להיות נמוך יותר, אם שיעור המס בישראל נמוך יותר, אבל הוא לא יהיה גבוה יותר ממה שהיה חל על אותו עולה, או על מה שחל על חבר של אותו עולה שנמצא שם באותם תנאים.
צבי הנדל: אני מבקש לשמוע עכשיו שניים מנציגי העולים שמצויים בחומר ויודעים להתבטא טוב בדיוק למה הבעיה.
צבי הנדל: רואה-חשבון ברודי, בבקשה.
רו"ח מיכאל ברודי: אני עולה חדש-ישן מאנגליה, רואה-חשבון אנגלי וגם ישראלי.
רו"ח מיכאל ברודי: אני חושב שיש כמה בעיות שנוגעות לביצוע.
רו"ח מיכאל ברודי: אם אתם רוצים לעקוב אחרי הנכסים של אנשים שעולים ארצה, זאת אומרת שכאשר הם יפנו לשליחים הם יצטרכו להגיש הצהרת הון.
רו"ח מיכאל ברודי: זאת הגישה הראשונה שכאשר הם מגיעים ארצה הם צריכים להגיש הצהרת הון.
רו"ח מיכאל ברודי: אחרת איך יהיה מעקב בהמשך הדרך?
רו"ח מיכאל ברודי: אני חושב שאחרת אתם לא יכולים לבצע את זה.
רו"ח מיכאל ברודי: לדעתי, ברגע שהם נפגשים עם השליח זה כבר מבריח אותם.
רו"ח מיכאל ברודי: דבר שני, ביצוע.
רו"ח מיכאל ברודי: הצעתם שיחשבו את המס והמס לא יעלה על המס שישולם בארץ המוצא.
רו"ח מיכאל ברודי: זאת אומרת שכל פקיד מס הכנסה צריך לדעת איך לחשב את המס.
רו"ח מיכאל ברודי: או לחלופין, כל נישום זקן צריך לשכור שירותים של רואה-חשבון מארץ המוצא שלו שיעשה את החישוב, ואני בטוח שהמפקחים מהשורה לא יבינו כלום, ותצטרך להיות מחלקה מיוחדת לדברים האלה.
רו"ח מיכאל ברודי: אני רואה תסבוכת לא נורמלית בחישובים האלה.
רו"ח מיכאל ברודי: דבר נוסף.
רו"ח מיכאל ברודי: עד היום העולים מאנגליה לא משלמים בכלל מס על הפיקדונות בחוץ-לארץ.
רו"ח מיכאל ברודי: זו הטבה שהיתה להם הרבה שנים, ומי שעלה כבר בגיל 60 –65 ומגיע ארצה בנתונים מסוימים שהובטחו לו על-ידי השליחים ועל-ידי מדינת ישראל, הם באו לנוח עם המשפחה שלהם, לעזור למשפחה, הם מביאים הרבה הון, ופתאום משנים את כללי המשחק.
רו"ח מיכאל ברודי: לדעתי זה שולל את כל הרציונל של מדינת ישראל, שרוצה לעודד עלייה.
רו"ח מיכאל ברודי: אני חושב שצריך לעזור להם לנוח בלי להפוך להם את עולמם.
רו"ח מיכאל ברודי: יש אנשים בגיל 75 – 80 שכבר עברו את חמש השנים.
רו"ח מיכאל ברודי: כי מה התיקון קובע?
רו"ח מיכאל ברודי: חמש שנים מיום העלייה, לא מיום תחולת החוק.
רו"ח מיכאל ברודי: כלומר, מי שכבר נמצא בארץ ארבע שנים וחצי, ביום 1 בינואר 2003 הכל ישתנה בלי שנתנו להם זמן להתכונן, אם הם בכלל יכולים להתכונן.
רו"ח מיכאל ברודי: בסופו של דבר זה עלול להבריח אנשים, לא רק לדחות אנשים שרוצים לעלות ולהיות עם המשפחה, אלא אני בטוח שיש כאן אנשים שיירדו מהארץ ומדינת ישראל תפסיד מאי-הבאת הכסף מחוץ-לארץ.
רו"ח מיכאל ברודי: כי כל אחד שעולה לארץ מוכר את ביתו בחוץ-לארץ וקונה בית כאן.
רו"ח מיכאל ברודי: גם נפסיד הכנסות מהפנסיה שהם היו אמורים להביא לארץ.
רו"ח מיכאל ברודי: אם תחשבו על אלפי אנשים שנמצאים פה ומקבלים פנסיה, אני חושב שזה יעלה על הסכום של הסיוע השנתי של ארצות-הברית שהם מביאים לכאן.
