GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
הרב בקשי דורון: כשנראה את שני הדברים ביחד, אז נחפש את הדרך לפתרון.
הרב בקשי דורון: נכון שיש מצבים שבמשך חמישים שנה לא ידעו מהי יהדות ויש היום בעיות קשות של קליטה.
הרב בקשי דורון: כשם שיש בעיות של קליטה מבחינה עניינית, יש בעיות של קליטה מבחינה יהודית.
הרב בקשי דורון: אבל אנחנו כרבנים, הדבר הראשון מה שאנחנו צריכים לשמור ולדאוג בעיקר – ואני חושב שזאת הבעיה של מדינת ישראל והעם היהודי כולו – לקיומו המעשי של עם ישראל.
הרב בקשי דורון: אני רוצה לומר לכם שאומרים כנראה שיש מאתיים אלף אנשים שהם לא יהודים מבחינת ההלכה, אזרחים שהגיעו מרוסיה, אבל לפי ההשערה שלי זה הרבה יותר מאשר מאתיים אלף.
הרב בקשי דורון: המספרים הולכים וגדלים כאשר היום העלייה היא ששים אחוז של לא יהודים ולאו דווקא נישואי תערובת אלא לא יהודים נטו.
הרב בקשי דורון: אני רוצה להזכיר לכם שבמדינת ישראל יש כמה מאות משפחות לא יהודיות ישראליות מקרב העולים ויש ודאי למעלה מרבע מיליון ויותר פועלים זרים שנמצאים כאן ומחכים כל רגע להזדמנות להיות אתנו אזרחי מדינת ישראל.
הרב בקשי דורון: יש ודאי מיליון שמתחילים לחפש איזושהי זהות יהודית וכל דרך להגיע היום למדינת ישראל ואנחנו יודעים את זה משום שאנחנו עומדים בפרץ כשאנחנו מעכבים גיורים ומעכבים קהילות שלמות כשטוענים שהן אינן יהודיות, ומעכבים במשרד הפנים ששומרים מפני הסתננויות של הרבה לא יהודים שמגיעים לכאן.
הרב בקשי דורון: אנחנו חיים במדינת ישראל שיש שניים או שלושה מיליון ערבים, כך שיש לנו דאגה קשה ביותר אחרי שנים על גבי שנים שזכינו למדינה יהודית והחוק הגדיר אותה מדינה יהודית דמוקרטית.
הרב בקשי דורון: יש לנו בעיה קשה ביותר אם בכלל יהיה רוב יהודי בעוד מספר שנים במדינת ישראל.
הרב בקשי דורון: יהיו אזרחים ישראלים, אבל בקצב הזה זאת בעיה קשה ביותר.
הרב בקשי דורון: מה ששומר על הצביון היהודי של מדינת ישראל הוא החוק הזה והמצב הזה שכאן דבר ראשון זו מדינת יהודים.
הרב בקשי דורון: החוק הזה הוא קשה ביותר – צריכים אולי לחשוב עליו ולדבר עליו – זה החוק שמאפשר לנו לשמור על צביונה היהודי של מדינת ישראל.
הרב בקשי דורון: צריכים לזכור דבר אחד.
הרב בקשי דורון: כשקמה מדינת ישראל רוב העם היהודי היה בגולה אבל ברוך השם היום הקהילה השנייה בגודלה אבל המרכזית והעיקרית של היהודים זה מדינת ישראל.
הרב בקשי דורון: צריך לזכור שכל היהדות בתפוצות נמצאת בסכנה, בהכחדה של חמישים אחוז, בתהליכים של תוך שניים-שלושה דורות – כך אומרות הסטטיסטיקות – יישארו אולי שניים-שלושה מיליון יהודים.
הרב בקשי דורון: שוב, הבעיה היא התבוללות.
הרב בקשי דורון: פעם הייתי אולי לא ריאלי והייתי אומר שאנחנו שומעים על מצב ההתבוללות והדאגה שאחרי אלפיים שנה לא יישארו בדור השני והשלישי כל זיקה לא למדינת ישראל וגם לא ליהדות המתקדמת או איך שקוראים לה כי הם פשוט נכחדים.
הרב בקשי דורון: אם תיקחו ספרי טלפונים תראו שבקהילה מסוימת יש שם כהן, לוי וכולי, אבל שם יש בקושי מאה יהודים.
הרב בקשי דורון: לכו לראות בקהילות בערי השדה בברזיל – והייתי שם – ממש רואים את ההתמעטות.
הרב בקשי דורון: יש מקום שקוראים לו מדינת ישראל ואפשר להיות יהודי במדינת ישראל.
הרב בקשי דורון: אבל אם גם כאן זה לא יהיה, מה עשינו?
הרב בקשי דורון: נכון, אז נהיה עוד מדינה, נפתור בעיות, יהיה שלום הרבה יותר מהר, תהיה עוד מדינה, אבל מדינה יהודית לא תהיה וזה התפקיד שלנו כרבנים במדינת ישראל ובתפוצות.
הרב בקשי דורון: נתאר לעצמנו היום דבר פשוט.
הרב בקשי דורון: עושים נישואין אזרחיים במדינת ישראל.
הרב בקשי דורון: כל פועל זר יכול לקחת לו בחורה שגם רוצה להשתמט מהצבא, ויש היום עורכי-דין שכבר מכירים את זה ועושים את זה.
