GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פרופסור בנימין איש-שלום: ציפי לבני:     חבר הכנסת הלפרט, חשוב לי גורלו של העם היהודי וחשובה לי לא פחות מכך השאלה האם מדינת-ישראל, כמדינת העם היהודי, תהיה אפיזודה חולפת של כמה עשרות שנים, ולכן אמרתי שיש חשיבות לדיון הזה מעבר לכל כי אם לא נפעל ואם לא נקבל החלטות נכונות, לצערי - ואני אומרת את זה אחרי הרבה מחשבה בנושא - אנחנו נגיע למצב שבו מדינת-ישראל, כמדינת העם היהודי, תהיה אפיזודה חולפת מהסוג הזה.
פרופסור בנימין איש-שלום: אני חושבת שחוק השבות ונושא הגיור כן שלובים זה בזה, ולכן אני שמחה על הדיון הזה ואני גם אסביר את עמדתי.
פרופסור בנימין איש-שלום: חוק השבות, שהוא חוק יסוד בבסיס העקרוני של קיומה של מדינת-ישראל, ראה את מדינת-ישראל כבית של העם היהודי מעבר למבחן הדתי כראייה לאומית של התכנסות העם היהודי בארץ-ישראל.
פרופסור בנימין איש-שלום: אכן חוק השבות, באיזשהו שלב, כתוצאה מהליכים שקרו ליהודים שלא חיו כאן בהליכי התבוללות, נועד לאפשר מצב שבו יעלו לא רק יהודים, אלא מצב שנוצר שבו הליך של הפרדה של יהודי ממשפחתו היה הליך כמעט בלתי אנושי אולי בנסיבות העניין.
פרופסור בנימין איש-שלום: והתוצאה היא, בעקבות העליה הגדולה של מי שאיננו יהודי, ששוב אנחנו לא דנים רק על הגורל של ההתבוללות שתקרה ליהודים שגרים מחוץ לישראל, אלא היא מדברת על הגורל של הילדים שלי שנולדו כאן כיהודים ועל האיום שלהם, של מה יקרה להם כיהודים שחיים כאן.
פרופסור בנימין איש-שלום: לכן, התהליך הזה אולי צריך להדאיג אותי אולי יותר מאשר אותך, חבר הכנסת הלפרט, כי אולי אתה, בקבוצה שבה אתה חי, זה לא מטריד אותך.
פרופסור בנימין איש-שלום: אתם לא נפגשים, זה אולי לא יכול לקרות לכם, לילדים שלי זה יכול לקרות אם אנחנו לא נעשה מעשה.
פרופסור בנימין איש-שלום: בעצם הבאנו את תהליך ההתבוללות שעובר על העם היהודי בתפוצות, אנחנו הולכים להביא אותו הנה, ואותי זה מטריד.
פרופסור בנימין איש-שלום: זה מטריד אותי כי יש תהליך של הפיכת מדינת ישראל - תהליך מאד איטי, אבל הוא כבר מורגש בשטח - של הפיכת מדינת-ישראל ממדינה יהודית למדינת כל אזרחיה.
פרופסור בנימין איש-שלום: כשאומרים לי, כשאומרת יושבת-ראש הוועדה: הם יגיעו הנה לארץ והם יהפכו יהודים, הם יהיו בצבא.
פרופסור בנימין איש-שלום: סליחה?
פרופסור בנימין איש-שלום: הם אולי יהפכו ישראלים, הם לא יהפכו להיות יהודים בעצם זה שהם יהיו כאן, וכשהם יבלו עם הילד שלי בבית-הספר - ואני רואה תלמידים שנמצאים כאן - אין שום דבר שיקרב אותם ליהדות.
פרופסור בנימין איש-שלום: כאן אני רוצה להעיר עוד הערה, שאם אתם חוששים מהתנועות שאינן אורתודוכסיות, שהם יסירו אנשים מהיהדות - אולי, ואני מעלה כאן אפשרות - אולי אין דרך שכן תוכל לקרב מישהו אל היהדות ולא תמשוך אותו החוצה.
פרופסור בנימין איש-שלום: בגלל אותה ראיה, חבר הכנסת הלפרט, ודאגה של דברים שמקשרים ביני לבינך, הנושא הזה דורש פתרון.
פרופסור בנימין איש-שלום: התהליך הוא תהליך שאני חושבת שאנחנו צריכים לקחת אותו בחשבון מבחינת החינוך שיהיה כאן בארץ, ולשאלתך - מה קורה עם אלה שלא רוצים יהודים?
פרופסור בנימין איש-שלום: לי גם חשוב, אני לא רואה את מדינת-ישראל כמדינת הגירה שנועדה לתת מענה לפתרון של מצוקות בעולם באשר הן.
פרופסור בנימין איש-שלום: לא לזה קמנו, וזאת לא היתה הראייה של חוק השבות.
פרופסור בנימין איש-שלום: לכן שמנו את הגדר הזאת, את הפתח הזה של עליית היהודים, ואני רוצה שמי שבא הנה, ירצה להיות חלק מהעם היהודי, לא ירצה רק למצוא כאן מקלט, והתפקיד שלי לאזן את זה כדי שאני לא אצמצם את השער הזה, מבלי לתת פתרון בצד השני, לתת פתרון נאות למי שרוצה בכך.