רמונד דרמון: אני רואה שלוש בעיות.
רמונד דרמון: אחת, אנחנו נמנע עלייה פוטנציאלית שבדרך, במיוחד מצרפת שבה יש עכשיו התעוררות.
צבי הנדל: מה יציק להם?
צבי הנדל: תסביר לי מה הבעיה.
רמונד דרמון: בצרפת עושים הצהרת הון כל שנה, כל מי שהוא תושב צרפת וכל מי שמקבל היום פנסיה, אם הוא רוצה להמשיך לקבל פנסיה הוא יישאר עם דרכון צרפתי, ובכל מקרה הוא חייב להגיש הצהרת הון כל שנה.
רמונד דרמון: זאת אומרת שכאשר הוא מגיע לארץ אתה לא יודע כמה הוא יהיה חייב, אם בכלל, אבל הוא יידע כמה הוא ישלם וכמה הוא משלם כבר שנים מפני שהוא בפנסיה.
רמונד דרמון: מי שלא משלם היום מס בצרפת ומקבל היום פנסיה כאן, הוא יחיה בצמצום, וכפי שאתם יודעים, אם לחיות בצמצום אז מעדיפים לא לחיות פה אלא שם.
צבי הנדל: למה הוא יעדיף להמשיך לחיות שם?
צבי הנדל: הרי גם שם הוא ישלם מס.
רמונד דרמון: לא, שם הוא לא ישלם, כי הוא עושה הצהרת הון כל שנה והוא יודע כבר כמה הוא יעשה.
רמונד דרמון: אבל פה לא שאלו אותו כמה שילמת שם וכמה תשלם שם.
יאיר רבינוביץ: כן.
יאיר רבינוביץ: אנחנו נדבר על בעיות טכניות.
צבי הנדל: מר רבינוביץ אומר שבכל מקרה לא תשלם יותר מס ממה שהיית משלם בארץ המוצא.
רמונד דרמון: ואם הוא לא משלם שם?
יאיר רבינוביץ: הוא לא ישלם גם פה.
יאיר רבינוביץ: אני דואג לאלה שבאים לכאן עם פנסיה קטנה כדי לחיות עם הילדים ועם הנכדים.
יאיר רבינוביץ: בעיה שנייה, הם ישאירו את ההון שלהם שם, ופה הם ימשכו כסף בכספומט עם כרטיס אשראי.
יאיר רבינוביץ: זה אותו דבר.
יאיר רבינוביץ: המס הוא על בסיס פרסונלי עולמי.
רמונד דרמון: כשאני מדבר על עולים מצרפת אני מדבר על אלפי אנשים שבאים לכאן לאחר שהם יוצאים לפנסיה.
שמעון גליצר: כמה הערות טכניות.
שמעון גליצר: אם אומרים שלא ישלם על פנסיה יותר מאשר שילם בארץ מוצאו, אני הבנתי ממה שכתוב בהצעה, וגם ממה שאמרתם, שאם היה צריך לשלם בארץ מוצאו X, פה הוא ישלם X.
שמעון גליצר: אם הוא היה גר שם הוא היה משלם X, אבל כל זמן שהוא לא גר שם הוא לא צריך לשלם אפס.
שמעון גליצר: ראשית כל, אין לו זיכוי מס ואין לו קיזוז מס, ואז הוא ישלם פה מה שהוא לא היה צריך לשלם אם היה גר בצרפת במקום באנגליה.
יאיר רבינוביץ: גם שם ממסים על בסיס פרסונלי.
שמעון גליצר: אמריקאי כן משלם מס על פנסיה ואז הוא יכול לקזז חלק מהמס שהוא משלם שם נגד המס הישראלי.
שמעון גליצר: אבל אם אין לו שם מס, מסיבה כלשהי, - - -
יאיר רבינוביץ: אז גם פה הוא לא ישלם.
שמעון גליצר: אבל אם כתוב לפי מה שהוא שילם שם, אז צריך לדייק, כי זה לא ענין איפה הוא גר, אלא שהוא גר פה הוא צריך לשלם שם.
יאיר רבינוביץ: לא זאת הכוונה.
יאיר רבינוביץ: כי לפי האמנה עם ארצות-הברית זכות המיסוי על פנסיה היא בישראל.
יאיר רבינוביץ: אנחנו משווים את זה למה היה קורה אם היה יושב שם.
יאיר רבינוביץ: אם היה פטור ממס, הוא יהיה פטור גם פה.
יאיר רבינוביץ: אם היה משלם 5%, ישלם פה 5%.
יאיר רבינוביץ: ואם הוא משלם שם, יקבל קרדיט פה.