הרב בקשי דורון: אני יכול לתת לכם דוגמאות שבחורה רוצה להשתמט מהצבא כנשואה, פועל זר רוצה להיות אזרח מדינת ישראל, ושניהם עושים חתונה בקפריסין.
הרב בקשי דורון: מי יכול למנוע מבחינה חוקית מכל אזרח תורכי להיות אזרח מדינת ישראל כשהוא יישא לו אזרחית ישראלית?
הרב בקשי דורון: צריכים לזכור דבר אחר.
הרב בקשי דורון: החינוך היהודי, הזיקה היהודית של הנוער הצעיר לצערנו לא כל כך מוצלחת ואין כמעט היום מי שמסיים את הצבא שלא נוסע לחו"ל.
הרב בקשי דורון: אנחנו מודעים לזה כשבאים אלינו הורים ומבקשים אולי נגייר וכולי.
הרב בקשי דורון: המצב הוא קשה.
הרב בקשי דורון: אם יהיה מצב כזה, מדינת ישראל תוך חמש עד עשר שנים יכולה לא רק לאבד את הרוב אלא פשוט לא תהיה לנו מדינה יהודית דמוקרטית.
הרב בקשי דורון: תהיה לנו מדינה דמוקרטית עם שם יהודי, עם אולי סממנים יהודים אבל זה לא דומה.
הרב בקשי דורון: זו הבעיה ואנחנו פה סמל לתפוצות.
הרב בקשי דורון: אם רבנים וקהילות שם עובדים על הקיום שם, הם רואים דוגמה מהנעשה כאן.
הרב בקשי דורון: כשאנחנו מדברים היום על הזרמים הרפורמים, צריכים להבין שאנחנו עושים את המלחמה כי ברגע שזה יהיה לגיטימי בארץ, זה יהיה לגיטימי שם ושם אנחנו יודעים מה המספרים ומה קורה.
הרב בקשי דורון: ראו את החינוך, ראו את בתי-הספר וכמה יהודים יש בבתי-הספר.
הרב בקשי דורון: אני מודע לכל הבעיות ואני יודע שהבעיות הן קשות.
הרב בקשי דורון: אני יודע שהמספרים גדולים ויש דאגה, אבל מצד שני צריכים לזכור איך צריך לשמור את זה.
הרב בקשי דורון: אני הייתי עכשיו ברוסיה.
הרב בקשי דורון: אנחנו רוצים ואף אחד לא יעיז לומר שאנחנו לא רוצים שיהודים מרוסיה יעלו לארץ.
הרב בקשי דורון: אבל בחמש השנים הראשונות עלו כל אלה שאין להם זיקה יהודית.
הרב בקשי דורון: לא משנה אם זה נישואי תערובת או לא, אבל מינימום זיקה יהודית שבאו לחיות יחד עם העם היהודי.
הרב בקשי דורון: היום יותר ויותר באים כדי לקבל סל קליטה וזאת הבעיה.
הרב בקשי דורון: לא מבקשים מהם אפילו ניסיון, לא דורשים מהם איזושהי זהות יהודית, עושים תעמולה גם לאלה שיבואו.
הרב בקשי דורון: אמרו לכם את זה בוועדת הקליטה.
הרב בקשי דורון: היום במושב כמו בני עיש יש שתיים-שלוש כנסיות.
הרב בקשי דורון: אני לא מדבר בתחנה המרכזית בתל-אביב או בריכוזים אלא במושב בני עיש, באשדוד, במקומות כאלה.
הרב בקשי דורון: תקראו לנו גזענים, אבל רבותיי, דבר ראשון זה התפקיד שלנו.
הרב בקשי דורון: יש ציבור אחר שרוצה באמת למחוק את המילה יהודית ולעשות את כולנו דמוקרטיה.
הרב בקשי דורון: אנחנו כרבנים לא רק של הזרמים האורתודוכסים אלא כרבנים של מדינת ישראל, דבר ראשון אנחנו שומרים על המילה הראשונה שכתובה במגילת העצמאות – מדינה יהודית.
הרב בקשי דורון: יש אפשרות לשבת, לחשוב ולראות.
הרב בקשי דורון: נכון שהמספרים מדאיגים.
הרב בקשי דורון: בואו נשב ונחשוב לראות מה כן אפשר לעשות, אבל לתת את הקביעה שכאן באמת אפשר היום להתחתן יהודי ולא יהודי, פירוש הדבר נישואין אזרחיים.
הרב בקשי דורון: מדברים כאן על גיור.
הרב בקשי דורון: ברוך השם שמעתי הצהרה כל כך טובה מחבר הכנסת פריצקי, שבעניין הזה הוא לא יתערב.
הרב בקשי דורון: אני מקווה שהוא לא יתערב בגיור כי גיור זה דבר הלכתי וזה דבר שצריך להשאיר ביד הרבנים.
הרב בקשי דורון: קיבלתי מכתב מאישה חד-הורית מנתניה שיש לה שני ילדים ויש לה חבר לחיים והיא חיה אתו עם הילדים שלה אבל הוא פועל תורכי, והיא מבקשת כמה שאפשר מבתי-הדין הרבנים לראות בצעקתה ולזרז את הגיור.
הרב בקשי דורון: טיפלתי בעניין כי חשבתי שאולי באמת צריכים לעזור לאישה הזאת.