פרופסור בנימין איש-שלום: לגבי מי שלא רוצה, אולי אני אסכים איתך- שלא יעלה, אבל מי שכן רוצה לקשור את גורלו עם גורל העם היהודי, מי שכפו עליו לקשור את גורלו שם עם גורלו של העם היהודי - התפקיד שלנו לתת לו את האפשרות לעשות את זה.
פרופסור בנימין איש-שלום: לכן, לדעתי חוק השבות דורש תיקון, ואנחנו צריכים לתת פתרון הולם במסגרת גיור למי שכן רוצה לקשור את גורלו עם העם היהודי.
פרופסור בנימין איש-שלום: אני דואגת לגורל הילדים שלי כאן מעבר לכל.
פרופסור בנימין איש-שלום: נציג התלמידים, יגאל בן-דוד.
פרופסור בנימין איש-שלום: יגאל בן-דוד:     שמי יגאל בן-דוד, נציג מועצת הנוער באור-עקיבא.
פרופסור בנימין איש-שלום: יש לי שאלה לרב הלפרט, אם יורשה לי.
פרופסור בנימין איש-שלום: דיברת על מצב שהגיור האורתודוכסי הוא זה שקובע, הוא למעשה הגיור ההילכתי.
פרופסור בנימין איש-שלום: אני, בתור אדם שאמור לחיות במדינה הזאת בחמישים, שבעים, מאה שנה הקרובות, אני באמת רואה את הבנים של הרב רגב שאם הם לוחמים בצבא, בשביל זה הם כן יהודים, והם יהודים כשרים בשביל זה, ואם הם תורמים כסף למדינה - ומי כמוך יודע שהם תורמים, והרבה - אז הם כן יהודים כשרים, וכדי לעשות גיורים כהלכה הם לא כשרים.
פרופסור בנימין איש-שלום: עוד לא הבנתי את הנושא הזה.
פרופסור בנימין איש-שלום: היו"ר נעמי בלומנטל:     לכן אתם כאן.
פרופסור בנימין איש-שלום: יגאל בן-דוד:     אצלי לא נתפס העניין שכדי לתרום כסף למדינה, הם כן כשרים - ומי כמוך יודע שהם תורמים מאות אלפי, אולי מיליוני דולרים - ודווקא לגיורים, הגיור הוא לא הילכתי.
פרופסור בנימין איש-שלום: אני רוצה להבין אחת ולתמיד למה בעיניך הגיור הזה הוא לא הילכתי.
פרופסור בנימין איש-שלום: היו"ר נעמי בלומנטל:     הבנו את השאלה.
פרופסור בנימין איש-שלום: אנחנו מאד שמחים על ההשתתפות שלכם, ואנא - תעלו את הנושא הזה של הגיורים, חוק השבות, שינוי חוק השבות - כן או לא, מיהו יהודי.
פרופסור בנימין איש-שלום: אנא תעלו את זה בבתי-הספר שלכם, אני חושבת שזה חשוב מאד, ותעוררו גם את שאר התלמידים, שלא יישבו רק על המחשב.
פרופסור בנימין איש-שלום: סגנית השר, חברת הכנסת מרינה סולודקין, בבקשה.
פרופסור בנימין איש-שלום: סגנית השרה לקליטת עליה מרינה סולודקין:     קודם כל, נעמי, אני רוצה לברך את כל הישיבות של ועדת העליה והקליטה, שהופכות עכשיו לאירועים פוליטיים וחברתיים מדרגה ראשונה במדינה שלנו.
פרופסור בנימין איש-שלום: אני מאד מרוצה כשאני משתתפת, ויש אפשרות לשמוע את האנשים המכובדים והחכמים, גם לשמוע תגובות וחרדות שיש גם בקרב חברי הכנסת.
פרופסור בנימין איש-שלום: אני רוצה לומר לכם שאני  מאד מבינה למה זה לא רק נושא של ועדת נאמן, זה גם חוק השבות וזה גם גיור.
פרופסור בנימין איש-שלום: אני צריכה לומר שאני רואה שתי דרכים להתמודד עם הבעיה.
פרופסור בנימין איש-שלום: אני לא רואה בעיה בכך שמגיעים אנשים כשהאחוז של לא יהודים בני משפחות של יהודים, גדל.
פרופסור בנימין איש-שלום: למה אני לא רואה בעיה?
פרופסור בנימין איש-שלום: בגלל שזה האופי של התפוצות, של כל התפוצות.
פרופסור בנימין איש-שלום: אני מברכת מאד את הפעילות של משרד הקליטה בראשות יולי אדלשטיין בכנסת ה- 14, בגלל שבענייני גיור הוא עשה הרבה, ו- 9000 אנשים התגיירו בשלוש השנים האחרונות, ואני חושבת שזה הישג גדול.
פרופסור בנימין איש-שלום: אני רוצה לומר לחברת הכנסת ציפי לבני - אני לא אוהבת שאומרים איום.
פרופסור בנימין איש-שלום: אנחנו בונים מדינת לאום, ובהרכב של התפוצות יש סתירה בין מדינת לאום ויהודים בתפוצות.
פרופסור בנימין איש-שלום: יש דרכים להתמודד - גיור אמרנו.
