GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמר דסטה: אני חושבת שצריך לקחת את הדברים האלה לתשומת הלב.
ויקטור בריילובסקי: אני רוצה לברך על הפעולות של הסוכנות ועל הנאום שאנחנו שמענו מיושב-ראש הסוכנות, מר סלי מרידור.
ויקטור בריילובסקי: אני חושב שהוא צדק כאשר הוא אמר שהנושא הכלכלי הוא אולי ההסבר החשוב ביותר כעת להקטנת העלייה מברית-המועצות לשעבר.
ויקטור בריילובסקי: אבל הכלכלה היא לא בשליטה של הסוכנות ולא בשליטה שלנו.
ויקטור בריילובסקי: יש אספקט נוסף, שגם הוא לא ממש בשליטה שלנו אבל צריך לציין אותו.
ויקטור בריילובסקי: אני רוצה לדבר על כך שגרעין יהודי כבר יצא מברית-המועצות לשעבר אל ישראל.
ויקטור בריילובסקי: כמיליון זכאי חוק השבות שנשארו שם, רוב רובם באים ממשפחות מעורבות.
ויקטור בריילובסקי: כל הסיפורים בארץ על הבעיות של אמא של חייל בודד שמייד בתום שירותו הצבאי שולחים אותה מן הארץ, ובעיות של משפחות מעורבות, וכל מיני ציטוטים שאנחנו מכירים היטב מרבנים נכבדים שלנו, ועוד ועוד ועוד, כל אלה גורמים לרזוננס עצום בתוך ברית-המועצות.
ויקטור בריילובסקי: הם לא כל-כך מבינים מה התפקיד של הדברים האלה, איך לאזן את האינפורמציה שהם מקבלים.
ויקטור בריילובסקי: מצד אחד הם שומעים כל מיני ביטויים וכל מיני ציטוטים מאנשים נכבדים, ומצד שני יש התקדמות בקליטה, יש רצון לקלוט אנשים.
ויקטור בריילובסקי: הם לא מבינים האם יש רצון לקלוט אותם או אין רצון לקלוט אותם.
ויקטור בריילובסקי: עכשיו אחרי תחילת העלייה מארגנטינה כבר יש ביטויים מהסוג הזה בארגנטינה.
ויקטור בריילובסקי: יש האומרים שהיהודים בארגנטינה הם גויים וכך הלאה.
ויקטור בריילובסקי: אני חושב שאפילו אם אין לנו שליטה על זה אנחנו צריכים לזכור את זה ולעשות איזון כלשהו, שאנשים יבינו שיש דבר כזה אבל במקביל יש גם דברים יותר טובים.
צבי הנדל: כך קורה בארגנטינה?
צבי הנדל: לא שמעתי על זה.
ויקטור בריילובסקי: גם חבר הכנסת שטרן וגם ד"ר צנגן אמרו שיכול להיות שכדאי לשלוח עולים ותיקים מכל מיני מדינות, שיש להם ניסיון חיים בארץ של 10-15 שנים ולהשתמש בהם כשליחי הסברה.
ויקטור בריילובסקי: אני חושב שזה מאוד חשוב, שזה רעיון מאוד טוב.
ויקטור בריילובסקי: עם העולים מברית-המועצות לשעבר כדאי לעשות את זה גם ברוסיה וגם באמריקה וגם בגרמניה.
אבשלום וילן: אמנם לא שמעתי את הסקירה אבל אני חושש מאוד שלראשונה מאז שאני מלווה את המערכת נכנסת איזה נימה של פוליטיזציה שאין לה מקום בנושא עלייה וקליטה.
אבשלום וילן: במסגרת הסוכנות היהודית והמשרד לקליטת עלייה כולנו מאוחדים, ללא שום הבדל בין זרמים פוליטיים, למען המאמץ המשותף.
אבשלום וילן: יש פרויקט מאוד ייחודי ומאוד יפה לדעתי, "בית ראשון במולדת" של התנועה הקיבוצית.
אבשלום וילן: זה פרויקט משותף לסוכנות, למשרד לקליטת עלייה ולתנועה הקיבוצית.
אבשלום וילן: עברו בו כמה אלפי משפחות, בשנה-שנתיים הראשונות להיותם בארץ ואחר-כך הם התפזרו.
אבשלום וילן: פעם ראשונה עכשיו שהמשרד לקליטת עלייה מנסה לקצץ כ-300,000 שקל, שזה יכול להרוג את הפרויקט.
אבשלום וילן: צר לי לומר שמכל הבדיקות שאני עשיתי אני מריח ריח לא טוב של נסיונות להורדות ידיים פוליטיות.
אבשלום וילן: אחרת, אין לי הסבר מדוע המשרד לקליטת עלייה, שהיה צריך להיות כמו הסוכנות, כמו התנועה הקיבוצית, הראשון לתמוך בזה פתאום לא מוצא את הכספים הדרושים.
אבשלום וילן: הפרויקט הזה עלול ליפול.
אבשלום וילן: אני מבקש ממך לנסות לעזור.
אבשלום וילן: אוי לנו אם אנחנו לא מסוגלים להתאחד סביב דברים כאלה בשל חשבונאות קטנה של שר כזה או אחר.
אבשלום וילן: אני אדבר עם השר.
אבשלום וילן: אין לזה מקום, זה לא צודק, זה לא ענייני, אין שום סיבה שזה יקרה, וחבל, כי אין לנו הרבה פרויקטים שרצים לאורך שנים בהצלחה.
