GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה גפני: אם אתם תגרמו לכך שמדינת ישראל תאבד את הפלטפורמה שעליה אנחנו יושבים כתוצאה מכל מיני אמירות משתלחות מכל הכיוונים – ושלא תשכחו, אתם נמצאים היום בארץ ואתם יודעים שיש פה מפלגות שיש להן מאבק פוליטי אתנו, שלא נוגע בכלל לעליה מברית-המועצות.
משה גפני: יש מאבק בארץ בשאלה האם מדינה יהודית היא עם סממנים כאלה או שבכלל היא לא מדינה יהודית, היא רק מדינה דמוקרטית בלי סממנים יהודים.
משה גפני: אל תתערבו במלחמה הזאת.
ויקטור בריילובסקי: למה?
ויקטור בריילובסקי: אנחנו אזרחי המדינה וכל הספור הזה הוא שקר.
ויקטור בריילובסקי: הדתיים עשו מדינה?
ויקטור בריילובסקי: הדתיים עשו את הבסיס?
נעמי בלומנטל: חבר-הכנסת גפני טעה, הוא לא התכוון.
נעמי בלומנטל: לאזרחי מדינת ישראל ולכל אחד יש הזכות .
נעמי בלומנטל: אתה טעית.
משה גפני: טעיתי.
משה גפני: פשוט לא נותנים לי להשלים את הדברים.
נעמי בלומנטל: הוא טעה.
נעמי בלומנטל: אבל נגעת בנקודה קשה.
נעמי בלומנטל: אני חושבת שרבים מהדברים שאמר הרב גפני יש בהם אמונה שלו, בלי לפגוע באף אחד.
נעמי בלומנטל: בזה הוא מאמין.
נעמי בלומנטל: דרך אגב, נדמה לי שהסיעה שלכם, לאורך שנים כבר בעד שינוי חוק השבות.
משה גפני: נכון.
נעמי בלומנטל: הדברים שאומר הרב גפני, בלי לפגוע באף אחד, זו משנה סדורה שהם מאמינים בה ולפיה הם הולכים.
נעמי בלומנטל: היא לא פוגעת באחרים.
אבשלום וילן: הם רוצים לשנות את חוק השבות?
נעמי בלומנטל: הם רוצים.
נעמי בלומנטל: הרבה שנים.
משה גפני: יש רבים שרוצים.
משה גפני: העולים מברית-המועצות לשעבר הם חלק מאזרחי המדינה והם יכולים להתערב בכל המערכות כאן.
משה גפני: אני אומר לא לנצל את נושא העליה, מכיוון שזה בנפשם של כל היהודים כאן ואנחנו מדברים על היהודים.
משה גפני: אתן לכם דוגמה ובזה אסיים.
משה גפני: את הדוגמה אתן רק מ"ישראל בעליה" ולא אתייחס למפלגות אחרות.
משה גפני: מכיוון שאתם חלק מהמערכת הציבורית והפוליטית בארץ, והיות ואנחנו נמצאים בבנין שכולו פוליטיקה והרבה מאד תקשורת, אנסה לא להיגרר לענין הזה, אבל אתן לכם דוגמה פוליטית.
משה גפני: יש בכנסת כמה סיעות שבעצם היו צריכות להיות רחוקות מאד זו מזו.
משה גפני: יש סיעת שינוי, סיעת יהדות התורה וסיעת ישראל בעליה.
משה גפני: סיעת שינוי היא סיעה חילונית, ואין קשר בין יהדות התורה לשינוי.
משה גפני: להיפך, כשטומי לפיד מדבר בכנסת אני יוצא החוצה, כי אני יודע שגם אם הוא ידבר על - - -
סופה לנדבר: גם אנחנו נתחיל עכשיו לצאת החוצה.
סופה לנדבר: אני לא מתכוונת אליך אלא אל אותם חברים שפגעו בנו.
משה גפני: בסדר, מותר לי לצאת.
סופה לנדבר: אבל זו דוגמה טובה, ואתה צודק.
סופה לנדבר: גם אנחנו נתחיל לעשות אותו דבר.
משה גפני: נדלג על הקטע הזה.
משה גפני: אני אומר לכם, ויעידו חברי הכנסת יוצאי חבר המדינות, יש קשר בין יהדות התורה לבין ישראל בעליה עוד מהקדנציה הקודמת, כשהיא היתה הסיעה היחידה שייצגה את עולי ברית-המועצות באופן ברור.
משה גפני: גם היום, עם חברי כנסת שהם יוצאי ברית-המועצות הקשר של יהדות התורה הוא חזק, אמיץ ורציני.
משה גפני: הרי היינו יכולים להגיד: הם תומכים במכירת בשר חזיר והם מביאים לארץ גויים.
משה גפני: ולכן אסור היה שליהדות התורה יהיה קשר אתם.
משה גפני: אתם יכולים לשאול את כל חברי הכנסת, חלקם נמצאים כאן וחלקם לא נמצאים כאן, מה הקשר של יהדות התורה, והקשר נובע מהסיבה הזאת.
משה גפני: אנחנו מקדמים בברכה את העליה מברית-המועצות.
משה גפני: אנחנו מבקשים שתעזרו לנו לשמור על מדינת ישראל כמדינה יהודית בשביל הילדים שלכם, אחרת נתפורר כולנו.
משה גפני: אל תיגררו אחרי אלה שרוצים ללבות אש, דווקא מהאגף החילוני.
ויקטור בריילובסקי: זה בדיוק מה שאתם עושים – משחק באש.
