GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד אלכסנדר:
קודם כול אני מבקש לברך על המשכו של הדיון, שהתחיל בקדנציה הקודמת, אם אינני טועה, גברתי היושבת ראש, ועל העובדה שהוועדה הזאת גם צירפה לענייניה באופן רשמי את הנושא של התפוצות.
דוד אלכסנדר:
אני זוכר את הישיבה הראשונה כמרתקת מאוד ואני מקווה שתהיינה ישיבות המשך לנושאים שהועלו היום.
דוד אלכסנדר:
יש לי הרבה מאוד מה לומר על הדברים שנשמעו, אבל אני לא חושב שבשישים שניות אני רוצה לנסות לגעת בהם.
דוד אלכסנדר:
הערה אחת או הצעה אחת מזווית מעט שונה, אבל אני חושב שהיא מתקשרת לחלק גדול מהדברים שנאמרו כאן.
דוד אלכסנדר:
בית התפוצות מתעתד בראשית שנת 2000 להוסיף למבנה הקיים אגף נוסף, שגודלו כמעט כגודל האגף הקיים ושיהיו בו שתי גלריות, או יותר נכון שני תחומי עיסוק מרכזיים, שאני סבור שהם מתבקשים גם מסדר יומה של החברה בישראל, גם ממערכת היחסים שלנו עם יהדות התפוצות.
דוד אלכסנדר:
גלריה אחת תהיה גלריה שתעסוק בכל הנושאים המרכזיים של העולם היהודי במאה ה20-.
דוד אלכסנדר:
תצוגת הקבע של בית התפוצות לעת הזאת מסתיימת עם ראשיתה של הציונות, ואנחנו לא עוסקים במסגרת התצוגה המוזיאונאלית - חוץ מאשר תערוכות מתחלפות - בנושאים שהם בעצם האקוטיים ביותר לעם היהודי במאה הזאת, החל מענייני השואה והשלכותיה על הקמת מדינת ישראל, על ההיסטוריוגרפיה החדשה של העם היהודי במאה הזאת, ועד לדילמות המרכזיות שחלק גדול מהן הועלו כאן על השולחן: התבוללות, חוק ההמרה וכיוצא באלה.
דוד אלכסנדר:
אם כן, באמצעים מוזיאונאליים וטכנולוגיים אנחנו מתכוננים להשלים את הדבר הזה, שבעינינו הוא דבר חשוב מאוד, ולהקים לידו מרכז חי לקיום דיאלוג מתמשך בין החברה הישראלית לעולם היהודי שמחוץ לישראל.
דוד אלכסנדר:
אנחנו מתכוננים להציע שלקראת התכנונים המפורטים של האגף הזה, שבאופן עקרוני מועצת המנהלים החליטה לגביו - כולל מסע לגיוס תרומות - נקיים סדרה של דיונים ציבוריים בישראל עם העולם הישראלי ועם הקהילות היהודיות בחוץ לארץ, על מנת לשמוע מה הם הנושאים המרכזיים, מה הן הזוויות ומה הם ההדגשים.
דוד אלכסנדר:
ואני רוצה להציע, ברשותך, שאחת מן הישיבות הבאות של הוועדה שלך, עם צוות של אורחים מקצועיים מרחבי העולם שלנו, תתכנס בבית התפוצות כשעל סדר יומה דיון בנושא הזה.
נעמי בלומנטל:
אנחנו תכננו אז ישיבה והוקדמו הבחירות ולא היינו יכולים אותה, ואני מבינה שעכשיו זה יהיה דיון עוד יותר פורה, משום שהתכניות התקיימו בינתיים, ואשמח אם חברי הכנסת יוכלו להוסיף משהו לדיון שיתקיים ולהצלחה של האגף החדש.
נעמי בלומנטל:
תודה רבה לך, מר דוד אלכסנדר.
נעמי בלומנטל:
בבקשה, הרב אורי רגב.
הרב אורי רגב:
אני מבין שהזן קצר.
הרב אורי רגב:
לכן לא ארחיב בברכות לרב מלכיאור.
הרב אורי רגב:
רק אומר שאכן גם בתנועה שאותה אני מייצג, התנועה ליהדות מתקדמת בישראל והתנועה הרפורמית בעולם - ואני יודע שזה המצב גם לגבי התנועה המסורתית, הקונסרבטיבית - יש לרב מלכיאור קרדיט רב אצלנו.