אבשלום וילן: פעמיים בשנה אנחנו מביאים לפה את "נעלה" ומנסים לעזור להם להתקיים ולדלג על המשוכות.
אבשלום וילן: צר לי שאני צריך להעלות כעת בישיבת הוועדה את פרויקט "בית ראשון במולדת" שעד היום היה עליהם קונצנזוס כללי וזה עבד לשביעות רצון כללית.
אבשלום וילן: השר פתאום בחודשים האחרונים החליט לחסוך דווקא פה.
שמואל הלפרט: ראשית, אני רוצה לברך את יושב-ראש הסוכנות היהודית על המאמץ האדיר שהוא עושה כל זמן, ועשה השנה, לעליית יהודים מכל רחבי העולם, ובעיקר מארגנטינה.
שמואל הלפרט: הבאת 6,000 יהודים היא דבר חשוב מאוד.
שמואל הלפרט: אני חושב שעליית יהודים לארץ ישראל היא דבר חשוב ביותר וכל המדינה צריכה לתת לנושא הזה עדיפות ראשונה.
שמואל הלפרט: עם כל הביקורת שיש עלי בוועדה הזאת אני רוצה להגיד לך דבר אחד.
שמואל הלפרט: אף אחד מהיושבים בוועדה אינו יותר רגיש לנושא עליית יהודים ממני.
שמואל הלפרט: אבי זכרונו לברכה ישב בבית סוהר 6 שנים בשל היותו פעיל עלייה ברומניה, וגם אני ישבתי בבית סוהר.
שמואל הלפרט: אחרי ההקדמה הזאת ארשה לעצמי לשאול שאלה שתאמינו לי שהיא לא קנטרנית.
שמואל הלפרט: עם כל ההערכה שלי לעליית יהודים, שזה באמת הדבר החשוב ביותר, מתפרסמים נתונים שבוע אחר שבוע בעיתונות על כך שמספר הלא יהודים שמגיע לארץ עולה בהדרגה משנה לשנה ומגיע כיום ל-70%-80% מהעולים.
שמואל הלפרט: אני רוצה לשאול את יושב-ראש הסוכנות אם הדבר הזה מדויק.
שמואל הלפרט: יתכן שזה לא נכון אבל זה התפרסם על סמך נתונים רשמיים של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
שמואל הלפרט: אם הדבר הזה נכון, אני רוצה לשאול מה האינטרס של מדינת ישראל בהבאת לא-יהודים לכאן.
שמואל הלפרט: יושב-ראש הסוכנות סיפר קודם כמעט בנשימה אחת על המאמץ האדיר להביא יהודים לארץ ישראל, על 6,000 יהודים שהוא מקווה שיעלו השנה מארגנטינה ועל הספק אם הוא יוכל לעשות את זה בשנה הבאה בגלל חוסר משאבים, כי לא יהיו 60 מיליון השקלים הנדרשים כדי להביא את אותם יהודים.
שמואל הלפרט: מצד אחד אנחנו משקיעים סכומי עתק בהבאת לא יהודים לכאן.
שמואל הלפרט: מצד שני, כאשר מדובר ביהודים מארגנטינה אין את המשאבים כדי להביא עוד 6,000 יהודים.
שמואל הלפרט: איך שני הדברים האלה מסתדרים יחד?
שמואל הלפרט: אדוני יושב-ראש הסוכנות היהודית, הדבר החשוב ביותר שאני רוצה לומר לך, ואתה יודע את זה בוודאי טוב יותר ממני, בעיית הבעיות היא הבעיה הדמוגרפית של העם היהודי, שהעם היהודי הולך ומצטמצם מיום ליום, משעה לשעה.
שמואל הלפרט: כמו שאמרת, בזמן שאנחנו יושבים כאן איבדנו 15 יהודים.
שמואל הלפרט: סטטיסטיקאים אומרים שבעוד 15 שנים - שזה לא הרבה למדינה - אנחנו נהיה מיעוט במדינת ישראל, והמצב בעולם הוא עוד הרבה יותר גרוע בגלל ההתבוללות, בגלל נישואי התערובת ובגלל כל מיני צרות.
שמואל הלפרט: אז זה מה שחסר לנו כאן, לעשות מאמצים להביא לא-יהודים לארץ ישראל?
שמואל הלפרט: יש אלפי יהודים שהגיעו לארץ ישראל ממדינות רווחה ומכל מיני מקומות כדי להבטיח שהילדים שלהם לא יתחתנו בנישואי תערובת.
שמואל הלפרט: ומה אנחנו עושים?
שמואל הלפרט: מביאים להם את הגויים לכאן, לארץ ישראל, שהילדים יוכלו כאן להתחתן עם גויים.
שמואל הלפרט: אין ספק שהתפקיד המרכזי של העם היהודי עכשיו צריך להיות חיזוקו של העם היהודי בארץ ובעולם.
שמואל הלפרט: זה צריך להיות הדבר החשוב ביותר בשביל כולנו.
שמואל הלפרט: ולא להביא לא יהודים לארץ ולגרום כאן לנישואי תערובת ולהתבוללות.
שמואל הלפרט: לכן אשמח מאוד לשמוע מה התכניות שלך כדי לצמצם את הגעתם של לא-יהודים לארץ ישראל.