ויקטור בריילובסקי: אני רוצה להוסיף כמה מלים על אופי ההפגנה שהיתה בבית שמש, שהוא נושא הדיון שלנו.
ויקטור בריילובסקי: אנשי שינוי שהיו בשטח כמחאה נגד ההפגנה הזאת מדברים על אווירה מאד מתוחה.
ויקטור בריילובסקי: הם מדברים על בחורים עם מקלות ברזל בידיים, מוכנים לעבור מאלימות מילולית לאלימות פיסית.
ויקטור בריילובסקי: הם כנראה לא קיבלו פקודה במקום מהמנהיגות הרוחנית שלהם לעשות פוגרום, אבל בשטח היתה אווירה של פוגרום.
סטלה ורטר: זה לא נכון.
ויקטור בריילובסקי: אנחנו יכולים לראות את הסרט.
ויקטור בריילובסקי: ( חברי הוועדה והמוזמנים רואים את הסרט שצולם בעת ההפגנה בבית שמש)
אלי בוטבול: איפה ראית פה מקלות ואבנים?
אלי בוטבול: אתה פוגע בתושבי בית שמש.
אלי בוטבול: תתבייש לך, תחזור בך.
ויקטור בריילובסקי: מי אתה בכלל?
אלי בוטבול: אני תושב בית שמש.
ויקטור בריילובסקי: אתה היית שם?
אלי בוטבול: אתה היית?
אלי בוטבול: אתה לא היית וגם את לא היית, חברת-הכנסת לנדבר.
סופה לנדבר: אנחנו נפנה למשטרה.
אלי בוטבול: תפני למשטרה.
אלי בוטבול: הבהלת אותי נורא עכשיו.
נעמי בלומנטל: נמצאת כאן סגנית ראש העיר.
נעמי בלומנטל: נאמרו כאן דברים על-ידי חבר-הכנסת בריילובסקי כאילו היו שם מקלות.
סטלה ולטר: לא היה דבר כזה בכלל.
סטלה ולטר: היו שם אנשים שלי.
ויקטור בריילובסקי: סליחה, יש כאן מישהו שהיה עד בשטח ואני מבקש לתת לו אחר-כך לדבר.
סטלה ורטר: הזמינו את כולם לשעה ארבע.
סטלה ורטר: בשעה חמש היו בקושי חמישים איש.
סטלה ורטר: הזמינו הסעות והם לקחו אנשים מכל העיר למקום הזה, כי לא היו מספיק אנשים שיתמכו בהם.
סטלה ורטר: לכל היותר היו 200 – 250 איש והיו הרבה ילדים.
סטלה ורטר: זה מה שמדאיג, שהיו שם ילדים.
יוני בן-דור: אני הייתי בשטח בזמן ההפגנה.
יוני בן-דור: ראיתי שם כ-200 איש.
יוני בן-דור: אתם בכלל לא הייתם בשטח, לא אנשי מועצת העיר ובמיוחד לא נציגי העולים בעיר.
יוני בן-דור: היו שם רק אנשי ש"ס שאיימו עלינו.
יוני בן-דור: היו אנשים עם מקלות ברזל, לא מקלות גומי.
נעמי בלומנטל: איך הם ידעו מי אתה?
יוני בן-דור: הם ידעו, כי התחילו לראיין אותנו ואז התברר שאנחנו מ"שינוי" ובאנו לתמוך בעולים החדשים בעיר.
יוני בן-דור: למעשה המצב היה ממש מסוכן.
יוני בן-דור: גב' ורטר, איך את יודעת בכלל מי היה שם, כשאת לא היית שם?
סטלה ורטר: לא באתי לשם, כי אני לא צריכה מלחמת אחים.
סטלה ורטר: בגלל זה לא באתי לשם.
יוני בן-דור: את לא מייצגת אינטרסים של עולים בכלל.
סטלה ורטר: אני כן מייצגת אינטרסים של עולים.
נעמי בלומנטל: תודה.
נעמי בלומנטל: רשות הדיבור לחבר-הכנסת ריגר.
גנדי ריגר: אנחנו עוד פעם חוזרים לענין הפוליטי, וזה מה שקרה כאן לפני כמה דקות.
גנדי ריגר: צריך לעזוב את זה כבר.
גנדי ריגר: לפנינו ענין רציני בשרשרת של בעיות.
גנדי ריגר: לפני כמה שבועות היה ענין עם הרב הלפרט ועכשיו אנחנו יודעים מה קורה בבית שמש ואנחנו כבר יודעים מה קורה בעכו, שם ראש עיר ממפלגת העבודה אמר שלא צריך עולים בעיר עכו.
גנדי ריגר: זאת שרשרת גדולה וסכנה אמיתית למדינה.
גנדי ריגר: אנחנו צריכים לפנות לממשלה, ליועץ המשפטי לממשלה, שתתקבל החלטה אחת, שאף אחד לא יכול במדינה דמוקרטית להגיד דברים כאלה.
נעמי בלומנטל: אני בהחלט מסכימה אתך.
נעמי בלומנטל: רשות הדיבור לגב' נטאשה קורץ, בבקשה.
נטאשה קורץ: אנחנו מדברים פה על הסתה ועל קללות, ואני לא יכולה לשכוח את משפחת שבשוביץ, שבנה נהרג רק בגלל שהוא דיבר רוסית.