פרופסור בנימין איש-שלום: דבר שני זו הזכות היהודית לחזק, ללמד, ומה אנחנו רואים בקדנציה זו?
פרופסור בנימין איש-שלום: השר שריד סוגר רשת של בית-ספר יחיד, עצמאי, דתי מסורתי "שובו", ואני חושבת שאנחנו שותקים וזה לא בסדר.
פרופסור בנימין איש-שלום: ציפי לבני:     מאה אחוז, תפרשו.
פרופסור בנימין איש-שלום: סגנית השרה לקליטת עליה מרינה סולודקין:     יש דרכים להתמודד עם בעיה של לא יהודים בקרב מדינת לאום בדרכים אחרות - הצהרת אמונים.
פרופסור בנימין איש-שלום: לפני שמקבלים תעודת זהות, כולם צריכים להביע הצהרת אמונים למדינה ולעם היהודי, ואנחנו יכולים לפתור את רוב הבעיות.
פרופסור בנימין איש-שלום: מה שאני מאד אוהבת ומכבדת בוועדת נאמן - מנתחים ומגיעים להחלטות באהבה, זה הכי חשוב.
פרופסור בנימין איש-שלום: אם יש אהבה, אם יש הבנה של ההיסטוריה של התפוצות והיסטוריה של התפוצה ברוסיה והתפוצה באתיופיה ובמדינות האחרות, אז באהבה מגיעים לפתרון ולא משתמשים במילים - "מטרידים" ו"איום".
פרופסור בנימין איש-שלום: תודה.
פרופסור בנימין איש-שלום: חבר הכנסת בריילובסקי.
פרופסור בנימין איש-שלום: ויקטור בריילובסקי:     אני רוצה לומר שבאמת, הבעיה של גיור והבעיה של חוק השבות קשורות זו בזו, ולא כל כך קל לשנות את חוק השבות, אבל בנוסף לחוק השבות אנחנו צריכים לזכור שיש עוד  תופעה ברוסיה - זיוף מסיבי של מסמכים, וזה נושא מאד חשוב.
פרופסור בנימין איש-שלום: בלי שום שינוי חוק השבות, אפשר לעשות הרבה דברים בכיוון הזה, בגלל שאני מפחד שאם מחר אנחנו מקבלים הגדרה צרה של יהודי בתוך חוק שבות חדש, לכל אדם מרוסיה שרוצה לעשות עליה לישראל, תהיה אימא יהודיה 100% ושום דבר לא ישנה, וזה דבר מאד חשוב.
פרופסור בנימין איש-שלום: דבר שני - אנחנו שואלים: כמה מהאנשים שבאו לישראל במסגרת חוק השבות, והם לא יהודים על-פי ההלכה, רוצים להתגייר, אבל המשמעות של השאלה הזאת תלויה במה זאת אומרת להתגייר.
פרופסור בנימין איש-שלום: אם להתגייר זאת אומרת גיור חרדי על-פי מה שאמר הרב הלפרט, גיור שבסופו אדם צריך לקיים חיים של דתי וגם חרדי, אולי לא כל כך הרבה אנשים רוצים, אבל אם אנחנו נותנים לבני-אדם אופציה להיות כאן יהודי לא אורתודוכסי, ואפילו יהודי חילוני, ועושים התאמה של תהליך הגיור לרצון של רוב רובם של האנשים שבאו לארץ במסגרת חוק השבות, אני חושב שרוב רובם של האנשים האלה יהיה להם רצון להצטרף לעם היהודי ולהיות יהודי לכל דבר.
פרופסור בנימין איש-שלום: דבר אחרון - אני זוכר ברוסיה לימודים אידיאולוגיים, ואני מאד מפחד שכאן בארץ כשעושים גיור, זה יהיה משהו דומה ללימודים אידיאולוגיים בברית-המועצות לשעבר.
פרופסור בנימין איש-שלום: אנשים באים לשיעור, שומעים ואחר כך רוצים מיד לשכוח הכל, משום שזה לא מה שהם מרגישים וזה לא על-פי המצפון שלהם.
פרופסור בנימין איש-שלום: הרב רוזן, בבקשה.
פרופסור בנימין איש-שלום: הרב ישראל רוזן:     אני כאן בהחלט אפשר להגיד מייצג את הרבנות הראשית כראש מינהל הגיור ברבנות הראשית.
פרופסור בנימין איש-שלום: אני הייתי מצפה שבדיון כזה, כשהנושא הוא הגיור, קודם כל יברכו את הרבנות הראשית שהיא היחידה שעושה ועשתה, אני מקווה גם תעשה, בנושא זה מעבר לדיבורים של גורמים אחרים.
פרופסור בנימין איש-שלום: רבותי, מכוני הגיור שמופעלים בזיקה עם הרבנות הראשית, צמחו בארבע השנים האחרונות כשאנחנו עוסקים במינהל הגיור בשיעור של 50% לשנה.
פרופסור בנימין איש-שלום: אם דיברו כאן על חזון של ידידי פרופסור איש-שלום, אני שמח לבשר לכם שיש היום כ- 94 אולפנים קיימים, מכוני גיור.
פרופסור בנימין איש-שלום: אני לא מבין את כל הקשר בין ועדת נאמן לבין קורסי הגיור.