שמואל הלפרט: יחד עם זה, אני רוצה לברך אותך על התכנית של חיזוק הזהות היהודית בעולם, שזה דבר חשוב מאוד, לא פחות חשוב מעליית יהודים מכל מיני ארצות.
שמואל הלפרט: אני בטוח שאני מדבר בשם כולנו.
שמואל הלפרט: אנחנו מחזקים את ידיך להמשיך בתפקיד החשוב הזה.
שמואל הלפרט: ולבסוף, אני חושב שלאור המצב הקיים בארץ ובעולם חשוב מאוד לקיים דיון מאוד יסודי, אולי אפילו בהשתתפות ראש הממשלה והגורמים הבכירים ביותר בארץ ובעולם, על עתידו של העם היהודי, לאור המצב הדמוגרפי וכדומה.
מריו לב: אני יושב-ראש התאחדות עולי אמריקה הלטינית.
מריו לב: אני רוצה לברך את הסוכנות היהודית, את מחלקת העלייה, על העבודה הרבה שהיא עשתה השנה כדי להביא 6,000 עולים מארגנטינה.
מריו לב: לפני שנה כשהתחלנו לדבר כאן על הפרויקט דיברו כמדומני על 3,000 כי חששו שלא יגיעו ושאחר-כך יהיה כישלון.
מריו לב: התחלנו ב-3,000 והגענו ל-6,000.
מריו לב: אני הייתי צנוע אבל אני חושב שיכולים להגיע גם ל-10,000.
נחמיה סיטרואן: בשנה הבאה.
מריו לב: אני חושב שחבל שהיום נדבר על צמצום.
מריו לב: נשארו לנו כחודשיים עד סוף השנה כדי להבהיר מה התנאים שאפשר לתת לעולים.
מריו לב: אסור לנו להשאיר ואקום, שבשנה הבאה העולה יחליט לדחות את העלייה בגלל שהוא לא יידע, אולי עוד חודשיים יחליטו לתת יותר הטבות, או פחות, או ישנו דברים.
מריו לב: צריכים ללמוד עכשיו מה העולים קיבלו, מה הם ניצלו מההטבות ולנסות לשנות את הדברים.
מריו לב: אני בטוח שאם היתה תעסוקה בארץ - לא היינו צריכים הטבות, לא היינו צריכים הרבה דברים.
מריו לב: הם מחפשים תעסוקה, הם מחפשים קצת ביטחון.
מריו לב: ההזדמנויות בארגנטינה הן יותר גדולות.
מריו לב: בארצות-הברית לא רוצים לקבל אותם, בספרד ובאיטליה סוגרים את הברז גם לגויים ולא רוצים לקבל אפילו ילדים של איטלקים או של ספרדים שהיגרו בעבר.
מריו לב: יש קהילות בדרום אמריקה שרוצות יהודים, ואני יכול להגיד לכם שיש גם כאלה שמנסים להחזיר לשם יהודים שכבר עלו לארץ, להחזיר אותם לקהילות.
מריו לב: בקהילות קטנות שהעלייה מחייבת אותם לסגור את בית-הספר או שאין להם מניין בבית הכנסת מנסים לתת קצת עזרה למשפחות עם ילדים קטנים שעלו לארץ ולהחזיר אותם לשם.
מריו לב: יש לנו עבודה מאוד קשה.
מריו לב: אני חושב שצריכים להחליט אילו תנאים, אילו דברים יותר חשובים לעולה בפוטנציה ולקבוע כמטרה לשנה הבאה להביא 12,000 עולים.
צבי הנדל: אדוני יושב-ראש הסוכנות, תודה על הסבלנות ועל הסובלנות.
סלי מרידור: תודה רבה אדוני היושב-ראש.
סלי מרידור: לא נדרשתי לא לסבלנות ולא לסובלנות.
סלי מרידור: כל הדברים שנאמרו כאן נאמרו מלב אוהב ולפעמים גם כואב, הכל ראוי.
סלי מרידור: אתחיל בנושא העלייה מאתיופיה.
סלי מרידור: אני לא מרגיש שום צורך להתנצל בעניין כלשהו שקשור למאמץ של העם היהודי לעליית יהודי אתיופיה.
סלי מרידור: אנחנו מעריצים את העלייה מאתיופיה, את השמירה על המורשת היהודית באתיופיה.
סלי מרידור: אנחנו כואבים את השנים שזה לקח עד שמדינת ישראל הכירה בזכות של יהודי אתיופיה לעלות לארץ.
סלי מרידור: משזה קרה, ספק אם היה יהודי אחד מתוך למעלה מ-60,000 שעלו, שמהווים היום כבר קהילה של למעלה מ-80,000, שהסוכנות היהודית לא היתה איתו מכל הלב ובכל דרך אפשרית.
סלי מרידור: בזמן שאנחנו יושבים פה מתנהלת אצל מנכ"ל הסוכנות היהודית ישיבה שמנסה להביא להמראה רעיון נוסף שאנחנו יזמנו לפרויקט לאומי שיבטיח את השילוב המלא של יהודי אתיופיה במדינת ישראל.
סלי מרידור: אני אומר את זה מתוך ידיעה, לא כאיש הסוכנות היהודית אלא כישראלי.
סלי מרידור: יש לנו עוד הרבה מה לעשות כדי שנוכל להסתכל במראה ולהגיד לעצמנו שעשינו למען עצמנו ולמען האחים שלנו שעלו מאתיופיה מה שאנחנו צריכים לעשות.