הרב בקשי דורון: כשביררתי עם אנשים, מדובר בפועל שאולי באמת יישאר עם הבחורה, אבל מה שהוא רוצה זה לא רק שהוא רוצה לבוא לארץ אלא הוא רוצה להביא יחד אתו עוד לפחות שלושה אחים שלו וקרובים שלו והורים שלו משום שבחו"ל קשה.
הרב בקשי דורון: לצערנו החוק הקיים הזה הוא קשה ביותר, אנחנו נמצאים באמת בשעטנז.
הרב בקשי דורון: קפריסין כן והארץ לא.
הרב בקשי דורון: רב רפורמי בחו"ל כן וכאן לא.
הרב בקשי דורון: ישבנו פעם עם שר הקליטה הראשון בקדנציה שלנו, יאיר צבן, והתקיים דיון בקשר לאתיופים, אם להביא אותם או לא להביא אותם.
הרב בקשי דורון: אמרתי לו שלשיטתו רב רפורמי ייסע לאדיס אבבה ויגייר את כל ה35- אלף.
הרב בקשי דורון: אמרתי לו שלפי החוק הוא חייב להביא אותם לארץ מפני שכולם יהודים.
הרב בקשי דורון: זה המצב.
הרב בקשי דורון: אם אנחנו נמכור את היהדות בנזיד עדשים, יש לנו בעיה.
הרב בקשי דורון: לכן אני אומר לכם.
הרב בקשי דורון: שמעתי את הדברים.
הרב בקשי דורון: צריכים לחשוב, צריכים לראות איך אבל צריכים לראות את שני הצדדים ומה נראה מהצד השני.
הרב ישראל לאו: למעשה הועלו כאן כמה נקודות שכל אחת מהן הדאיגה בפני עצמה.
הרב ישראל לאו: חוק השבות, את מי להעלות או לא להעלות – זו סוגייה.
הרב ישראל לאו: גיור – זוהי סוגייה.
הרב ישראל לאו: מעמדם של זרמים כמו קונסרבטיבים, רפורמים ביהדות או במדינת ישראל – זוהי סוגיה.
הרב ישראל לאו: כל אחת סוגייה נכבדה וכבדה.
הרב ישראל לאו: אתם באתם היום לנושא שגם אני די הצטמררתי כשראיתי את הכותרת.
הרב ישראל לאו: אני מוזמן לישיבת ועדת העלייה והקליטה של הכנסת בבית הרבנות הראשית בנושא הנהגת נישואין אזרחיים בישראל.
הרב ישראל לאו: קודם כל, מורי ורבותיי, אין חדש תחת השמש.
הרב ישראל לאו: ההצעה הזו הגיעה להצבעה בכנסת כבר פעמיים.
הרב ישראל לאו: בפעם הראשונה הציע אותה ישראל רוקח, מי שהיה שר פנים בתקופה אחת, ראש עיריית תל-אביב המנוח, הציע נישואין אזרחים לכל.
הרב ישראל לאו: זה נדחה ברוב שאי-אפשר לתאר אותו.
הרב ישראל לאו: הוא היה איש הציונים הכלליים, ליברל.
הרב ישראל לאו: נדחה על הסף.
הרב ישראל לאו: זה היה בכנסת השנייה כמדומני.
הרב ישראל לאו: לימים הציע המנוח גדעון האוזנר, איש המפלגה הפרוגרסיבית, לימים הליברלים, נישואין אזרחים לפסולי חיתון.
הרב ישראל לאו: זו הייתה ההגדרה, רק לכאלה שהרבנות איננה יכולה ומנועה להשיא אותם, והציע נישואין אזרחיים לפסולי חיתון.
הרב ישראל לאו: הכנסת דחתה את ההצעה הזאת ברוב מוחץ.
הרב ישראל לאו: אתם בקיאים בוודאי יותר ממני בדברי הכנסת ותוכלו לקרוא.
הרב ישראל לאו: לעומת זאת אותה כנסת כבר בתשי"ג1953- היא אשר חוקקה את חוק נישואין וחוק גירושין על-פי דין תורה.
הרב ישראל לאו: לא כתוב שם על-פי דין הרבנות אלא על-פי דין תורה וכתוב שם שהיא מוסרת את זה כהמשך לדבר המלך במועצתו, שזה היה עוד מהמנדט, ראש העדה הדתית, במקרה שלנו הרבנות הראשית לישראל, שהיא המופקדת על הנושא של נישואין וגירושין.
הרב ישראל לאו: גם התיקון לחוק השבות שהכנסת קיבלה בשנת תשל"ט, מרץ 1970, נדמה לי ב9- במרץ, הוא נתן הגדרה הילכתית למושג יהודית.
הרב ישראל לאו: שם דובר למשל על אם יהודיה, ולא במקרה.
הרב ישראל לאו: אני רוצה להתייחס לסוגייה לשמה באתם היום ולהוסיף על דברי עמיתי כבוד הרב בקשי דורון.
הרב ישראל לאו: אם חפצי חיים אנחנו – ואני אומר את זה בשיא הכנות ולא לשם פולמוס חס וחלילה – אני לא רק מוכן להידברות אתכם, אני יותר מרבים אחרים נלחמתי כדי שאתם תבואו, אני לא רוצה להעלות דברים כי אני מתרגש כשאני מדבר על זה.
הרב ישראל לאו: השאלה שלי תמיד היא למה התפללנו, מהי משאת הנפש.