פרופסור בנימין איש-שלום: אין קשר רציונלי.
פרופסור בנימין איש-שלום: אני איחרתי קצת, אבל אני משער שגם פרופסור איש-שלום ופרופסור נאמן דיברו על השער המשותף לעם ישראל, אז השער המשותף לעם ישראל זה הגיור שהרבנות הראשית מכירה בו.
פרופסור בנימין איש-שלום: הרי זה השער המשותף לעם ישראל, וועדת נאמן לא חולקת על כך, כי גם שם מדובר על כך שהגיור הוא גיור של הרבנות הראשית, וזה השער המשותף לעם ישראל, שאני תומך בו בכל לב ואנחנו עוסקים בזה יום יום.
פרופסור בנימין איש-שלום: אם כן, כל המשאבים האפשריים לדחוף את העולים לקראת גיור, דהיינו אולפני גיור, מכוני גיור, הבה - תנו לנו את האפשרות ואז הרבנות הראשית תפרוס את היריעה פי כמה וכמה.
פרופסור בנימין איש-שלום: אני רוצה כאן להזהיר מפני מגמה שאני חש אותה ויודע ומודע לה לאחרונה, והיא העברת הסוגיה הזאת של המחלוקת בין הרבנות האורתודוכסית לבין המכונים המשותפים של ועדת נאמן, העברת הסוגיה הזאת לרחבי חבר העמים.
פרופסור בנימין איש-שלום: גם שם מדובר עכשיו על תחילה של לימודי יהדות בחבר העמים לקראת גיור, ובמקום שהדבר יהיה פשוט וברור שהמסגרות הללו יהיו בזיקה עם הרבנות הראשית, כי היא פתחה את שעריה - ואני מוכרח כאן למחות נגד דברי חבר הכנסת וילן, ששמעתי בקולו קודם שהמתגיירים עוברים השפלה - כל מי שמדבר כך, הוא  פשוט לא מכיר, לא יודע ולא ראה מימיו, וחי מדימיון ליבו או מקריאה עיתונאית מרושעת.
פרופסור בנימין איש-שלום: אין שום השפלה.
פרופסור בנימין איש-שלום: אם יתנו לרבנות את הכלים היותר רחבים, נוכל לפעול כהנה וכהנה.
פרופסור בנימין איש-שלום: למי צריך להודות על קליטתה בעם ישראל של יהדות אתיופיה, למי צריך להודות אם לא לרבנות הראשית?
פרופסור בנימין איש-שלום: מי קלט את יהודי אתיופיה, מבחינת הפסיקות של הרב עובדיה ולאחר מכן גם כל מיני מכוני גיור וה"פלשמורה" וכדומה?
פרופסור בנימין איש-שלום: - רק הרבנות הראשית.
פרופסור בנימין איש-שלום: לכן, כל הדיבורים על הסדרים במסגרת מכונים משותפים זה אולי שייך לוועדת הפנים או לוועדות אחרות, זה לא שייך לוועדת העליה והקליטה.
פרופסור בנימין איש-שלום: אני רוצה לשאול כאן שאלה אחרונה - האם מישהו כאן מכל היושבים סבור שהעולים מחבר העמים ממתינים לגיור הלא אורתודוכסי?
פרופסור בנימין איש-שלום: הם לא באים לא לכאן ולא לכאן, הם לא מצפים והם לא יקנו את העטיפה היפה של גיור לא אורתודוכסי כי זה לא נותן להם כלום.
פרופסור בנימין איש-שלום: נכון שהם גם לא באים בהמוניהם לגיור האורתודוכסי כי הנושא הזה לא נבדק ולא נחקר - לא נעשה מעולם סקר אמיתי מהותי מדוע קהילת העולים לא באה לכלל גיור - מכל מקום, לבוא ולומר בגלל השפלות של הרבנות, כבר אמרתי קודם: זהו שקר וכזב וזה מצוץ מליבם של עיתונאים.
פרופסור בנימין איש-שלום: הדבר הזה באמת זקוק לסקר יותר מעמיק.
פרופסור בנימין איש-שלום: מה שברור, שהזרמים הלא אורתודוכסיים לא נותנים את הפתרון, ואז הפתרון לשער המשותף או לאותה בעיה אקוטית שאנחנו בין היחידים שעוסקים בה - אם כן, תנו לנו את הכלים לפעול, אנחנו קיימים בשטח, ואת סוגיית הזרמים הלא אורתודוכסים תפתרו אולי בזירות אחרות, למה בזירת הגיור?
פרופסור בנימין איש-שלום: יש מועצות דתיות, יש חברות קדישא, יש רחבת הכותל, יש נושאים רבים שבהם מתמודדים בנושא הלא אורתודוכסי.
פרופסור בנימין איש-שלום: כאן עלו על פלטפורמה ששמה גיור ואולי זה לא מזיק, אבל ודאי זה לא מועיל לגיור לחלוטין.
פרופסור בנימין איש-שלום: אני שוב אומר - אני הייתי מצפה שתהיה ברכת יישר כח לרבנות הראשית על מה שעשתה בחמש השנים האחרונות בתחום הזה.