נטאשה קורץ: ועכשיו המטרה היחידה של המשפחה הזאת, בכל הישיבות ובכל בתי המשפט, לקבל חוק שאם בן-אדם יגיד או יעליב אדם אחר רק בגלל השפה שהוא מדבר, זאת עבירה פלילית.
נטאשה קורץ: זה מה שאני מבקשת, ואנחנו לא יכולים לא להזכיר את זה פה.
נעמי בלומנטל: בתחילת הישיבה העליתי את זה, אם כי לא אמרתי את השם שבשוביץ.
נעמי בלומנטל: אני לא אשכח את האנשים האלה ואת המקרה הכל-כך מזעזע.
נעמי בלומנטל: אנחנו על סף תהום מבחינה זאת.
נעמי בלומנטל: המצב ממש מסוכן עם ההסתות האלה.
נטאשה קורץ: טומי לפיד קיבל את הקללה, ממש באוזניים שלנו, וגם מה אנחנו יכולים לתת לאיש הזה ממש פסק-דין פלילי.
נטאשה קורץ: אנחנו חייבים לבקש את זה.
נעמי בלומנטל: פנו ליועץ המשפטי לממשלה וגם למשטרה.
נעמי בלומנטל: אבל זה לא ייפתר בזה.
נעמי בלומנטל: הבעיה הרבה יותר קשה.
אבשלום וילן: לצערי, כל שבוע יש בוועדה דיון אחר.
אבשלום וילן: אני אומר את זה בעצב, שתי מפלגות שנציגיהן בציבור הישראלי מלבים את אש השנאה.
אבשלום וילן: זה ש"ס מצד אחד, ויהדות התורה לפני שבוע, ואחר-כך יש פה מצעד המתנצלים.
אבשלום וילן: לפני שבוע הופיע כאן הרב רביץ והתנצל בשם יהדות התורה על הדברים שאמר חברו לסיעה הרב הלפרט.
אבשלום וילן: היום בא הרב בניזרי ובעצם סירב להתנצל.
אבשלום וילן: אני בכלל חושב שאנחנו מוכרחים להפסיק לתת במה לאנשים שהם מחוץ להסכמה הציבורית.
אבשלום וילן: שהרב בניזרי, עם כל הכבוד, מגיע לכאן ואומר לחבר כנסת פאשיסט, זה דבר שהוא בל-ייעשה, ואנחנו בטעות נתנו לו פה במה.
אבשלום וילן: אני אומר לעצמנו, נפיק את הלקחים.
אבשלום וילן: תראו מה קורה.
אבשלום וילן: זה התחיל לפני-כן עם המלים גיס חמישי.
אבשלום וילן: זונות כבר אמרנו, גנבים כבר אמרנו, ואת כל הביטויים האלה, והעם שומע את הביטויים, שומע את הקולות, וזה מטבע עובר לסוחר.
אבשלום וילן: תארו לכם שחס וחלילה הנציגים האחרים פה בציבור היו חוזרים ואומרים: בואו נלך לתל ברוך בלילה ונראה מי מגיע לשם.
אבשלום וילן: איזו שערוריה היתה קמה פה.
אבשלום וילן: יש בעיה להדביק למישהו תוויות?
נעמי בלומנטל: דרך אגב, כל השנים נזהרתי לא לגעת בנקודה הזאת מפאת הדימוי השלילי שעשוי להיווצר.
נעמי בלומנטל: פנו אלי לא אחת, גם חברי ועדה, לעשות סיור כדי לראות במה אפשר לסייע, ולא הסכמתי, מפאת הדימוי השלילי שיכול להיווצר.
נעמי בלומנטל: כך שאנחנו לא נהיה שותפים לזה.
אבשלום וילן: אם רוצים לטפל ברצינות בנושא חוק השבות, אדרבה.
אבשלום וילן: שיילכו הסיעות החרדיות המכובדות, יציגו את זה לדיון, נדון בוועדה ובעוד מקומות.
אבשלום וילן: לפי דעתי יש רוב גדול מאד בכנסת נגד שינוי החוק, אבל זה לגיטימי.
אבשלום וילן: מה שלא לגיטימי זה כל שבוע לעשות דה-לגיטימציה למיליון אנשים, ואנחנו שותקים.
אבשלום וילן: אני עזבתי ישיבה בוועדת הכספים ובאתי לכאן, כי הדברים האלה אותי מוציאים מדעתי, ואנחנו פה מתייחסים בסלחנות.
אבשלום וילן: אנחנו עושים הצגה, חגיגה, ואחר-כ עולם כמנהגו נוהג, ממשיכים לכנות מיליון איש בביטויים, ואחרי-כן ראש הממשלה הנוכחי, על שגיאות שנות החמישים מבקש סליחה.
אבשלום וילן: כמה סליחות יצטרכו לבקש ראשי הממשלה הבאים?
אבשלום וילן: אני אומר, זה באמת לא ענין פוליטי מפלגתי, זה ענין קיומי לחברה הישראלית.
אבשלום וילן: אני חושב שתפקידה של הוועדה הזאת להוביל מהלך רחב נגד כל התופעות האלה.
אבשלום וילן: אנחנו, מרצ, ואני בטוח שרוב חברי הבית יתלכדו בנושא הזה, ומוכרחים לעשות לזה סוף.
אבשלום וילן: הפסטיבלים האלה נגמרו.
אבשלום וילן: אני חושב שבניזרי ודומיו אינם ראויים בכלל לעבור את מפתן הבית הזה, והגיע הזמן שנעשה לזה סוף ברמה הציבורית.