הרב ישראל לאו: מגילת העצמאות שמדברת על הקמת מדינה יהודית בארץ ישראל, והרי החתומים עליה מדוקטור זרח ורהפטיג עד למאיר וילנר, ואני מזכיר את שני היחידים שנותרו אתנו בחיים והם חותמי מגילת העצמאות.
הרב ישראל לאו: ורהפטיג נלחם על משפט התורה, על המשפט העברי כבסיס למדינת ישראל, ומאיר וילנר, אני לא צריך לומר מה השקפותיו.
הרב ישראל לאו: אחרי שהם כתבו שם חמש פעמים את המילה מדינה יהודית, העם היהודי, להקים בית יהודי, המגילה אומרת: מדינת ישראל יהיה פתוחה לעלייה יהודית.
הרב ישראל לאו: אני לא אכנס עכשיו לשאלה שהעלה מר נודלמן, מהי עלייה יהודית.
הרב ישראל לאו: יש מי שקבע, כולל הכנסת, מיהו יהודי.
הרב ישראל לאו: אנחנו לא מתערבים בנושא הזרמים ובנושא הלא דתיים בכלל.
הרב ישראל לאו: אנחנו לא מתערבים באיזה בית כנסת תתפלל, מי יהיה המנהיג הרוחני שלך, איזה סידור תפילה תחזיק ביד אם בכלל, ובצדק אמרת, אפילו בברית מילה אנחנו לא מתערבים.
הרב ישראל לאו: תמול או לא תמול את ילדך, תעלה לבר-מצווה את בנך או את נכדך, אנחנו לא כופים עליך.
הרב ישראל לאו: אנחנו מתחננים, לא כופים, ומבקשים דבר אחד, יש נושא אחד שהוא חוט משולש – כמו שיש שני צדדים למטבע, אבל כאן זה לא מטבע אלא זה הרבה יותר ממטבע כי יש פה שלושה צדדים – שהוא בנפשנו משום שהוא היחידי שמחזיק אותנו עדיין כחטיבה לאומית, כעם, אם חפצי חיים אנחנו – נישואין, גירושין וגיור שזה הכניסה לעם היהודי לנושא הנישואין.
הרב ישראל לאו: אלה השלושה.
הרב ישראל לאו: אם הם בקונצנזוס – יש בסיס משותף.
הרב ישראל לאו: אם הם במחלוקת – יש חלוקה ותקיעת תריז בלב העם.
הרב ישראל לאו: אני מבקש להסביר את מה שכל אחד מבין.
הרב ישראל לאו: בן-גוריון אמר פעם בשנת 1949 כשר ביטחון: ראיתי חייל עומד בצד ואוכל בעמידה בין כל החיילים, שאלתי אותו מה זה, הוא אמר לי שהוא אדוק – אז לא דיברו על דתי וחילוני, היו אדוקים וחופשים – והיות שפה במטבח ערבבו באותו סיר בבוקר חלב ובצהרים בשר, הוא איננו יכול לאכול ולכן הוא אוכל לחם, עגבנייה, בלי סכין, בלי מזלג, בלי צלחת, לא ליד השולחן.
הרב ישראל לאו: נתתי הוראה, אמר בן-גוריון.
הרב ישראל לאו: שמו 99 חיילים חופשים ואחד אדוק, לכולם מותר לאכול כושר אבל לאדוק אסור לאכול טריפה ואנחנו צבא הגנה לישראל, צבא אחד.
הרב ישראל לאו: המטבח בצה"ל, בבתי חולים ובבתי אסורים – אני זוכר את הלשון שלו – יהיה כשר כדי לשמור על בסיס משותף.
הרב ישראל לאו: הוא החליט להביא בפני הכנסת את הנושא שברגע שנישואין או גירושין – ואני מוסיף את המילה גיור שמופיעה בתיקון חוק השבות – ברגע שהם נעשים על-ידי המוסד הזה שאנחנו אורחים בו לתקופה של קדנציה, כבר עברנו את רוב הקדנציה, ומי שיבוא אחרינו שימשיך לשאת את הלפיד של הדורות.
הרב ישראל לאו: ברגע שאנחנו הולכים על בסיס של נישואין, גירושין וגיור שמקובל על הכל, אנחנו עם אחד.
הרב ישראל לאו: אם לא, תראו מה קורה פה.
הרב ישראל לאו: הסתכלו.
הרב ישראל לאו: יש בעולם לפחות 150 קהילות יהודיות, בכל רפובליקה, בכל מדינה יש יהודים, כולל בדרום קוריאה.
הרב ישראל לאו: בכולן בעשור האחרון מספר היהודים פחת וירד סטטיסטית, חוץ משתיים שזה קונייקטוראלי, שזה זמין לעשר השנים האחרונות – בקנדה מספר היהודים עלה, ואני מתבייש לומר, גרמניה.
הרב ישראל לאו: חוץ משתי אלה, ירד מספר היהודים לא בגלל העלייה.
הרב ישראל לאו: העלייה מארצות המערב לא גרמה לדלדול הקהילה היהודית.
הרב ישראל לאו: שלושה וחצי מיליון יהודים בארצות-הברית לפני 55 שנה, לא יותר משלושה מיליון יהודים כעבור 55 שנה.
הרב ישראל לאו: מספר העולים משם הוא בקושי אלפיים בשנה.