הרב אורי רגב:
אני רק מקווה שהקרדיט הזה לא יגרום שיבולע לך, אני מקווה שהוא לא יהיה לך לרועץ.
הרב אורי רגב:
הרב מלכיאור יודע על מה אני מדבר.
הרב אורי רגב:
אנחנו קוראים אותה עתונות והוא יודע שבעתונות מסויימת לא מעריכים את הפתיחות שיש לרב מלכיאור כלפי העולם היהודי על גווניו.
הרב אורי רגב:
בכל אופן אכן קיימת פה הזדמנות פז, וכמי שמלוווה את הוועדה הזו כמה שנים אני מאוד שמח לאווירה ולמחוייבות ההולכת וגוברת לראות את העיסוק בבעיות העם היהודי כחלק אינטגראלי של ההוויה והחוויה הישראלית.
הרב אורי רגב:
אני מאוד מעריך את המאמצים של יושבת ראש הוועדה ומאוד מברך על מינויו של הרב מלכיאור והגדרת תפקידיו.
הרב אורי רגב:
אני רוצה עוד מלים ספורות להוסיף - למען הרקורד ההיסטורי, לאשר את מה שאמרה יושבת ראש הוועדה, שאכן הערכנו מאוד את היוזמה שנקט ראש הממשלה הקודם בנימין נתניהו להתמודדות עם משבר חוק ההמרה וההבנה שלו שאת המשבר הזה ואת המתחים בעם היהודי יש לנסות לפתור על ידי הידברות.
הרב אורי רגב:
ואכן ראש הממשלה ובובי בראון, שלא נמצא כאן, יש להם במידה רבה זכות ראשונים חשובה, שאנחנו מאוד מעריכים אותה, להכניס למתחים האלה את מימד ההידברות, שהוא חיוני להשגת פתרונות ראויים.
הרב אורי רגב:
לנושא שתואר כאן על ידי חבר הכנסת מישה ארנס, על ידי חיים צ'סלר, על ידי הרב מלכיאור ועל ידי יושבת ראש הוועדה כפצצת זמן, נושא הגיור.
הרב אורי רגב:
ראוי שחברי הוועדה יבינו.
הרב אורי רגב:
קודם כול כדאי לצורך טהרת הלשון לא לדבר עוד על המלצות ועדת נאמן והמכון שהוקם על פי המלצות ועדת נאמן.
הרב אורי רגב:
חשוב שנדע, אין המלצות ועדת נאמן בנמצא.
הרב אורי רגב:
נעשה מאמץ רב, מאמץ גדול.
הרב אורי רגב:
פרופ' נאמן ראש וראשון למאמצים האלה.
הרב אורי רגב:
אין בנמצא מסמך המלצות ועדת נאמן.
הרב אורי רגב:
הן אינן מוסכמות, והסיבה שהן אינן מוסכמות - וחשוב שהדבר הזה יהיה ידוע - היא שהרבנות הראשית דחתה כל אפשרות של הידברות עם הזרמים הלא-אורתודוכסים, כל נכונות להגיע להסכמה על נקודות היסוד שהיו בדיוני הוועדה, וחברי הוועדה גילו רצון טוב להגיע להסכמות לגביהן, אבל הרבנות הראשית הכשילה אותן.
הרב אורי רגב:
לכן, אכן המשבר הוא בפתחנו.
הרב אורי רגב:
הרב מלכיאור צודק.
הרב אורי רגב:
למעלה מ-50 תיקים של גיור תלויים ועומדים בבתי המשפט.
הרב אורי רגב:
אגב, אלה לא רק גיורים רפורמיים וקונסרבטיביים, אלא הזווית האחרונה היא - וזה אחד התיקים שאנחנו מייצגים - גיור אורתודוכסי מודרני מארצות הברית, שאיננו מוצא חן בעיני הרבנות בארץ, על ידי רב אורתודוכסי חבר ה-A.C.R - RABBINIC COUNCIL OF AMERICA, ראש קהילה במונסי, ניו-יורק, גיור על ידי שלושה רבנים אורתודוכסים בוגרי ישיבות, שהרבנות איננה ששה להכיר בו משום שהמחיצה בבית הכנסת הזה איננה בדיוק לפי הסטנדרטים שהיא קבעה, ומשרד הפנים מסרב להכיר בגיור הזה כי הרבנות לא מאשרת אותו.
הרב אורי רגב:
ובכן שנדע שהבעיה אכן מתקתקת והיא לא תיפתר.