פרופסור בנימין איש-שלום: היו"ר נעמי בלומנטל:     לרבנות הראשית יש באופן עקרוני ובסיסי את ברכת הדרך, אבל יחד עם זה אנחנו רוצים ומצפים ליותר פתיחות משמתגלה, ונדמה לי שדווקא אדוני, הרב רוזן, אתה היית שותף לאיזושהי מגמה שהיתה הייתי אומרת קצת יותר פתוחה, קצת יותר נותנת עוד פה.
פרופסור בנימין איש-שלום: הרב ישראל רוזן:     כל רבני ישראל מכל החוגים, מה שנקרא חרדים ומכל הזרמים, כולם פתחו את תורתם ואת ליבם לנוכח גלי העליה שמביאים בעקבותיהם נישואי תערובת.
פרופסור בנימין איש-שלום: הדבר הזה מובנה בהלכה שבאים עד כמה שאפשר לקראת במסגרת ההלכה האורתודוכסית, וזה גם יהיה אם תהיה לנו עליה מסיבית מארצות המערב.
פרופסור בנימין איש-שלום: יש מצב נתון של העם היהודי, כפי שכאן תיארו אותו, וגדולי ישראל בכל הדורות חיו עם המציאות והיו ערים לה.
פרופסור בנימין איש-שלום: כל מי שבא וזורק דופי, כיניתי אותו כבר קודם בתור מרושע, או לא יודע, או כזבן.
פרופסור בנימין איש-שלום: היו"ר נעמי בלומנטל:     אבל המציאות היא לא בדיוק כזו, ועל כך אנחנו בעצם יושבים וזאת בדיוק המשימה שלנו.
פרופסור בנימין איש-שלום: הרב רפי אוסטרוף, בבקשה.
פרופסור בנימין איש-שלום: הרב רפי אוסטרוף:     רפי אוסטרוף, מנהל מינהל הגיור.
פרופסור בנימין איש-שלום: אני רוצה להמשיך את דבריו של הרב רוזן.
פרופסור בנימין איש-שלום: בראשית, חוץ מהברכות שכולם שלחו, אני רוצה לשלוח ברכות לתלמידים ש"מבזבזים" יום חופש והם נמצאים איתנו כאן בכנסת.
פרופסור בנימין איש-שלום: היו"ר נעמי בלומנטל:     סליחה, אל תדבר כך כי אחרת אני לא אתן לך את זכות הדיבור.
פרופסור בנימין איש-שלום: אם הזמן מבוזבז, גם הדברים שאתה אומר.
פרופסור בנימין איש-שלום: הרב רפי אוסטרוף:     להיפך, אני אומר זאת לטובה.
פרופסור בנימין איש-שלום: היו"ר נעמי בלומנטל:     מאה אחוז, סליחה.
פרופסור בנימין איש-שלום: הרב רפי אוסטרוף:     הנושא של הגיור - ידידי הרב רגב הזכיר כבר בשתי ועדות, גם בוועדת שרים, מקרה אחד ויחיד של אישה...
פרופסור בנימין איש-שלום: הרב אורי רגב:     היו מקרים שביטלו גיור.
פרופסור בנימין איש-שלום: הרב רפי אוסטרוף:     מקרה אחד ויחיד של אישה ממושב פארן שבית-הדין המיוחד לגיור לא הסכים לגייר אותה.
פרופסור בנימין איש-שלום: את המקרה לא נפרוס כאן, הסיבה שהוא אמר היא לא הסיבה, אבל אני מביא זאת כדוגמה לכך שהשערים על-ידי הרבנות הראשית בנושא של גיור, פתוחים.
פרופסור בנימין איש-שלום: לכן, אני חושב שיש דבר אחד יותר גרוע מאשר לא לגייר אדם - וזה לגייר אדם, ושאותו אדם בסופו של דבר לא יהיה מקובל בחברה הישראלית, ומזה אני חושש.
פרופסור בנימין איש-שלום: עד היום, ברוך השם, הצלחנו להגיע למצב כזה שכמעט מכל החלקים של החברה, כולל החרדיים ביותר, אדם שהתגייר בבתי-הדין המיוחדים, הוא מוכר כיהודי לנושא מעמד אישי.
פרופסור בנימין איש-שלום: הרב אורי רגב:     הרב הלפרט מסכים איתך?
פרופסור בנימין איש-שלום: הרב רפי אוסטרוף:     כן.
פרופסור בנימין איש-שלום: הרב אורי רגב:     שכל אלה שגויירו בבתי-הדין המיוחדים, הם יהודים?
פרופסור בנימין איש-שלום: הרב אורי רגב:     הוא רק עכשיו קרא הצהרה מהוועד העולמי לעניין הגיור, שהדבר הזה נוגד את ההלכה והם אינם יהודים.
פרופסור בנימין איש-שלום: הרב רפי אוסטרוף:     אבל אם ישותפו זרמים לא אורתודוכסים בנושא הזה, אני חושש מאד שיחל פיחות גדול מאד במעמד בתי-הדין המיוחדים של הרבנות הראשית ושעמלים כבר ארבע שנים להביא למצב כזה שנהיה פתוחים לחלוטין לנושא של עולים מחבר העמים, והמצב של עולים מחבר העמים עומד לנגד עינינו יום-יום.