נעמי בלומנטל: הרב עזרי, בבקשה.
הרב מאיר עזרי: אני נמצא כאן לא רק כאיש היהדות המתקדמת אלא כאזרח שיש לו גם קשרי דם עם העליה מחבר המדינות.
הרב מאיר עזרי: הבוקר דיברתי עם אשתי שהיא ראש המשלחת הישראלית בקייב, אוקראינה.
הרב מאיר עזרי: כשהיא שמעה את המלים הללו "שיישארו", שאמר בעצם איש ציבור ישראלי, היא אמרה: איך אני צריכה לספר לעולים בפוטנציה על טיבה של מדינת ישראל?
הרב מאיר עזרי: זאת התחושה של ראש המשלחת הישראלית.
הרב מאיר עזרי: כמעט בכיתי כששמעתי את הרב גפני מדבר פה על תפילות שהוא נשא במשך כל השנים על עליית יהודי ברית-המועצות לשעבר.
הרב מאיר עזרי: הבעיה המרכזית, וכל עוד שלא נבין אותה לא נוכל להתמודד עם שאלה שעלתה בבית שמש ותעלה מחר בעכו ומחרתיים במקום אחר, היא שאלת הפטרוניות של קבוצה אחת על קבוצה אחרת בחברה הישראלית.
הרב מאיר עזרי: זאת הבעיה שעומדת על הפרק.
הרב מאיר עזרי: לבניזרי התחושה שהוא פטרון על יהדות ופטרון מדינת ישראל, וזה לא הספור.
הרב מאיר עזרי: דברי גבורי ש"ס והאגודה, אני חושב מייצגים שנאה ובורות וחוסר הבנה למהות העם היהודי והתפוצה היהודית, וזה האסון הגדול.
הרב מאיר עזרי: והם באים לדבר בשם הפטרון.
הרב מאיר עזרי: ההמלצה הקטנה שלי לחברי הוועדה היא להתעסק בשאלות מרכזיות, והן: 1.
הרב מאיר עזרי: איך משקיעים יותר בחינוך יהודי, בחינוך ערכי בארץ ובתפוצות ברוח יהודית פלורליסטית, שאנשים כמו בניזרי ואחרים יבינו את משמעות התפוצה היהודית.
הרב מאיר עזרי: 2.
הרב מאיר עזרי: איך אנחנו מביעים תקיפות, איך אנחנו עושים את הדברים שעשה רק השבוע קצין חינוך ראשי בצה"ל והרמטכ"ל, שבעקבות התבטאות פיטר קצין, בדין ובצדק, שהטיף לשנאת ישראל.
הרב מאיר עזרי: עובד ציבור אחד דינו כדין עובד ציבור אחר.
הרב מאיר עזרי: כך היו צריכים לנהוג ברב שהוא עובד ציבור ואמר דברים לא פחות חריפים מאשר אמר אותו קצין שהושעה ופוטר מצה"ל בעקבות אמירתו כנגד התנועה הרפורמית והקונסרבטיבית.
הרב מאיר עזרי: דרושה יד תקיפה כנגד עובדי ציבור שמועלים בשליחות הציבורית שלהם.
הרב מאיר עזרי: דבר שלישי, והוא צריך להיפתח לדיון רציני מעבר למה שהיה עד עכשיו.
הרב מאיר עזרי: שאלות הגיור ושאלת הזהות היהודית והזכויות היהודיות התרבותיות של העולים החדשים.
הרב מאיר עזרי: הבעיה היא שהעולים נמצאים במלכוד.
הרב מאיר עזרי: אותם 200, 300, 100 אלף – אף אחד לא יודע כמה הם – נמצאים במלכוד.
הרב מאיר עזרי: מצד אחד הם אינם יהודים, וחלק גדול רוצה להיות יהודי.
הרב מאיר עזרי: ומה אנחנו כמדינה עושים ונותנים להם?
הרב מאיר עזרי: אותה שערורייה שהתבררה אתמול ושלשום בתקשורת, שזה עולה 20 אלף דולר או 15 אלף דולר?
הרב מאיר עזרי: כמה עולים יכולים לשלם סכומים כאלה של שוחד לבתי-דין רבניים?
נעמי בלומנטל: זה בשוליים.
הרב מאיר עזרי: זה בשוליים, אבל התוצאה היא שעולים לא מתגיירים.
הרב מאיר עזרי: הם לא יכולים להגיע לפתרון הבעיה, כביכול.
הרב מאיר עזרי: הפתרון המרכזי הוא חינוך, יד תקיפה, ונסיון למצוא איזה שהם פתרונות בנושא הגיור.
הרב מאיר עזרי: ללא כל זה, בעוד שנתיים, שלוש וחמש שנים כולנו נשב בחדר כזה, כל אחד בתפקידו הבא, בדיוק באותו דיון.
נעמי בלומנטל: נכון.
נעמי בלומנטל: אני בהחלט מסכימה אתך בכמה מובנים.
נעמי בלומנטל: בתחילת העבודה של הכנסת הנוכחית חשבתי שזאת תהיה הבעיה שלנו – פתרון בעיית הגיור, ובמקום זה אני רואה כזאת הידרדרות.
הרב מאיר עזרי: ההידרדרות הזאת תיפסק כאשר מדינת ישראל תפטר, כמו שהשבוע פיטר הרמטכ"ל קצין בצה"ל, את אותו רב שהוא עובד ציבור.
הרב מאיר עזרי: דין ציבור אחד בדיוק כדין ציבור שני.