הרב ישראל לאו: וכמה תגבורת קיבלה יהדות ארצות-הברית מישראל, מרוסיה, ממזרח וממערב אירופה, מצפון אפריקה ומדרום אפריקה?
הרב ישראל לאו: והמספר ירד.
הרב ישראל לאו: למה?
הרב ישראל לאו: חבר הכנסת פריצקי, דיברת על תנועות וזרמים, אני אראה לך סקר.
הרב ישראל לאו: ממאה יהודים בקבוצה מסוימת, בלי להזכיר עכשיו שמות, בעלי השקפת עולם מסוימת – אם זו השקפת עולם, אורח חיים – בדור הרביעי נשארים 13.
הרב ישראל לאו: הקבוצה השנייה, ממאה יהודים היום, בדור הרביעי נשארים 27.
הרב ישראל לאו: בקבוצה אחרת, מתוך מאה יהודים נשארים 46.
הרב ישראל לאו: למודל ההוא, אני אומר שלילי.
הרב ישראל לאו: אם אנחנו חפצי חיים, דווקא משום שאיבדנו את השליש שגם אתה אמרת וגם חבר הכנסת וילן אמר.
הרב ישראל לאו: איבדנו שליש כדי להמשיך לקצץ במספרים של עצמנו ולכרות את הענף שיושבים אנחנו עליו?
הרב ישראל לאו: הרי הדברים הם מזעזעים.
הרב ישראל לאו: רוצים מדינה שתהיה בה עצמאות, אבל עצמאות זה לא רק בכלכלה.
הרב ישראל לאו: עצמאות זה גם בתרבות ורוח.
הרב ישראל לאו: אם אנחנו מייבאים מודלים כאלה שגורמים לנשואי תערובת כאן, והתוצאה שנשואי תערובת בקבוצה הזו שנשארים 13 יהודים מתוך מאה, 53 אחוז נשואי תערובת.
הרב ישראל לאו: התוצאה היא אם כן כפי שאמרתי פלוס העובדה שמספר הילדים הממוצע במשפחה שם היא 1,62 ואין שני ילדים ממוצע במשפחה.
הרב ישראל לאו: זה נותן את התשואה ההרסנית לתוצאה.
הרב ישראל לאו: הסוכנות היהודית זורקת מיליארדים במשך שנות קיומה, ובצדק אולי, אולי לא מספיק, למניעת התבוללות.
הרב ישראל לאו: האויב של העם במשך חמישים השנים האחרונות הוא התבוללות, התבוללות, התבוללות.
הרב ישראל לאו: זאת תיבת נוח, מדינת ישראל.
הרב ישראל לאו: מישהו היה מעיז לבוא ולפתוח שייכנס בצורה רשמית ובצורה ליגלית זרם המים ויטביע את כולנו ואנחנו נהיה עוד מדינה מתקדמת ודמוקרטית?
הרב ישראל לאו: מדינות דמוקרטיות יש אולי מאה, אולי 120, אבל מדינה יהודית יש אחת בלבד והיא עוד נאבקת גם כן על קיומה הביטחוני, החברתי, שמענו את דוח העוני השבוע, והעיקר רוחני וזהותי, זהות יהודית.
הרב ישראל לאו: על מה אנחנו נאבקים?
הרב ישראל לאו: אז נכון קשר גורל אמרתם.
הרב ישראל לאו: פרעה אמר שיש עם אחד, עם בני ישראל רב ועצום, הבה נתחכמה לו.
הרב ישראל לאו: הוא היה האדם הראשון שקרא לנו עם בגלל קשר גורל.
הרב ישראל לאו: בא משה רבנו בהר סיני ואומר, היום הזה נהיית לעם, יש לכם תרבות, יש לכם מסורת, יש לכם שפה, יש לכם נביאים, יש לכם רוח, יש לכם תוכן, יש לכם את עשרת הדברות, תרי"ג מצוות.
הרב ישראל לאו: השאלה היא אם אנחנו הולכים לפי פרעה או אנחנו הולכים לפי משה.
הרב ישראל לאו: יש לנו קשיים ויש לנו בעיות.
הרב ישראל לאו: הייתי מבקש מכם שתבואו אתם כחברי כנסת ותגידו אם יש פה דליקה שמאיימת לכלות את מה שקרוי בית ישראל, מה עושה כבאי מנוסה?
הרב ישראל לאו: קודם כל מאתרים את הדליקה, אומרים שאולי נשקול אם הדרך של השנה האחרונה, השנתיים האחרונות היא הדרך הנכונה, אולי נעשה אצלנו בדק בית קודם כל, תיקון?
הרב ישראל לאו: אני אומר, הידברות, אני תמיד בעד הידברות.
הרב ישראל לאו: גיור, אף פעם לא הוצאנו את הלכות גרים משולחן ערוך וזה נמצא בשולחן ערוך היהודי.
הרב ישראל לאו: סבר פנים, מאור פנים, בהחלט, בלב שלם, אבל כרמז למה שסיפר כבוד הרב, יאיר צבן הביא לי את הסיפור כשהיה שר הקליטה ושנינו פנינו ליצחק רבין ז"ל בבנייני האומה בכנס הששים לעליית הנוער ודיברנו אתו.
הרב ישראל לאו: יאיר סיפר שם על אחד שהגיע ליהדות והתגייר כהלכה, אחרי שהוא התגייר, הוא הגיש רשימה למשרד הקליטה – וזה עובדה – של שמונה נשותיו שאף אחת מהן לא יהודיה, עם ילדיו.