פרופסור בנימין איש-שלום: סופה לנדבר:     אבל טנגו רוקדים שניים יחד.
פרופסור בנימין איש-שלום: אתם מדברים על יוצאי מדינות חבר העמים, אבל לא שאלתם את דעתם.
פרופסור בנימין איש-שלום: יכול להיות שהם מקבלים קונסרבטיבים ורפורמים לפני אורתודוכסים, וכנראה צריך לשאול קודם כל את העליה ממדינות חבר העמים, בגלל שאנחנו מדברים על הגיור שלהם.
פרופסור בנימין איש-שלום: הרב רפי אוסטרוף:     חברת הכנסת לנדבר, אני אספר לך סיפור.
פרופסור בנימין איש-שלום: סופה לנדבר:     אני לא צריכה סיפורים, אני אספר לך 1,100 סיפורים.
פרופסור בנימין איש-שלום: הרב רפי אוסטרוף:     יש איזו חברת התנדבות כאן בירושלים שעוסקת עם עולים מחבר העמים, גם לא יהודים.
פרופסור בנימין איש-שלום: כאשר מגיע עולה לא יהודי ומציג תעודת זהות ורואים שהוא לא יהודי, שואלים אותו: האם אתה מעוניין אולי לעבור גיור?
פרופסור בנימין איש-שלום: סופה לנדבר:     והוא שואל: אבל הוא יהיה אורתודוכסי או יהיה קונסרבטיבי או רפורמי?
פרופסור בנימין איש-שלום: הרב רפי אוסטרוף:     הארגון הוא לא ארגון דתי.
פרופסור בנימין איש-שלום: הוא שואל האם אתה רוצה לעבור גיור.
פרופסור בנימין איש-שלום: הוא לא שואל האם אתה רוצה גיור דתי, רפורמי, קונסרבטיבי, גיור חילוני.
פרופסור בנימין איש-שלום: השאלה היא האם אתה בכלל מעוניין במשהו כזה שנקרא גיור.
פרופסור בנימין איש-שלום: התשובה האוטומטית - ובצער רב אני אומר את זה - התשובה היא: לא, זה נושא שלא כל כך מעניין.
פרופסור בנימין איש-שלום: זהו ארגון לא דתי שמציע את זה.
פרופסור בנימין איש-שלום: סגנית השרה לקליטת עליה מרינה סולודקין:     אל תוציא מסקנות מזה, זו תמימות.
פרופסור בנימין איש-שלום: הרב רפי אוסטרוף:     אני לא מוציא מסקנות.
פרופסור בנימין איש-שלום: כל מה שאני אומר, שאנחנו צריכים להיזהר מפגיעה במעמד של מה שהוקם, 90 אולפנים, שהרבנות הראשית מכירה בהם והרכבי בית דין שהרבנות הראשית מכירה בהם, ואדם שמתגייר על-ידם מתקבל על-ידי כל החברה הישראלית.
פרופסור בנימין איש-שלום: הרב אורי רגב:     עד שבית-הדין מבטל את הגיור שלהם.
פרופסור בנימין איש-שלום: שלוש פעמים שאתה יודע עליהן.
פרופסור בנימין איש-שלום: הרב רפי אוסטרוף:     כל פגיעה בכך - ואני לא יודע אם אני מחדש כאן - יש עכשיו מצב מסוכן, ואני חושש שכל 90 האולפנים הם היום אולי במצב של חידלון.
פרופסור בנימין איש-שלום: אנחנו לא יודעים, המצב לא ברור, אבל המשך הפעילות של בתי-הדין המיוחדים לגיור נמצא בסימן שאלה מאד גדול,  ועל כך כבר אמרו חז"ל, שמעתי מהרב רוזן - אם רוצים להקים מערך נפרד של המכונים המשותפים, אנחנו בעד, אנחנו לא נגד, אבל צריך להיזהר מלהרוס משהו שנבנה בעמל רב בשנים האחרונות, בהסכמת כל החלקים בחברה הישראלית.
פרופסור בנימין איש-שלום: הרב בנדל.
פרופסור בנימין איש-שלום: הרב אהוד בנדל:     הרב הלפרט סיים בדבר תורה ואני רוצה לפתוח בדבר תורה קצר, דבר תורה ששמעתי מפי מורי ורבי, פרופסור יעקב נאמן.
פרופסור בנימין איש-שלום: קראנו השבת פרשת "ויישב" על עניין של יוסף ואחיו ששונאים אותו ולא יכלו דברו לשלום.
פרופסור בנימין איש-שלום: כמה וכמה פעמים במהלך ישיבות הוועדה, פרופסור נאמן הזכיר את פירושו של רב אייבשיץ לעניין הזה ואמר: מה זאת אומרת לא יכלו לדברו לשלום?
פרופסור בנימין איש-שלום: לא יכלו להגיד שלום?
פרופסור בנימין איש-שלום: והשיב: אם אין הידברות, אין שלום.
פרופסור בנימין איש-שלום: הבסיס להגיע לאיזשהו פתרון מוסכם זה הנכונות שלנו לשבת סביב שולחן אחד ולהידבר.