נעמי בלומנטל: אבל אם יש לך שר בישראל שאומר - - -
הרב מאיר עזרי: שר אי-אפשר לפטר.
הרב מאיר עזרי: פוליטיקה.
הרב מאיר עזרי: אבל פקיד ציבור אפשר לפטר.
נעמי בלומנטל: דרך אגב, זה לא מדויק.
נעמי בלומנטל: אם ראש הממשלה יביע עמדה תקיפה וחד-משמעית ואולי אפילו יפטר בגין דברי עוולה כאלה, זה כן מסר, ומי שאמר את זה יחשוב עשר פעמים, וגם אלה שמחקים אותו.
גנדי ריגר: צר לי לראות שכמעט כל חברי הוועדה דיברו והלכו, לאחר שגם אנשי התקשורת עזבו את חדר הוועדה.
נעמי בלומנטל: הנושא יעלה מחר במליאה.
נעמי בלומנטל: אבל לפי דעתי גם זה לא מספיק.
נעמי בלומנטל: אני חושבת שנזמין את ראש הממשלה לוועדה ונשמע מה יש לו לומר בענין הזה.
נעמי בלומנטל: כי אנחנו צריכים לעשות כמה פעולות הרבה יותר משמעותיות.
יורי שטרן: הוא יברך את העליה המבורכת הזאת.
גנדי ריגר: בסדר, שמענו מה יש לו לומר.
גנדי ריגר: ומה אחר-כך?
נעמי בלומנטל: גם אני שואלת אתכם – מה אחר-כך?
נעמי בלומנטל: אנחנו באמת בבעיה אמיתית.
יורי שטרן: אני חושב שהדיון היחידי שאפשר לקיים, פראקטית, הוא עם המשרד לבטחון פנים ועם נציגי פרקליטות המדינה.
יורי שטרן: כי אני חושב שהדבר היחידי כמעט שיש לנו לעשות בפועל הוא ענישה.
יורי שטרן: בבית שמש היתה קריאה לפוגרום.
יורי שטרן: כמו שאת אמרת, וגם אני כל הזמן זוכר את המקרה של שבשוביץ כדוגמה למה הדברים יכולים להגיע.
יורי שטרן: היתה שם הסתה פוגרומיסטית, פורענות.
יורי שטרן: לכן קודם-כל צריך להתיחס לזה כעבירה, כפשע, ולהעניש.
יורי שטרן: ואם הרב אמר את הדברים האלה, כפי שראינו ושמענו, אין לו מקום במערכת שממומנת על-ידי הממשלה.
יורי שטרן: ואמר זאת סגן ראש העיר, שהוא יקבל נזיפה פומבית בקואליציה בבית שמש.
יורי שטרן: אנחנו בכנסת יכולים אולי שוב לנסות ולגבש אזהרה משותפת.
יורי שטרן: פעם יזמתי, אחרי רצח שבשוביץ, ואז חתמו מאה וכמה חברי כנסת, כמעט כל הנוכחים פיסית.
יורי שטרן: יכול להיות שצריך לעשות עוד מאמץ בענין הזה, אבל הדבר ראוי לדיון בממשלה, בנוכחות כל נציגי המפלגות שהפעילים שלהן היו מעורבים בפורענות הזאת.
יורי שטרן: לדעתי לגמרי לא נכון, וגם לך אני אומר את זה, הרב עזרי, לא נכון להעמיד את זה כבעיה שנוצרה בין ציבור העולים לבין הציבור החרדי או הדתי, כי היו גם פעילי מפלגות אחרות שהתבטאו כך.
יורי שטרן: לדעתי זה נושא אופי הרבה יותר עדתי מאשר דתי, ויש פה הסתה גזענית עדתית, עם פוליטיקה שעומדת מאחורי זה.
יורי שטרן: אני מסכים עם חלק ניכר מהדברים שאמר הרב גפני.
יורי שטרן: אני חושב שהמדינה היא מדינה יהודית, שהבסיס שלה הוא הבסיס של מסורת ישראל, וצריך לעשות מאמץ מירבי כדי להגיע לאיזון בין הערכים הדמוקרטיים לבין המסורת, ואני חושב שהדבר הפוגע ביותר בכל הנסיונות לקרב ליהדות עולים וותיקים גם יחד – כי לא העולים התחילו פה עם אכילת חזיר ועם חנויות ומסעדות לא כשרות, זה היה לפני העליה הזאת, וגם בלעדיהם - הדבר הפוגע ביותר הוא מה שראינו בסרט הקצר והדברים שקראנו בעתונים.
יורי שטרן: זה מרחיק אנשים.
יורי שטרן: אחר-כך אי-אפשר לבוא לא עם גיור רפורמי ולא עם גיור קונסרבטיבי, ולא עם שום דבר יהודי, כי זה פשוט הורס את הבסיס.
יורי שטרן: נכון שיש בעיה, ואני אישית חושב שיש לנו בעיה עם חוק השבות.
יורי שטרן: אני חושב שאנחנו כן מגיעים למצב שצריכים לעשות "חושבים" בקטע הזה.
יורי שטרן: אבל שוב, אין שום קשר בין זה לבין אפליה או עלבון או פגיעה באוכלוסיה הלא-יהודית שהגיעה.
יורי שטרן: אדם שהגיע והרב אומר שהוא מתיחס ליהודים, וכאילו הלא-יהודים פסולים, זו גזענות לשמה, זו עבירה על החוק.