הרב ישראל לאו: היו כשמונים נפש ואף אחד מהם לא יהודי, אבל מכוח חוק השבות כולם הם אזרחי מדינת ישראל.
הרב ישראל לאו: גם הרצל וכל ממשיכיו לא באו לפתור את כל בעיות העולם במדינת ישראל אלא את הבעיה של העם היהודי.
הרב ישראל לאו: השאלה העקרונית והעיקרית היא אם אנחנו חפצי חיים, זוהי מדינת ישראל.
הרב ישראל לאו: חברת הכנסת יושבת-ראש הוועדה וחברי הוועדה, הכותרת הזאת, כנסת ישראל החליטה על הנהגת נישואין אזרחיים בישראל, היא כותרת שפירושה לעולם כולו, המסר שלה לעולם כולו: ככל הגויים בית ישראל ואין עוד עם לבדד.
הרב ישראל לאו: הן עם לבדד – עם ששומר על ייחודו, על צביונו, ישכון, הוא יחזיק מעמד ובגויים – יתבולל בהם, לא יתחשב.
הרב ישראל לאו: אנחנו מעטים.
הרב ישראל לאו: אמרת 13 מיליון, אולי 10, אולי 14, אבל יש היום ארבעה מיליארד.
הרב ישראל לאו: אנחנו בכל כוחנו צריכים להידרש לשמירת חוט השדרה הלאומי, הרוחני, היהודי שלנו.
הרב ישראל לאו: אנחנו צריכים להאיר פנים לכל עולה, צריכים לתת זכויות לכל תושב, לכל אזרח, אבל הם שבאים אלינו - בזרועות פתוחות אנחנו מקבלים אותם – הם צריכים להבין שפה יש מסורת ויש תרבות ויש בסיס שעליו קמה המדינה והבסיס הוא מדינה יהודית על-בסיס יהודי.
הרב ישראל לאו: אפילו רופא משם מגיע מארצות-הברית או ברית-המועצות לשעבר, הוא יודע שהוא צריך להתאים את עצמו לקורס הרפואי כאן.
הרב ישראל לאו: פרופסור למשפטים בלנינגרד או באוניברסיטת ייל, מגיע הנה והוא יודע שהוא צריך להכיר את המשפט העברי, משפט מדינת ישראל כדי להיות עורך-דין שיכול להעביר דירה בטאבו בשדרות.
הרב ישראל לאו: רואה חשבון יודע שהוא צריך להכיר פה את המציאות.
הרב ישראל לאו: גם מי שבא הנה, אם זה בנישואין, אם זה בגירושין, אם זה בגיור, צריך לדעת שיש למדינה הזאת אופי, יש לה מצע.
הרב ישראל לאו: חבל שאבשלום וילן הלך, כי גם לקיבוץ הארצי, אם אני הולך להצטרף לאחד המשקים שלו, הוא יגיד לי שלהם יש אידיאולוגיה, אנחנו הקיבוץ הארצי של השומר הצעיר, אתה מתאים את עצמך לאידיאולוגיה שלנו, תהיה מועמד ואולי אחר-כך גם תהיה חבר.
הרב ישראל לאו: אני לא אגיד לו שהוא יאמץ את הרוח שלי.
הרב ישראל לאו: אני אומר לו שאני רוצה להיכנס הנה, להצטרף למשפחה, למשפחה הזאת יש אופי, יש לה דמות, יש לה תוכן, ואנחנו לא מכופפים את התוכן שלה אלא אנחנו משתדלים, ואני מקווה שהם יעשו זאת, להתאים את עצמנו לרוחה, אופייה וייחודה של מדינת ישראל.
הרב ישראל לאו: תודה רבה לכם.
נעמי בלומנטל: אנחנו עוסקים היום באחד החוקים שעומדים על סדר יומנו מזה זמן רב.
נעמי בלומנטל: כולנו הרגשנו וחשבנו שצריך למצוא דרך נאותה לפצות ולתת את ההכרה הראויה לאותם וטרנים – וותיקי מלחמת העולם השנייה, שחלק מנציגיהם נמצאים כאן.
נעמי בלומנטל: גם ממשלות קודמות חשבו האם לפצות, איך ובמה לפצות ובאיזו צורה לתת את הכבוד הראוי.
נעמי בלומנטל: עד היום זה לא יצא אל הפועל ואני רוצה לברך את חברי הכנסת יורי שטרן, אליעזר כהן, אביגדור ליברמן ומיכאל נודלמן, על הנחת והגשת הצעת החוק הזאת שמתייחסת למעמדם של וותיקי מלחמת העולם השניה.
נעמי בלומנטל: נמצאת אתנו – ואני חושבת שזה טוב מאד – שרת הקליטה, כדי לתת, אני מאמינה, את עמדת הממשלה בשלב הזה.
נעמי בלומנטל: אני רק רוצה לומר לגבי סדר הדיון.
נעמי בלומנטל: כיוון שהישיבה הזאת מתקיימת שלא כפי שתכננו בשבוע שעבר, אני, לצערי, אצטרך לעזוב כאן בעוד רבע שעה וחבר הכנסת מיכאל נודלמן ימשיך לנהל את הישיבה.
נעמי בלומנטל: יש לנו גם את הייעוץ המשפטי.