סלי מרידור: אנחנו ממשיכים להיות מעורבים בזה כי אני חושב שזאת גם חובתו של העם היהודי.
סלי מרידור: אנחנו מעלים מאתיופיה כל יהודי, כל זכאי, כל מי שהגורמים המוסמכים של מדינת ישראל מכירים בו כזכאי על-פי חוק השבות.
סלי מרידור: אם יהיו 20,000 אנשים באתיופיה שמדינת ישראל תכיר בהם כזכאים על-פי חוק שבות, אנחנו נעלה אותם לארץ מיד.
סלי מרידור: לא חשוב מאיפה יבוא הכסף, מן הגורן, מן היקב, נעלה אותם לארץ מיד.
סלי מרידור: זאת אחת מן השליחויות ההיסטוריות שלנו, יחד עם החינוך, כפי שאמר חבר הכנסת הלפרט, ויחד עם מה שאמר חבר הכנסת יורי שטרן לגבי הסולידריות היהודית והקשר בין העם היהודי לבין ישראל.
סלי מרידור: אלה שלוש המשימות שלנו כלפי העם היהודי ומדינת ישראל: עלייה, חינוך, קשר.
סלי מרידור: המצב הקיים היום הוא שבאתיופיה לא מחכים אנשים, בוודאי לא במספר משמעותי, שיש להם אישור של מדינת ישראל שהם זכאיי עלייה לפי חוק השבות.
תמר דסטה: זאת הנקודה.
סלי מרידור: אם יהיו - נעלה אותם מיד.
סלי מרידור: אני כל-כך אוהב את עולי אתיופיה שגם את ההערה שלך אני מקבל בהבנה ובאהבה.
סלי מרידור: אני מבין שזה כואב אבל אני לא יכול לעזור במה שאני לא יכול לעזור.
סלי מרידור: עלתה פה שאלה לגבי ההסתייעות בעולים כשליחים למשימות שלנו.
סלי מרידור: אנחנו מסתייעים בעולים בכל המשימות שלנו.
סלי מרידור: תסעו למקומות העבודה שלנו בתפוצות ותראו איזה אחוז מתוך השליחים הם עולים חדשים שהפכו לישראלים.
סלי מרידור: לא עשיתי סטטיסטיקה אך במדינות חבר העמים אולי 80%-90% מהשליחים הם אנשים שעלו לארץ מברית-המועצות לשעבר, בארגנטינה בטח 70%-80% מהשליחים הם עולי דרום אמריקה דוברי ספרית, וכך ברוב ארצות העולם.
סלי מרידור: גם בשליחויות קצרות בכל תחומי הפעילות שלנו אנחנו כל הזמן משלבים עולים חדשים.
סלי מרידור: אני בעד להגביר מאוד את שיתוף הפעולה עם התאחדויות העולים.
סלי מרידור: יש לנו אינטרס לקבל את האנשים הכי טובים.
סלי מרידור: זה יעזור לנו במימוש המשימות, שהן לא של הסוכנות אבל הן שלנו.
סלי מרידור: אם אנחנו נצליח, זאת תהיה הצלחה שלנו.
סלי מרידור: אם ניכשל, הכישלון יהיה שלנו.
סלי מרידור: זה חשוב לעם ישראל.
סלי מרידור: עלתה שאלה כבדה, מה המעורבות הישירה שלנו בתחום ההסברה.
סלי מרידור: אין שאלה בכלל לגבי הוצאת עולים ותיקים, או פחות מוותיקים, לשליחויות של עידוד עלייה שיש בהן גם מרכיב של הסברה, לאירועי תרבות שבהם מוצגת ישראל בהיבט התרבותי.
סלי מרידור: לא לקחנו על עצמנו בצורה מוסדית את נושא ההסברה.
סלי מרידור: פעם היתה לנו מחלקה בתנועה הציונית להסברה ציונית אך היא נסגרה לפני 8-10 שנים.
סלי מרידור: ההנחה היא שמדינת ישראל עוסקת בהסברה ושלא צריך כפילות.
סלי מרידור: זה על שולחננו.
סלי מרידור: הסוגייה הספציפית הזאת עולה פה לא אחת, וכפי שאמר חבר הכנסת שטרן אפילו על שולחני מונח מכתב מזה 4 חודשים, ואנחנו נראה מה אנחנו יכולים לעשות כדי לקדם.
יורי שטרן: זה אפיק מאוד מיוחד.
סלי מרידור: אני יודע, ונעשה הכל כדי לקדם.
סלי מרידור: אבל יש שאלות הרבה יותר כבדות, למשל איך אנחנו נותנים עומק ציוני להסברה.
סלי מרידור: ההתמודדות האמיתית היא לא רק ברמה של סיסמה מול סיסמה.
סלי מרידור: אם אין עומק יהודי-ציוני, יבוא הרגע שבו הסיסמאות לא יספיקו, והעומק הזה לא תמיד קיים.
סלי מרידור: איך מפתחים את זה?
סלי מרידור: זה שאלה כבדה מאוד.
סלי מרידור: כדי לעשות את זה נכון צריך להשקיע הרבה מאוד משאבים, שאינם ברשותנו.
סלי מרידור: הנושא הבא שאני מבקש להתייחס אליו הוא הנושא שהעלה בכאב חבר הכנסת הלפרט, בנושא זכאיי חוק השבות שאינם יהודים על-פי הלכה.