דוד פלוטקין: אני חבר מועצת העיר בית שמש, אדם בלתי-מפלגתי, אני גם יהודי.
דוד פלוטקין: כשאנחנו מדברים לא על פוליטיקה, שם אנחנו ביחד, ואני רוצה לייצג אותם כמשפחה אחת, וזה שם הסיעה שלנו בבית שמש.
דוד פלוטקין: אבל כשאנחנו מדברים על פוליטיקה ארצית, זה שונה.
דוד פלוטקין: אבל זה לא קשור לענין הזה.
דוד פלוטקין: ז'בוטינסקי אמר בשנת 1934, ואני קראתי את זה לפני 12 שנה ברוסית, שאנטישמיות זו לא מחלה של יהודים, ויהודים לא צריכים להיות רופאים למחלה הזאת.
דוד פלוטקין: זאת לא בעיה שלי, לא כיהודי ולא כאיש פוליטי.
דוד פלוטקין: זאת בעיה של ש"ס והאנשים האלה.
דוד פלוטקין: לקח לו יומיים וחצי כדי להתנצל.
דוד פלוטקין: אני לא צריך אישור שלו להגיע לארץ ולחיות פה, וגם לא התנצלות.
דוד פלוטקין: אני לא מסכים עם דברי השר שרנסקי שהוא קיבל את ההתנצלות.
דוד פלוטקין: אני לא רוצה את זה.
דוד פלוטקין: מה שכן, אני הולך לשבת עם האנשים בסיעות בבית שמש ולעבוד ולפרנס את המשפחה שלי, כמו שכל העולים עושים.
דוד פלוטקין: יש לנו מה לעשות גם בבית שמש וגם בערים אחרות בארץ, ובכנסת.
דוד פלוטקין: אני לא יכול להחליף אתכם כאן, כי אתם נבחרי ציבור.
דוד פלוטקין: בכנסת אתם תחליטו מה לעשות, ואני אחליט לעצמי גם כבן-אדם וגם כפוליטיקאי מקומי.
דוד פלוטקין: אני רוצה שהם יילכו לפינה שלהם ויעשו את החשבון שלהם.
דוד פלוטקין: אני לא צריך שום דבר.
דוד פלוטקין: זה מה שרציתי להגיד.
נעמי בלומנטל: אני מנסה לחשוב מה היינו יכולים לעשות מעבר לדברים הרגילים.
נעמי בלומנטל: אבל יש פה בעיה שמתחילה להיות עמוקה יותר ויותר ואני ממש מודאגת.
נעמי בלומנטל: כי יש דברים מעשיים שאני חושבת שאנחנו כן יכולים להתמודד אתם, והיתה לנו ישיבה קודמת בענין הגיור, וישבו כאן יחד רבנים מהזרמים השונים ודיברנו על פעולות הכנה לגיור שייעשו כבר בברית-המועצות לשעבר, כמו אולפני גיור.
נעמי בלומנטל: אני חושבת שבענין הזה כן נוכל להתקדם.
נעמי בלומנטל: הבעיה היא, כפי שאמר חבר-הכנסת שטרן, שנוצרת כאן יותר מדיי שנאה על רקע עדתי.
נעמי בלומנטל: הבעיה מוצגת כיהודי ולא-יהודי, אבל הבעיה העיקרית הופכת להיות עדתית, ואני שומעת את זה.
נעמי בלומנטל: אני תמיד חושבת שאולי אני יושבת במגדל שן, כי פה בוועדה אנחנו בדרך-כלל מאד לטובת העולים ומדברים על תרומתם למדינה וכו', אבל ברחוב אתה שומע דבר שהיה כנראה מוצנע הרבה מאד שנים, אולי גם בגלל המספרים שמתחילים להיות משמעותיים, וזה מאד מדאיג.
נעמי בלומנטל: והקריאות האלה, כמו שנאמר כאן, הן ממש קריאה לפוגרום.
נעמי בלומנטל: מה הצעד הבא?
הרב מאיר עזרי: הוועדה יכולה לקרוא לפיטוריו של אותו רב שהוא עובד ציבור.
נעמי בלומנטל: קראו פה לפיטורים של אותו רב.
דוד פלוטקין: לא לקרוא, לעשות.
דוד פלוטקין: זה ההבדל.
נעמי בלומנטל: אני חושבת שבענין הזה ראש הממשלה צריך להיות הרבה יותר חד-משמעי ולהעביר מסר ברור לחלוטין, שהוא לא יאפשר, בשל שיקולים קואליציוניים, שתהיה הסתה כזאת בקריאות לפוגרום.
נעמי בלומנטל: פשוט כך, כי נראה לי שזה מעבר לזה.
נעמי בלומנטל: ועדת העליה והקליטה יוצאת בקריאה חד-משמעית שבשום פנים ואופן לא נוכל לקבל את ההסתה הזאת, את השיסוי והביזוי הזה.
נעמי בלומנטל: אנחנו רואים שאנחנו נמצאים ממש על סף התהום מבחינת סכנה מוחשית שעשויה להיות כתוצאה מהקריאות האלה.
נעמי בלומנטל: אנחנו נקרא לראש הממשלה ולשר החינוך לנהוג בצורה תקיפה ביותר מול התופעות האלה, כולל פיטורים, ובוועדה נמשיך לפעול שהגיור ייעשה בצורה המהירה ביותר, כדי שיהיו פחות ופחות מקרים של אנשים שאינם יהודים ורוצים להיות יהודים, ותינתן להם האפשרות לכך.
נעמי בלומנטל: תודה רבה לכם.