שמעון גליצר: סליחה, אבל זכות הקיזוז היא לא בישראל, כי מקור ההכנסה מפנסיה בארצות-הברית הוא ארצות-הברית.
יאיר רבינוביץ: לפי האמנה בין ישראל לבין ארצות-הברית זכות המיסוי בפנסיות עברה לישראל.
יאיר רבינוביץ: אם אנחנו טועים והוא משלם מס בארצות-הברית, הוא לא ישלם פה.
שמעון גליצר: יפה.
שמעון גליצר: העולה מארצות-הברית לא ישלם והעולה מקנדה ומאנגליה ישלם.
יאיר רבינוביץ: החבר שלו יושב בקנדה.
יאיר רבינוביץ: כמה מס הוא ישלם על הפנסיה?
יאיר רבינוביץ: 5%, 10%, 12%, 7%?
יאיר רבינוביץ: והוא לא משלם שם בגלל שהוא עלה לישראל, הוא ישלם את זה פה.
שמעון גליצר: אם כך, צריך לחדד את זה.
יאיר רבינוביץ: אם זה לא מחודד מספיק, נחדד את זה עוד יותר.
שמעון גליצר: עוד נקודה בנוגע להגדרת הפנסיה, מה זה פנסיה, מה זה פיקדון.
שמעון גליצר: כי אם ממסים פיקדון ב-10% או ב-15% מס על פיקדונות בחו"ל, או על פנסיה, האם על פנסיה בחו"ל יחולו אותן זכויות כמו על פנסיה בישראל?
שמעון גליצר: דבר נוסף, עשינו חישובים עם קיזוז האמנה, במיוחד בארצות-הברית, על כל סוגי החיסכון, כולל פנסיה, ומצאנו הרבה פעמים שהעולה ישלם פי שתיים, או יותר, ממה שהוא משלם היום.
יאיר רבינוביץ: על פנסיה, מה שהוא היה משלם שם הוא ישלם כאן.
שמעון גליצר: אתה אומר שמה שהוא שילם שם זה יהיה המס פה ואז יהיה לו קיזוז מס?
שמעון גליצר: לא בנוסף אלא בקיזוז מס.
מורל קהאן: קודם-כל לגבי הפנסיה.
מורל קהאן: יש בעיה כאשר העולה לא יצטרך לשלם, למשל בקנדה, ואז הוא צריך לשלם את אותם 5% או 10% פה.
מורל קהאן: אני מציע, כמו שקבעת 5,000 שקל פטור, שלא לחייב במס על ריבית, שיהיה סכום דומה על הפנסיה, כדי לפצות את אלה שבכל זאת יצטרכו לשלם והם לא תכננו לשלם.
מורל קהאן: דרך אגב, לפי הביטוח הסוציאלי הם פטורים לפי האמנה.
מורל קהאן: זה בכלל לא שייך לאמנה עם ארצות-הברית.
יאיר רבינוביץ: לא פטור, חייב בישראל.
יאיר רבינוביץ: אם זה פטור, לפי האמנה זה פטור.
יאיר רבינוביץ: אנחנו לא הולכים בניגוד לאמנה.
יאיר רבינוביץ: הרי האמנה גוברת על דין מקומי.
מורל קאהן: עולים ותיקים.
מורל קאהן: אנחנו הצענו בכל זאת להתייחס לקבוצה הזאת, שהיא קבוצה מצומצמת, אנשים שעשו עלייה בגיל מסוים, שיהיה להם פטור.
מורל קאהן: אנחנו מדברים על עולים לפי ההגדרה שהיתה אז לפי מטבע חוץ מאפריל 1967 ואז אפשר להגדיר שאלה שעלו בגיל מסוים יהיה להם פטור מלא על כל הפנסיה.
מורל קאהן: זאת קבוצה מצומצמת וזה לא יעלה הרבה כסף.
מורל קאהן: בענין הריבית, שכר-דירה וכו'.
מורל קאהן: היום, לפי סעיף 14ב' לפקודה, עולים חדשים יש להם שבע שנים פטור, ולכן אני לא רואה פה מקום לצמצם את זה לחמש שנים.
מורל קאהן: היום יש פטור לעולים שבע שנים מיום עלייתם, על ריבית מדיבידנד, שכר-דירה, פנסיה וכו'.
מורל קאהן: פה בא התיקון ורוצה לצמצם את התקופה לחמש שנים.
צבי הנדל: בדיוק לשם כך כינסנו את הישיבה הזאת.
מורל קאהן: אנחנו מציעים להשאיר שבע שנים כפי שהיה עד עכשיו.