סלי מרידור: קודם כל אני רוצה להבהיר, אנחנו מעלים לארץ רק מי שזכאי לפי חוק השבות.
סלי מרידור: אנחנו לא מחפשים אנשים שאינם זכאים לפי חוק השבות, אנחנו לא מחפשים גויים שאינם מוכרים על-ידי מדינת ישראל כזכאים על-פי חוק השבות.
סלי מרידור: אנחנו מעלים יהודי, או בן של יהודי, או נכד של יהודי ובני זוגם.
סלי מרידור: בני זוגם - בשל שיקול הומני בסיסי.
סלי מרידור: ביסוד העניין שכאשר אתה מעלה אדם זכאי אתה לא אומר לבן זוגו להישאר מאחור.
סלי מרידור: הרי יכולתי להגיד: זה חוק השבות, אני מבצע פקודות.
סלי מרידור: אם אתם המחוקקים תשנו את חוק השבות אז יהיה חוק שבות אחר.
סלי מרידור: אני לא נוקט בעמדה הזאת.
סלי מרידור: אני חושב שיהיה אסון אם אנחנו לא נביא את הילדים ואת הנכדים שרוצים לעלות.
שמואל הלפרט: אדוני היושב-ראש, מי כמוך יודע שהעלאת בן הזוג של הנכד של יהודי היא בעייתית.
שמואל הלפרט: בן הזוג הזה, שהוא לגמרי לא יהודי, יכול אחרי הגעתו לארץ להעלות עוד 50-60 אנשים מהמשפחה שלו.
יורי שטרן: זה לא נכון.
שמואל הלפרט: מה זה גֵר גורר?
סלי מרידור: השאלה הזאת למיטב ידיעתי היתה קיימת אך היא נפתרה לפני שנה על-ידי הפרשנות של היועץ המשפטי לממשלה.
סלי מרידור: אני רואה את הילדים האלה ואת הנכדים האלה.
סלי מרידור: אני רואה את חוסר הקשר בין השאלה אם האמא או האבא יהודים לבין התודעה של האיש.
סלי מרידור: בדרך כלל בברית-המועצות מי שאביו יהודי גם החזיק שם יהודי וגם נתפס בעיני הסביבה כיהודי.
סלי מרידור: במקרים רבים מי שאימו יהודייה החזיק שֵם של גוי ובעיני הסביבה ובעיני עצמו לא ראה עצמו כיהודי.
סלי מרידור: הדבר העיקרי שאני חושב שצריך לכוון אותנו, מעבר לעניין המוסרי, הוא שאלה ילדים מזרע ישראל.
סלי מרידור: אלה ילדים ונכדים שלנו, של המשפחה, שבאמת ממש על לא עוול בכפם נדחקו לשולי המשפחה.
סלי מרידור: הדבר שאותי הכי מעודד זה העובדה שהם רוצים לחזור הביתה, לא רק במובן הטריטוריאלי.
סלי מרידור: הם רוצים לחזור הביתה, רבים רבים מהם, במובן הערכי, במובן של כלל עם ישראל.
סלי מרידור: עובדה שכל-כך הרבה אנשים נרשמים לתכנית הזאת של "זהות יהודית".
סלי מרידור: אף אחד לא חייב להירשם אליה אבל הם באים כי זה מעניין אותם, כי הם רוצים.
סלי מרידור: אמר פעם זבולון המר שצריך לקרב את הרחוקים.
סלי מרידור: אלה רחוקים שלנו ואני חושב שאנחנו חייבים לקרב אותם.
שמואל הלפרט: מי מקים את הכנסיות ברמלה, באשדוד, ביפו?
סלי מרידור: במדינה שיש בה 300,000 עובדים זרים, שנדמה לי שאין בהם אף יהודי ואין גם אף אחד שאבא שלו היה יהודי או שסבא שלו היה יהודי, חבל שאנחנו ניטפל לאותם עולים שאבא וסבא שלהם היו יהודים ושלא יכלו תחת שלטון סטלין, חרושצוב, ברז'נייב וכל החבורה הזאת לקיים חיים יהודיים.
סלי מרידור: הם באים חזרה לארץ ורוצים להתחבר אלינו, כשיש לנו סיכוי ענק להפוך את הנכדים האלה ליהודים ממש.
סלי מרידור: שאל חבר הכנסת יורי שטרן למה לא נתחיל את הגיור שם.
סלי מרידור: קודם כל, אנחנו לא קוראים לזה גיור אבל הקורסים האלה לזהות יהודית מתואמים במידה רבה עם המכון ללימודי יהדות ואנשים שמתחילים שם, ובאים עם הידיעה שהם התחילו שם, באים בנקודת פתיחה אחרת לקורסים האלה.
סלי מרידור: חשבנו בשלב כלשהו לעשות מהלך דומה לזה שנעשה בזמנו בוינה על-ידי הרבנות.
סלי מרידור: אז עשו קורס מרוכז של חודש או של חודשיים וגיירו יהודים לפני הגעתם לארץ.
סלי מרידור: חשבנו, אגב, לא לעשות את זה בתוך ברית-המועצות מתוך שיקולים של זהירות מדינית, שמא יאמרו שאנחנו עוסקים בהמרת דת ודברים מסוג זה.