פרופסור בנימין איש-שלום: אני שמח לראות כאן את הרב רביץ והרב הלפרט יושבים עם נציגים קונסרבטיבים ורפורמים - אני מקווה שגם הרב גפני יצטרף סביב השולחן הזה - מתוך הידברות ניתן להגיע להבנות, ניתן להגיע להסכמות, כשם שעשינו את זה בוועדת נאמן.
פרופסור בנימין איש-שלום: כל עוד תהיה מדיניות של החרמה, שמתחילה באנטוורפן, אבל הוא יושב באנטוורפן ומצודתו פרוסה כאן על ירושלים ועל הרבנות הראשית, ושמענו עכשיו את העמדה הרשמית של הרבנות הראשית - כל עוד זו תהיה העמדה, לא יהיה פתרון.
פרופסור בנימין איש-שלום: יש שתי סוגיות: סוגיית הגיור וסוגיית הזרמים, הן נכרכות שלא בטובתן אחת בשנייה.
פרופסור בנימין איש-שלום: אנחנו היינו  מוכנים לוויתורים מפליגים בוועדת נאמן, משום שהכרנו בכך שלטובתם של העולים, קודם כל ראוי וטוב להם שיהיה גיור אחד מוסכם, שער כניסה אחד שיהיה מקובל על כלל  ישראל ומספיק יש להם בעיות בקליטה, לא צריך שתהיה גם סטיגמה שלילית בעניין הגיור.
פרופסור בנימין איש-שלום: ועל כן, היינו מוכנים את המאבק בנושא הפלורליזם היהודי לנהל בזירות אחרות, לא בזירת הגיור.
פרופסור בנימין איש-שלום: בשביל שהרבנות תקל בהליכי הגיור שלה, לא נדרשת ברכת הדרך לא מהתנועה הקונסרבטיבית ולא מהתנועה הרפורמית, ואם מישהו דורש את זה, אז בבקשה, היא נתונה לו.
פרופסור בנימין איש-שלום: אדרבה, תקום הרבנות ותתחיל היום במבצע אמיתי - לא עם כל הכבוד ל- 9000 במשך ארבע-חמש שנים, שמתוכם כ- 2,500 הם עולי הפלאשמורה ואתיופיה.
פרופסור בנימין איש-שלום: אני מדבר באמת על התמודדות עם האתגר שעומד לפנינו היום של נתון רשמי שמסר הרב מלכיאור - 208 אלף, אבל אמר שלמעלה מ- 50%, היושבת-ראש אמרה 40%,  וזה 53% בגל ההגירה האחרון בחודשים האחרונים אינם יהודים.
פרופסור בנימין איש-שלום: אנחנו לא צריכים לפתור את הבעיה.
פרופסור בנימין איש-שלום: זו בעיה של כולנו, אנחנו אדרבה - הבענו את הסכמתנו ונכונותנו על מנת שיהיה פתרון ממלכתי.
פרופסור בנימין איש-שלום: יחד עם זאת, יש בעיה נוספת - בעיית הפלורליזם היהודי, בעיית הכרה בזרמים, אותה גם צריך לפתור, אבל גם היא תיפתר אך ורק מתוך הידברות, מתוך נכונות לשבת סביב שולחן אחד.
פרופסור בנימין איש-שלום: אותו בחור ששאל לגבי הגיור של התנועה הקונסרבטיבית, התנועה המסורתית, הוא גיור כהלכה, שדורש את התנאים הבסיסיים של ברית מילה, טבילה במקווה כשרה וקבלת עול מצוות אחרי תהליך רציני וממושך של לימוד - זה הגיור שלנו, אבל שוב: אם תהיה נכונות, אם הרבנות הראשית תאמץ ותחתום היום על מסקנות ועדת נאמן, תשב ותיפגש איתנו ותשתף פעולה עם הנהלת המכון המשותף ללימודי היהדות, גם אנחנו נהיה נאמנים להבטחות שלנו.
פרופסור בנימין איש-שלום: כל עוד הרבנות תעמוד במיריה ותסרב לשבת איתנו במחיצה אחת ולקבל את ההסכמות שכולנו קיבלנו, לא יהיה פתרון, והפתרון היחידי יהיה באמת הכרה באלטרנטיבות לגיור האורתודוכסי, דבר שבאמת יקרב בסופו של דבר את העולים ויכניס אותם תחת כנפי השכינה.
פרופסור בנימין איש-שלום: חבר הכנסת גאגולה.
פרופסור בנימין איש-שלום: אנחנו עומדים לסיים.
פרופסור בנימין איש-שלום: חברת הכנסת לנדבר אחריו, אני אעשה עוד סבב לראות שכולם קיבלו את רשות הדיבור, וננסה לסכם את הדיון.
פרופסור בנימין איש-שלום: חבר הכנסת גאגולה, בבקשה.
פרופסור בנימין איש-שלום: יצחק גאגולה:     יש לי הרגשה קצת קשה משום שכאשר הבית בוער ואנחנו חוששים אחד מן השני, זו הרגשה קשה מאד.
פרופסור בנימין איש-שלום: אנחנו נמצאים במצב קשה.
פרופסור בנימין איש-שלום: קודם כל, אין ספק שכולנו מברכים על העליה מברית-המועצות וזו עליה ברוכה.
פרופסור בנימין איש-שלום: הבעיה כאן היא בעיה של העולים שנקראים העולים הלא יהודים.