נעמי בלומנטל: זאת אומרת, מבחינת קידום החוק לא יהיה שום עיכוב מבחינתנו, מבחינת הוועדה שלנו.
נעמי בלומנטל: אני שוב חוזרת ומצהירה, לא יהיה שום עיכוב ואני רוצה להנחות אותך, חבר הכנסת נודלמן, לנסות ולהכין כבר בישיבה הזאת את החוק לקריאה ראשונה.
נעמי בלומנטל: זאת המטרה שלנו בישיבה הזאת.
נעמי בלומנטל: אני רוצה להעביר את רשות הדיבור לחבר הכנסת שטרן, על מנת שיציג בפנינו את החוק ואני מבקשת מכם כבר עכשיו סליחה, על שאצטרך לעזוב בעוד כעשר דקות.
נעמי בלומנטל: כאמור, אני רוצה שוב להדגיש, גם בפניכם, הנציגים של וותיקי מלחמת העולם השניה, שלא יהיה שום עיכוב בשל העובדה שאני צריכה לעזוב.
נעמי בלומנטל: לחבר הכנסת נודלמן יש את כל המנדט ואת ההנחיות המתאימות כדי להמשיך את הישיבה כפי שצריך.
נעמי בלומנטל: חבר הכנסת שטרן, בבקשה.
יורי שטרן: בוקר טוב.
יורי שטרן: אני קודם כל מודה לכמה אנשים על כך שהגענו עד לרגע זה.
יורי שטרן: לחברי בסיעה שהכינו את הצעת החוק הזאת להגשה מחדש, לחברת הכנסת נעמי בלומנטל כיושבת ראש וועדת הקליטה שתמכה בזה ולשרת הקליטה, גברת יולי תמיר, שבתחילת התהליך הזה, כשהממשלה עוד היתה אמורה להתנגד להצעת החוק, נתנה תמיכה מלאה וגיבוי ואמרה שהיא תפעל לכך שהממשלה באמת תאשר את זה ושהחוק יעבור בקריאה טרומית.
יורי שטרן: חבר הכנסת אופיר פינס-פז כיו"ר הקואליציה התחייב לעשות את זה וקיים את זה והנהלת הקואליציה קיבלה החלטה לתמוך בהצעת החוק הזאת.
יורי שטרן: לכן, הצעת חוק חשובה זו שאיננה פוליטית, אלא משקפת תודעה ציבורית הולכת וגדלה לתרומתם של החיילים היהודיים במלחמת העולם השניה לעם היהודי ולמדינת ישראל, עברה פה אחד בקריאה טרומית ואנחנו היום מגישים אותה לדיון בוועדה על מנת להגיע לקריאה ראשונה.
יורי שטרן: לפני שאתייחס לתוכן החוק, עוד כמה דברים שקשורים לתהליכים.
יורי שטרן: א', הגשתי הצעת חוק כפי שהוגשה בכנסת הקודמת על ידי חברי סיעת ישראל בעליה דאז והצעה זאת כוללת את אותם התיקונים שנכנסו לגופה של הצעת החוק בעת הדיון הקודם בועדת העבודה והרווחה.
יורי שטרן: אז שלחה ועדת הכנסת את הצעת החוק לא לוועדת העלייה והקליטה לצערי, אלא לוועדת העבודה והרווחה.
יורי שטרן: היה דיון, נכנסו שינויים, ורציתי, להבדיל, כמו שהנשיא הסורי דורש, להתחיל מהמקום שבו הפסקנו.
יורי שטרן: אז כפי שהופסק הדיון בכנסת הקודמת, כך ראיתי לנכון להמשיך בשביל הרציפות.
יורי שטרן: לכן, דברים שגם אני הייתי רוצה להכניס כשינוי בהצעת החוק, כמו העניין של לוחמי מצור לנינגרד, בלקדניקים ואחרים, לא הכנסתי בשלב הזה, פשוט בשביל לשמור, כמו שאמרתי, על הרצף.
יורי שטרן: ב', תוך כדי דיון, כמובן, הובהר שגם ממשלת ישראל רוצה להגיש הצעת חוק.
יורי שטרן: אני מברך על הנכונות הזאת.
יורי שטרן: אני מקווה שזה אכן יהיה בקרוב ונשמע משרת הקליטה איפה זה עומד.
יורי שטרן: דעתי היתה, שבשביל שהדברים האלה יזוזו, צריכה להיות יוזמה פרלמנטרית בלתי תלויה והיוזמה הזאת מתבטאת בהצעת חוק זו.
יורי שטרן: כאשר תבוא ההצעה הממשלתית אנחנו, כמובן, נמשיך בדיון משותף, בשתי הצעות החוק.
יורי שטרן: מה שחשוב כעת זה להביא את ההצעה הפרטית הזאת לידי כך שתאושר בקריאה ראשונה ואז ברגע שהממשלה מביאה את ההצעה שלה, שהיא אוטומטית מגיעה לכנסת לקריאה ראשונה ללא קריאה טרומית, ניישר את הקו ונמשיך ביחד.
יורי שטרן: מה שיהיה טוב יותר בהצעה הממשלתית, אני מראש אומר, אני מקבל.
יורי שטרן: תודתי גם לכל חברי הכנסת שתמכו בזה.
יורי שטרן: אני חייב להגיד שמעבר לכל דבר אחר, העניין הזה של וותיקי מלחמת העולם השניה מאחד את כל חברי הכנסת יוצאי ברית המועצות, היושבים בכנסת היום בשש סיעות שונות.