סלי מרידור: אני לא יודע אם החששות מוצדקים או לא מוצדקים, יכול להיות שאפשר לסכם את זה עם השלטונות שם.
יורי שטרן: אין כאן המרת דת כי הם לא בני דת אחרת.
סלי מרידור: אינני יודע.
סלי מרידור: היתה הערכה שאפשר לעשות את זה במדינה שלישית.
סלי מרידור: בסופו של דבר התנאי מבחינתנו היה שייצא בית-דין מן הארץ ויגייר אותם לפני שהם באים ארצה, כפי שהיה בשנות ה-70.
סלי מרידור: זאת אומרת, הם יבואו לארץ ויכנסו לתוך המסלול כיהודים.
סלי מרידור: כששואלים אותי מה הדבר הכי משמח, אמרתי בהתחלה: 35,000 שלומדים זהות יהודית.
סלי מרידור: ומה הכי מעציב?
סלי מרידור: אני לא יכול להגיד לכם עד כמה כואב לי לראות שיש אנשים שבאו לארץ ולמדו שנה שלמה, מעבר לעברית, 400 שעות.
סלי מרידור: הם יודעים הרבה יותר מהממוצע שיודע יהודי ישראלי אך לא מגיירים אותם.
סלי מרידור: מה יעזור אם נתחיל שם במשהו אם פה כל-כך יקשו עליהם.
סלי מרידור: מדובר על אלה שכבר רוצים.
סלי מרידור: הרי גם פה הם לא חייבים, גם פה יש ישראלים שאומרים להם שלא צריך, שאומרים: מה, השתגעתם?
סלי מרידור: בשביל מה אתם צריכים ללכת להתגייר?
סלי מרידור: אלה אנשים באמת קשי-יום, שבאו לארץ החדשה הזאת ומחפשים עבודה, חיים בתנאים לא תנאים, בדלות, ויחד עם זה נותנים את הנשמה שלהם כדי ללמוד יהדות, 440 שעות.
סלי מרידור: ואחר-כך מזחילים אותם ומטרטרים אותם.
סלי מרידור: זה פשוט הורג אותי.
סלי מרידור: אז מה יעזור אם נעשה עוד קורס שם?
סלי מרידור: אני אומר את זה בכאב ואני מקווה שאתם מבינים את העומק שלו.
סלי מרידור: אם היינו יכולים לעשות גיור שם, במקום כלשהו שם, אני חושב שהיינו מוכנים לזה.
סלי מרידור: אבל בסוף התהליך צריך להיות בית-דין או משהו שמקובל - אני לא יודע מה, אני לא רב ולא בן רב אז אני לא רוצה להגיד מה.
סלי מרידור: צריך להיות אותו תהליך שייתן להם אפשרות ללכת בגב זקוף אחר-כך ולהגיד: אני יהודי מלא.
סלי מרידור: אני חושב שעניתי על רוב השאלות.
סלי מרידור: עלו פה עוד שאלות שאנחנו רשמנו בפנינו.
שמואל הלפרט: מה מספר הלא יהודים שמגיעים לארץ?
סלי מרידור: אין לי תשובה על השאלה הזאת אך אני חושב שהוא הרבה פחות מהמספר שאתה קורא בעיתונים.
שמואל הלפרט: האם יש נתונים על כך?
סלי מרידור: לי אין אבל ניתן למצוא את הנתונים בקלות בשנתון הסטטיסטי.
שמואל הלפרט: אני מסתמך על השנתון הסטטיסטי.
סלי מרידור: תפתח את השנתון הסטטיסטי.
סלי מרידור: אני פתחתי אותו אחרי שראיתי כתבה בעיתון מסוים שיצאה ממשרד מסוים עם נתונים שהטרידו אותך וגם הטרידו אותי.
סלי מרידור: ראיתי בשנתון הסטטיסטי, שהוא מסמך רשמי, נתונים שונים.
סלי מרידור: אני מציע לשנינו להסתכל עוד פעם בשנתון הסטטיסטי ולראות עד כמה המצב קשה.
סלי מרידור: בואו נניח שזה לא 70% או 80% כפי שצועקים אלא זה רק 50%.
סלי מרידור: בוודאי שזה מאוד מדאיג אותי.
סלי מרידור: אני רק חושב שיש לזה מענה חיובי ואני חושב שיש סימנים אמיתיים שזה לא רק איזה רעיון סרק כחלום יעוף.
סלי מרידור: יש עובדות בשטח, ש-35,000 לומדים שם, ש-6,000 כבר למדו במכון ללימודי יהדות.
סלי מרידור: אבל בקצה, אחרי שהמכון עובד כבר שנתיים, מתוך 6,000 תלמידים גוירו רק מעטים.
בנימין איש שלום: מתוך ה-6,000 40% הם יהודים.
סלי מרידור: כלומר מדובר ב-3,600 אנשים שהם טעוני גיור, שנכנסו לתוך המסלול מתוך רצון להתגייר.
סלי מרידור: מתוך 3,600 גוירו כמדומני 360, שזה 10%.
סלי מרידור: 90% לא מגוירים.
צבי הנדל: 1,700 מחכים בתור.
צבי הנדל: אני מבקש לקבל ממך תשובה לעוד שאלה אחת ואחר-כך אני אסכם.
צבי הנדל: איפה עומד הפרויקט הלאומי למען יהדות אתיופיה?