נעמי בלומנטל: הישיבה נעולה.
נעמי בלומנטל: - - - - - - - -
נעמי בלומנטל: אנחנו רוצים להחיל את דין הרציפות של הצעת החוק של המסייעים לנטרול תוצאות אסון צ'רנוביל.
נעמי בלומנטל: יש פה הרבה מהאנשים שפעילים בנושא הזה ואני רוצה לבקש מהוועדה להחיל את דין הרציפות.
נעמי בלומנטל: בקדנציה הקודמת הצלחנו להעביר בקריאה ראשונה ולפיכך אנחנו רק רוצים להחיל את דין הרציפות.
נעמי בלומנטל: לכן אני חושבת שזה יהיה נכון שאנחנו ניתן את האפשרות הזאת לחברי הוועדה, לחברי הכנסת מסיעת ישראל אחת, לברר עם הממשלה מה בדיוק קורה, למה יש התנגדות ולשכנע אותה שההתנגדות איננה מוצדקת וזאת כדי שנוכל ביום ראשון להצביע בעד החוק.
סופה לנדבר: אתמול לפני שיצאתי מהכנסת מאוחר בערב נודע לי על ההתנגדות ולא הצלחתי לדבר עם השר יוסי ביילין.
סופה לנדבר: לכן דיברתי רק עם שרת הקליטה ומסתבר שיש מצב מסוים.
סופה לנדבר: אנחנו נעשה הכל כדי לשכנע את הממשלה בנחיצות החוק.
יורי שטרן: לגבי החלטת הוועדה להחלת דין רציפות.
יורי שטרן: הייתה הצעת חוק שגובשה ועברה קריאה ראשונה בתמיכת הוועדה הזאת בכנסת הקודמת וזו החלטה סוברנית של הוועדה.
יורי שטרן: הממשלה יכולה להתנגד או לא להתנגד, זה לא ענייננו.
יורי שטרן: לטובת העניין אפשר באמת לתת אורכה ולחכות מספר ימים.
נעמי בלומנטל: אני מוכרחה לומר שמתוך התחשבות בכם, שאני יודעת שעשיתם כמיטב יכולת
נעמי בלומנטל: כם שהחוק הזה יעבור, עשינו את זה יחד בעצה אחת בכל הוועדה, נעניתי לפנייה שלך.
נעמי בלומנטל: יכולתי לקיים בהצבעה ובעוד עשר דקות, אבל ביקשתם התייעצות סיעתית.
אופיר פינס-פז: בגלל התנגדות הממשלה ביקשתי מיושבת-ראש הוועדה לקיים התייעצות סיעתית שהמשמעות היא דחיית ההצבעה ליום שני.
אופיר פינס-פז: עד יום שני אני לוקח על עצמי לקיים פגישה של יושב-ראש הוועדה וחברי הכנסת המציעים – סופה לנדבר, יוסי כץ וסופה לנדבר - עם אנשי הממשלה.
נעמי בלומנטל: אני מאוד מצטערת על התקרית הזאת.
נעמי בלומנטל: היא מיותרת.
נעמי בלומנטל: אני באתי ברצון טוב ואני מאוד רוצה לסייע ולפיכך נעניתי לפנייה של חבר הכנסת אופיר פינס – וחשוב לי שתדע את זה – ואנחנו נקיים את ההצבעה ביום שני.
נעמי בלומנטל: באשר לדברים שלא נמצאים בחוק ואתה התייחסת לדברים שאינם קיימים בחוק, אנחנו נמשיך לדון בהם.
נעמי בלומנטל: כזכור לך היה כאן מנכ"ל משרד החוץ ודובר שיהיו מגעים עם הממשלות הנוגעות בדבר, אוקראינה וביילורוסיה.
נעמי בלומנטל: דובר על כך שמשרד החוץ ימשיך לנהל מגעים בהקשר הזה.
נעמי בלומנטל: בפעם הקודמת ראש-הממשלה נתניהו היה בדרכו לרוסיה והנסיעה בסוף לא יצאה אל הפועל, אבל מנכ"ל משרד החוץ ער לעניין והוא ממשיך לטפל בזה ואני מקווה לשמוע ממנו תשובות.
נעמי בלומנטל: אם יהיה צורך, נדבר גם עם שר החוץ דוד לוי.
דן אורנשטין: הבעיה העיקרית עם הצעת החוק הייתה ועדיין קיימת שחקיקה צריכה להיות שוויונית וסבירה ולא להעדיף אוכלוסייה זו על פני השנייה, כאשר בדרך כלל חוקי ההטבות השונים והביטחון הסוציאלי במדינת ישראל נותנים הטבות בשל ליקוי בריאותי או מצב סוציו-אקונומי.
דן אורנשטין: במובן הזה ההצעות האלה חורגות לגבי אוכלוסייה מסוימת.
דן אורנשטין: צריך להבין עוד דבר מבחינה פרוצדורלית.
דן אורנשטין: כאשר מצביעים על דין רציפות, גם במליאת הכנסת, לפחות לפי המקובל יש שתי אפשרויות: או שהממשלה תתמוך או שהיא תתנגד.
דן אורנשטין: זאת אומרת, זה לא כמו הצעת חוק פרטית שבשלב של קריאה הטרומית שלפעמים מה שהממשלה עושה, היא מתנה את התמיכה שלה בהורדת סעיף כזה או אחר או בנוסח שמקובל עליה.