יורי שטרן: לכן גם בהכנות להצבעה, בדיונים, קיבלתי גיבוי מלא ותמיכה מלאה גם מחבר הכנסת יולי אדלשטיין, גם מחברת הכנסת סופה לנדבר ואחרים שבאו לדיון ואני מודה לכל אותם אנשים שמבינים כמוני וכמונו מה חשיבות החוק.
יורי שטרן: לעצם ההצעה.
יורי שטרן: יושבים פה נציגי המשרדים המקצועיים, של משרד הקליטה, המוסד לביטוח לאומי ומשרד האוצר ויש להם דעה על החוק הזה, שהיא דעה מקצועית שמתייחסת לחקיקה הזאת כאחת החקיקות שעוברות בכנסת ישראל וצריכות להשתלב במערך הכולל של החוק הישראלי.
יורי שטרן: אני מבקש מכם, עוד בטרם הדיון עצמו, להתייחס להצעה זו כמו להצעות אחרות שהובאו לכנסת בעניין אסירי ציון או בעניין ניצולי השואה, כהצעות חוק חריגות, שלא במסגרת החקיקה השוטפת הכלכלית והחברתית של מדינת ישראל.
יורי שטרן: להתייחס במישור אחר של מחווה ותשלום חובות, עד כמה שניתן, לאוכלוסיות מיוחדות, לאנשים מיוחדים, שהודות לסבל ולמאבק שלהם קמה מדינת ישראל, שרד העם היהודי, חי וקיים.
יורי שטרן: לכן, אין להשוות את מה שאנחנו מציעים לוותיקי מלחמת העולם השניה לקבוצות זכאיות אחרות, למעוטי יכולת, לנכים, לקבוצות חשובות בעם, כי זאת לא חקיקה סוציאלית.
יורי שטרן: זאת חקיקה אידאית.
יורי שטרן: זאת חקיקה מוסרית, שבאה לעשות צדק.
יורי שטרן: אני שוב משווה את זה למה שעשינו בנושא ניצולי השואה ולמה שעשינו בנושא אסירי ציון.
יורי שטרן: אלו אוכלוסיות ההולכות ומתדלדלות.
יורי שטרן: אנשים מבוגרים כולם, לא רובם, כולם.
יורי שטרן: בני גיל 70 ומעלה.
יורי שטרן: הצעיר בארגון נכי וותיקי מלחמת העולם השניה הוא, אם אני לא טועה, בן 72 היום.
יורי שטרן: האוכלוסיות האלה הולכות לנו.
יורי שטרן: אנחנו, בשנים המעטות – והלוואי שיחיו עד מאה ועשרים – שנשארו להם לחיות, לאסירי ציון, לניצולי השואה ולוותיקי מלחמת העולם השניה, רוצים לעשות מחווה כלפיהם.
יורי שטרן: המחווה הזאת לא באה לצורך תקדים בחקיקה הסוציאלית, לא באה לשנות את יתר חוקי המדינה.
יורי שטרן: היא באה להבליט את תרומתם הייחודית, את סבלם, את מאבקם ואת החובות שלנו אנו, כילדים ונכדים שלהם, לדור זה.
יורי שטרן: אני רואה בהצעת החוק שהנחנו את המסגרת המינימליסטית שאנחנו, כדור הבנים, יוצרים עבור אותם אנשים.
יורי שטרן: מגיע להם הרבה יותר.
יורי שטרן: מדינת ישראל צריכה להתבייש בכך שאנשים שנלחמו במלחמת העולם השניה רובם היום, עדיין, מאלה שהגיעו בעשר השנים האחרונות, ללא קורת גג משלהם, חיים ברמה של עוני מחפיר, איבדו את כבודם בנסיבות האלה, לא כבני אדם אלא כסובייקטים ואובייקטים של המערכת הסוציאלית שלנו.
יורי שטרן: המעט שאנחנו מבקשים בהצעת החוק הזאת הוא להכיר במעמדם המיוחד כוותיקי מלחמת העולם השניה.
יורי שטרן: לא תפרוץ לנו עוד פעם מלחמת העולם השניה.
יורי שטרן: לא יקום חס וחלילה היטלר חדש.
יורי שטרן: לא תהיה שואה, אני מקווה מאד, לעם היהודי ולא יהיו לוחמים יהודים בצבאות השונים שבאו למגר ולנצח את האוייב הגדול ביותר שקם לעם היהודי מזה אלפיים שנה.
יורי שטרן: יש להכיר במעמדם המיוחד ולתת להם עדיפות בכמה תחומי חיים מרכזיים.
יורי שטרן: ראשית, בדיור הציבורי.
יורי שטרן: בהצעת החוק הדרישה הזאת לתת להם עדיפות מנוסחת בצורה מאד רופפת.
יורי שטרן: רכה.
יורי שטרן: בסמכויות השרים לקבוע אחר כך איך העדיפות הזאת תראה.
יורי שטרן: קודם כל נקבע בחוק, לפחות לקראת הקריאה הראשונה, שתנתן להם עדיפות.
יורי שטרן: בעדיפות הזאת הם כביכול מתחרים מול קבוצות זכאות וקבוצות מצוקה נוספות מקרבם של אותם העולים.
יורי שטרן: מול הנכים הקשים, מול הקשישים.