צבי הנדל: קיבלנו אתמול בשורה טובה אך אני לא יודע עד כמה העניין סגור.
סלי מרידור: הפרויקט הלאומי למען יהודי אתיופיה, שהוא רעיון לשותפות בין העם היהודי לבין מדינת ישראל, נמצא בשלבים ראשוניים שלו.
סלי מרידור: ברור מי השותפים, ביום ראשון הקרוב ייבחר יושב-ראש לפרויקט ויש תהליכי בחירה למנהל הפרויקט.
סלי מרידור: אני מקווה שבקרוב נסכם את המבנה הפורמלי שמפעיל את הפרויקט.
סלי מרידור: המבחן הגדול יהיה בתקציבים, ואנחנו עוד לא עברנו את המבחן הזה.
סלי מרידור: יש דיבורים אבל עדיין לא הובטח כסף.
סלי מרידור: אני אומר את זה משני הצדדים, גם בצד של העם היהודי וגם בצד של מדינת ישראל - את המבחן עוד לא עברנו.
צבי הנדל: סגן השר לקליטת עלייה אמר שהגעתם לסיכום.
נחמיה סיטרואן: אני אמרתי שיש סיכום כרגע לתקציב מינימלי לשנת 2003, לא כל מה שצריך.
נחמיה סיטרואן: יש מכתב ממשרד ראש הממשלה ומהעם היהודי על 10 מיליון דולר (5 מיליון 5 מיליון).
נחמיה סיטרואן: זה אמור להתחיל לחול בחודש ינואר.
סלי מרידור: בפרויקט הזה יש הרבה עשייה יחד עם יהודי אתיופיה בארץ.
סלי מרידור: לא למען אלא יחד עם יהודי אתיופיה בארץ.
סלי מרידור: כל פרויקט חשוב ואני לא מזלזל בשום דבר אבל לדעתי אם רוצים לעשות דבר עמוק ומשמעותי, צריך להשקיע קודם כל את הראש והלב ואחר-כך גם מה שיש בכיס כדי ליצור שינוי משמעותי בסיכוי של היהודים שעלו מאתיופיה ושל הילדים שלהם ליהנות באופן שווה מכל האפשרויות שמדינת ישראל יכולה להציע.
סלי מרידור: אני אומר את זה לעצמנו.
סלי מרידור: אנחנו חשבנו על 660 מיליון דולר, 330 מיליון 330 מיליון, במהלך 9 שנים.
סלי מרידור: זה סדר זמן ברור של תכנית התערבות גדולה ומשמעותית בהיקפה ובעומקה.
סלי מרידור: גם אם הצלחנו להבטיח 10 מיליון דולר לשנה הבאה, וגם אם הכסף הזה שיגיע יהיה באמת חופשי ולא כסף שכבר לקחו לתכניות צבועות ששמו אותן תחת כותרת אחרת - מה שאנחנו יודעים שכבר קרה פעם או פעמיים במדינה הזאת - גם אם נעשה את זה - זה בעיני עדיין לא הפרויקט הלאומי האתיופי.
סלי מרידור: הפרויקט הלאומי האתיופי חייב להיות פרויקט לאומי והוא יוכל לתת תשובה ראויה שהיהודים מאתיופיה זכאים לה רק אם הוא יהיה בהיקפים מאוד משמעותיים.
סלי מרידור: לדעתי אנחנו עוד לא שם.
צבי הנדל: אני, ברשותכם, אנסה לסכם.
צבי הנדל: ראשית, תודה בעיקר על דברי הפתיחה שלך, תודה על הנשמה היהודית הגדולה שיש לך.
צבי הנדל: 1) ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות קוראת לממשלה, לקהילות היהודיות בתפוצות ולמגביות להעמיד את העלייה ואת החינוך היהודי-ציוני בראש סדר העדיפויות.
צבי הנדל: כמובן יש להגביר את הסיוע אבל בעיקר יש להקצות משאבים לצורך המשימה הזאת, שהיא משימה לאומית ממדרגה ראשונה.
צבי הנדל: אנחנו נצטרך לפעול בעניין הזה בממשלה.
צבי הנדל: אני קורא גם לכל הגופים היהודיים בעולם ולמגביות להירתם לעניין הזה.
צבי הנדל: תמיד יש משימות, תמיד יש הרבה דברים לעשות.
צבי הנדל: אני לא אומר שצרך לבטל את הכל אבל הדגש המרכזי צריך להיות על הכיוונים שציינתי.
צבי הנדל: 2) בנושא ההסברה אני קורא לשיתוף פעולה.
צבי הנדל: בצדק אמר מר סלי מרידור שהוא לא המסביר הלאומי, אבל מצד שני אי אפשר לפטור אותו בלא כלום.
צבי הנדל: בסופו של דבר זה גם ארגומנט של עלייה וגם יש לו את השלוחות שלו המפוזרות בעולם היהודי, והקש של הסוכנות עם הארגונים שפועלים בארץ ואני רוצה שיפעלו גם בחוץ-לארץ.
צבי הנדל: אני קורא לממשלה ולסוכנות לנצל את העולים הוותיקים ככל האפשר.
צבי הנדל: לפעמים זה מחייב הרבה תשומת לב ולא הרבה כסף.
צבי הנדל: נדמה לי שבסכום כסף נמוך יחסית אפשר להניע פה גלגל ענק.
צבי הנדל: אלה לא אנשים שמבקשים משכורות ענק או קביעוּת בעבודה.