דן אורנשטין: הנוסח הכחול שמצביעים עליו הוא מכלול ואז או שזה בעד או שזה נגד.
דן אורנשטין: אנחנו בהחלט מוכנים במגעים שיתקיימו להסביר את העמדה הזאת, אבל ראיתי לנכון להסביר אותה בקצרה כאן.
דן אורנשטיין: אני דיברתי על עמדה מקצועית של משרדי הממשלה.
מרינה סולודקין: כאמור, אנחנו נתמוך בחוק.
נעמי בלומנטל: אני דיברתי עוד פעם עם מנכ"ל משרד החוץ והוא אמר לי שהוא ממשיך לטפל בנושא.
נעמי בלומנטל: אנחנו נצטרך לשמוע ממנו כאן בוועדה פרטים על המשך הטיפול.
נעמי בלומנטל: אנחנו נעלה את זה על סדר היום במליאת הכנסת, אני מקווה ביום שלישי הבא.
נעמי בלומנטל: אני מבקשת להנחות את מנהלת הוועדה לנסות להעלות את הצעת החוק במליאת הכנסת ביום שלישי, אם נצביע עליה כאן ביום שני.
נעמי בלומנטל: אנחנו מדברים על איחוד תוכניות מרכז סיוע ליזמות עולים – יישומים טכנולוגיים (בשן) ומרכז סיוע לרעיונות (מ.ס.ר) והקיצוץ בתקציבן.
יורי שטרן: בתחילת שנות ה90- עם הגעת העלייה הגדולה, הוקמו כמה מערכות לצורך בדיקה וקידום של רעיונות והמצאות של מדענים עולים, גם של הפרוייקטים שלהם ולפעמים גם מדענים כבעלי מקצוע.
יורי שטרן: מ.ס.ר הוא בעצם ירושה של יחידה/מכון שהוקם עוד בסוף שנות ה70- שדוקטור ישראל אוורבוך עמד בראשה ונקרא מיתר.
יורי שטרן: הרעיון היה לסייע לאו דווקא לעולים אלא בכלל לכל ממציא ישראלי, לקיים בדיקת פטנטים, לקבל איזשהו סכום כסף מינימלי לבדיקה ולקידום ההמצאות שלו.
יורי שטרן: מכל התוכנית הגרנדיוזית הזאת נוצרה תוכנית הרבה יותר קטנה וצנועה, תוכנית בשן, שמטרתה הייתה להוות חוליה שחסרה בשוק והיא כאשר בא אדם לא עם המצאה ולא רק בקטע של פטנטים ולבדוק אם זה מקורי או לא מקורי, אלא פרוייקט שמחייב בדיקה גם מההיבטים הכלכליים השיווקיים שלו, המסחריים, ואחר-כך קידום במשק.
יורי שטרן: זאת אומרת, הרעיון היה שאם יש פרוייקטים, הפרוייקטים האלה יעברו סינון של רפרנטים מקצועיים שיגידו אם זה טוב או לא טוב, מקורי או לא מקורי, אפשר ליישם אותו או אי-אפשר ליישם אותו, מי הם הפרטנרים הפוטנציאלים, ואחר-כך ימצאו במשק את האנשים שמתמחים ומתמצאים בתחום הזה, אחד שיהיה מוביל הפרוייקט – כמו שיש גם בחממות, אבל פה עם הגדרת תפקיד יותר מצומצם – שהוא ייקח את הפרוייקט הזה וינסה לשדך אותו למפעלים, לחברות ולמוסדות השונים.
יורי שטרן: בסך הכל את כל החוליות האלה אפשר לאחד במערכת אחידה כי לא במעט מקרים בשן למשל שולחת אנשים וממליצה להם ללכת לחממות ויש כל מיני מעברים בין המערכות האלה.
יורי שטרן: בכנסת הקודמת פרוייקט בשן הועבר ממשרד הקליטה למשרד התעשייה והמסחר כי זה היה יותר טבעי, לא מדובר סתם על איזשהו סל קליטתי אלא באמת על דבר שיש לו תרומה אמיתית לתעשייה, למשק הישראלי, למדע.
יורי שטרן: במלחמות לא קטנות הושג תקציב קטן, אבל הוא משמעותי עבור אותן פעילויות שנעשות ולכן הדבר הזה נכנס לתקציב והיה אמור להיות בבסיס התקציב של משרד התעשייה והמסחר וכך נכתב בכמה וכמה החלטות ממשלה.
יורי שטרן: אני מקווה שבדיון הזה נגיע למסקנות ולהמלצות להגדיל את תקציבי הפרוייקטים האלה.
יורי שטרן: האיחוד ביניהם הוא אולי אפשרי, אבל זה נושא מקצועי לא של רפרנטים של משרד האוצר אלא של אנשים שעוסקים בסוגייה הזאת של קידום רעיונות וקידום הפרוייקטים המדעיים והטכנולוגיים.
יורי שטרן: יושבים כאן אנשים שהם מותיקי המשק הישראלי, הגורל שלח אותם לפעמים לרוסיה, אבל הם לא מייצגים כאן לא את אוכלוסיית העולים ולא את נושא הקליטה אלא את טובת המשק הישראלי, טובת הכלכלה, טובת הפיתוח הטכנולוגי.
מרינה סולודקין: אני רוצה לומר לכם שצר לי שלא הזמנתם את שר התעשייה והמסחר רן כהן.
מרינה סולודקין: בנוסף לזה לא מעבירים מיליון שקל שמיועדים למרכזים כאלה ועושים זאת במשך חצי שנה.