פרופסור בנימין איש-שלום: יש כאן גם כל מיני עצות.
פרופסור בנימין איש-שלום: "דרכיה - דרכי נועם" - גם אני דוגל בשיטה הזאת, אבל השאלה באיזה מובן.
פרופסור בנימין איש-שלום: בשיטה שמתבולל אחד עם השני, בוודאי שלא.
פרופסור בנימין איש-שלום: לכן, אני אומר - בוועדה החשובה הזאת עלו מספר הצעות.
פרופסור בנימין איש-שלום: אולי אפשר בתוספת לכל הדברים שנאמרו כאן, אולי באמת בגלל הבעיה הכאובה שקיימת עכשיו, כפי שחברת הכנסת ציפי לבני אמרה בכאב - ואני מזדהה עם רוב הדברים שהיא אמרה - אולי באמת הגיע הזמן שאנחנו נכיר בעובדה שאנחנו בסכנה אמיתית וסכנה קיומית כאן במדינה - בקרוב מאד, אולי זה כבר קורה לנגד עינינו היום - של התבוללות בקצב איטי היום, אבל מחר-מחרתיים זה כבר יהיה מאוחר.
פרופסור בנימין איש-שלום: לכן, יכול להיות שכדאי להציע הצעה, וכבר דיברנו על כך בישיבות הקודמות - אולי כדאי להשאיר את הבעיה של הגיור בברית-המועצות, בחבר העמים, ולא להביא את זה לכאן, ואז מי שלא ירצה להתגייר, בכלל לא יעלה.
פרופסור בנימין איש-שלום: סופה לנדבר:     אנחנו נגד.
פרופסור בנימין איש-שלום: בכח להתגייר?
פרופסור בנימין איש-שלום: היו"ר נעמי בלומנטל:     חברת הכנסת לנדבר.
פרופסור בנימין איש-שלום: אנחנו נדון גם בכל הנושא של הגיור ומכוני גיור שיוקמו בשיתוף הסוכנות וגם לשכת הקשר בארץ המוצא.
פרופסור בנימין איש-שלום: אתה מעלה כאן הצעה לבוא ולומר לאותם אנשים שרוצים לעלות לארץ - בואו תתגיירו.
פרופסור בנימין איש-שלום: נגיד שהגיור יהיה כזה או אחר, ובלבד שתעלו לארץ, אתם תהיו כבר באמצע תהליך של גיור או כבר בתום התהליך של הגיור.
פרופסור בנימין איש-שלום: הנושא הזה בהחלט יעלה ומתחילים לפעול בכיוון הזה.
פרופסור בנימין איש-שלום: אני יודעת שגם הרב הראשי, הרב לאו, היה בברית-המועצות לשעבר.
פרופסור בנימין איש-שלום: יצחק גאגולה:     הרב גרוסמן אמר את זה בישיבה.
פרופסור בנימין איש-שלום: היו"ר נעמי בלומנטל:     והרב גרוסמן דיבר על כך בישיבה קודמת.
פרופסור בנימין איש-שלום: נראה איך אפשר יהיה לקדם את זה, ונראה לי שאולי לא זה יהיה המסלול היחידי לעליה לארץ, אבל אין ספק שזה יהיה מסלול מועדף.
פרופסור בנימין איש-שלום: יצחק גאגולה:     יכול להיות שזה מה שהיה מוסכם על כולם.
פרופסור בנימין איש-שלום: ציפי לבני:     אבל אתה חייב להתמודד גם עם הבעיה שכאן.
פרופסור בנימין איש-שלום: יצחק גאגולה:     בוודאי, יש לנו בעיה.
פרופסור בנימין איש-שלום: סגנית השרה לקליטת עליה מרינה סולודקין:     חבר הכנסת גאגולה, אתה מגרוזיה.
פרופסור בנימין איש-שלום: אתה זוכר את הכנסייה הפרבוסלבית, היו פוגרומים אם הגיור הוא בשטח של ברית-המועצות לשעבר.
פרופסור בנימין איש-שלום: יצחק גאגולה:     בגרוזיה הבעיה לא קיימת כמעט.
פרופסור בנימין איש-שלום: אני  מדבר עכשיו באופן כללי.
פרופסור בנימין איש-שלום: סגנית השרה לקליטת עליה מרינה סולודקין:     אנחנו נכנסים לסיבוכים דיפלומטיים.
פרופסור בנימין איש-שלום: צינקר:     בגרוזיה אין בעיות.
פרופסור בנימין איש-שלום: יצחק גאגולה:     בגרוזיה לא קיימת ולא היתה קיימת בעיה אף פעם.
פרופסור בנימין איש-שלום: היו"ר נעמי בלומנטל:     סגנית השר מרינה סולודקין העלתה בפניי את הבעיה הזאת.
פרופסור בנימין איש-שלום: היא תידון בישיבה אחרת בנושא הזה.
פרופסור בנימין איש-שלום: חברת הכנסת סופה לנדבר.
פרופסור בנימין איש-שלום: סופה לנדבר:     תודה.
פרופסור בנימין איש-שלום: קודם כל, אני מאד מאד מתפלאת שהרב הלפרט קיבל כאן זכות דיבור.