צבי הנדל: לכן אני מבקש שהממשלה והסוכנות יחברו.
צבי הנדל: בממשלה זה בעיקר משרד החוץ, שיש איתו בעיה גדולה.
צבי הנדל: ישבתי עם אנשי משרד החוץ ועשיתי מאמץ גדול להיות מאוד ענייני.
צבי הנדל: זה לא היה קשה לי יותר מדי למרות שהשר שמעון פרס לא מחזיק בדיעותי.
צבי הנדל: אני נדרש לתמיכה נוספת.
צבי הנדל: לי אין מנגנונים ומערכות מאחורי.
צבי הנדל: אנחנו סובלים, העם היהודי כולו ומדינת ישראל בפרט, בשל חוסר ההסברה.
צבי הנדל: יש לנו משאב טבעי בלתי רגיל.
צבי הנדל: שמענו את ד"ר צנגן שהתנסח יפה מאוד.
צבי הנדל: ד"ר צנגן, אין לי ספק שגם בנושא הבריאות אתה כל-כך מוכשר.
צבי הנדל: אם אתה מוכשר בדבר שלא למדת אותו, אז בוודאי במה שלמדת.
צבי הנדל: יש לחבור יחד בנושא הזה.
צבי הנדל: 3) בנושא העלייה מאתיופיה: הזכרת את העניין של זרע ישראל, והזכרנו גם את העניין של גֵר גורר.
צבי הנדל: כמוצאי שלל רב התנפלו על הפרשנות של היועץ המשפטי לממשלה בנושא גֵר גורר בעיקר לגבי העלייה מאתיופיה ולכן פתאום הכל פסק.
צבי הנדל: אני יודע שזה לא בידך אבל אני גם יודע שיש איזה מטבחון שמידי פעם מתכנס -אני לא אומר את זה לגנאי, אני אומר את זה לחיוב - שעוסק בענייני עלייה וקליטה.
צבי הנדל: אני יודע שיש לא מעט אנשים במטבחון הזה שנוהגים לפי אותה פרשנות של רש"י, שהסביר למה התכוון מי שכתב "פעם הרגו איש", כשמדברים על האנשים שנמצאים היום במחנות באתיופיה.
צבי הנדל: נערכו רשימות לעלייה מאתיופיה על בסיס זרע ישראל.
צבי הנדל: היתה הכרעה בעניין הזה של היועץ המשפטי לממשלה, עוד לפני שהוא נדרש לשאלת גֵר גורר.
צבי הנדל: אני מבקש לחזור להכרעה הזאת.
צבי הנדל: לא אתה מכריע בה אבל אתה יושב מידי פעם במטבחון הזה.
צבי הנדל: לצערי משום מה אין התרוממות רוח בעניין הזה.
צבי הנדל: אגב, אני שולח חבר טוב שלי, חבר כנסת צעיר ונמרץ - חשבתי שאולי אני כבר שחוק ומשוחד ולכן עדיף שהוא ילך לשם, יתרשם ויחזור לספר לי מה הוא ראה - את חבר הכנסת אורי אריאל.
צבי הנדל: הוא יוצא לאתיופיה לפגוש את האוכלוסיה הזאת.
צבי הנדל: אני מניח שהוא יחזור עם המסקנות שגם אני הגעתי אליהן, אבל אולי הוא יגיד לי שאני טועה.
צבי הנדל: הוא לא בחור טיפש וחשוב לי לקבל גם חוות דעת שלו.
צבי הנדל: אני מבקש שכולנו נירתם לעניין הזה.
צבי הנדל: מדובר על קבוצה ידועה שלא הולכת וגדלה.
צבי הנדל: אני מרחיב את הדיבור למרות שאני יודע שאתה לא המכריע בעניין, אבל אתה יכול להועיל.
צבי הנדל: זה נושא שאנחנו צריכים לסיים אותו.
סלי מרידור: למרות שיש לי אף ארוך, לא ישבתי באף מטבח פרט למטבח בבית שלי.
סלי מרידור: אף אחד לא יכול היה להבין ממני שחס וחלילה עדיף שלא יבואו.
צבי הנדל: שמעתי לא עליך דווקא אלא על מישהו אחר.
סלי מרידור: המדיניות שלנו היא ברורה וברוך ה' יש לי מידה מסוימת של השפעה עליה: מי שזכאי - יעלה מייד.
צבי הנדל: "זכאי" היא מלה בעייתית.
צבי הנדל: השאלה היא האם אנחנו משתמשים בגֵר גורר במקרה הזה או לא, והאם זרע ישראל כפי שנקבע בזמנו הוא שיכריע או שאנחנו משנים את זה.
צבי הנדל: האם השתנה משהו לגבי אנשים שכבר ידעו שהם נרשמו על-פי זרע ישראל?
סלי מרידור: הבעיה היא שהיועץ המשפטי לממשלה קבע שהפרשנות החדשה שלו לא תחול רטרואקטיבית על אנשים שכבר היו בתוך התהליך.
צבי הנדל: מה זה "תהליך"?
צבי הנדל: שהפקיד כבר התחיל לדבר איתם.
צבי הנדל: לא שהם כבר נמצאים במחנה.
נחמיה סיטרואן: היועץ המשפטי לממשלה קבע שהדבר הזה לא יחול על כל אלה שמופיעים ברשימה שהזכרת.