הרב אורי רגב:
אין צורך להמתין לפברואר-מארס כדי לדעת מה יקרה עם בוגרי המחזור הראשון של המכון, שגם אנחנו מאוד מברכים עליו.
הרב אורי רגב:
כל שיתוף פעולה הוא לברכה, והמכון הוא דוגמה מצויינת לשיתוף פעולה אפשרי, אבל כאמור אין צורך להמתין לפברואר-מארס.
הרב אורי רגב:
מי שקורא אותה עתונות של המחנה, שהרבנות הראשית רואה אותו כקבוצת ההתייחסות העיקרית שלה, יודע מה יקרה.
הרב אורי רגב:
בימים האחרונים נכתב שהרבנות הראשית שבה והודיעה כי היא לא תאשר גיור, למשל, של ילדים מאומצים על ידי משפחות שאינן שומרות מצוות.
הרב אורי רגב:
יש עשרות תיקים שהגיור בהם נעשה על ידי בית הדין של הרב דרוקמן והרב אביאור ושהרבנות הראשית עדיין לא אישרה.
הרב אורי רגב:
אני מאוד מקווה שיושבת ראש הוועדה תראה את הצורך לקבל תשובות ברורות מן הרבנות הראשית - לא צריך להמתין לפברואר-מארס - האם היא מבינה שיש יסוד בהלכה שראוי לאמץ אותו בזמן הזה ושלפיו יש לפתוח את זרועותינו לגייר ילדים שגויירו על ידי משפחות מן הישוב, עולים מחבר המדינות, שאינם מקפידים בשמירת מצוות, שהדרישה שלהם להבטיח ולהתחייב להקפדה בשמירת מצוות היא דרישה צבועה ושקרית.
הרב אורי רגב:
אם הרבנות איננה מוכנה להיפתח לכך ולהסכים לכך ולומר את הדברים לא בהחבא, אלא לומר אותם כמנהיגים של הציבור היהודי הדתי האורתודוכסי בישראל, כמנהיגים של רשת המערך הרבני - אזי נדע שפתרונה של בעיית הגיור לא יבוא מן הרבנות.
הרב אורי רגב:
אם היא אכן תאמר שהיא מוכנה להבין את הזמנים החדשים ואת הצרכים החדשים, אזי ייתכן שאנחנו נמצאים בפתחו של עידן חדש.
הרב אורי רגב:
אבל היא מסרבת לומר את זה.
הרב אורי רגב:
אני מאוד מקווה שהרבנות תהיה קשובה לצרכים הלאומיים ההיסטוריים שאינם באים על פתרונם בעת הזאת, אבל אם היא לא תיתן להם פתרון, לי ברור - ואני מייצג פה תנועות גדולות ביותר בעם היהודי - שהפתרון היחיד הוא אכן אימוצו של פלורליזם, להלכה ולמעשה, במדינת ישראל, כפי שהדבר קיים בכל מקום אחר בעולם, ולחילופין - אותו כיוון שרמז לו הרב מלכיאור, שהוא פתרון שעוקף את הבעיה ושלפיו השאלות של אמונות ודעות לא יעסיקו יותר את השולחן הזה, והשולחן הזה, שולחן הכנסת, יסתפק בנושאים שמדרך הטבע מתאימים לדיון במוסד מחוקק, היינו, מי הוא אזרח ישראלי, מי הוא ישראלי.
נעמי בלומנטל:
תודה רבה, הרב רגב.
נעמי בלומנטל:
אולי אני צריכה לחשוב על זה מבחינת השקפת עולמי בהקשר הזה.
נעמי בלומנטל:
שמעתי את עמדתו של הרב מלכיאור, אבל אני מוכרחה לומר שאני מקווה שזה לא יעלה על שולחנה של הכנסת גם כשאנחנו נהיה בשלטון, זאת אומרת, שזה לא יהיה כך שכל פעם שאנחנו בשלטון פתאום הנושא הזה עולה, מפילים ממשלות, וכשיש מישהו אחר בשלטון, זה פתאום לא על סדר היום.
הרב אורי רגב:
הרב מלכיאור אמר:
הרב אורי רגב:
לוח הזמנים של בית המשפט מבטיח שהדבר הזה יעלה על שולחנה של הממשלה הזאת גם בקצב של הגשת הצעות אי אמון.
נעמי בלומנטל:
אדוני יודע שאני מאוד בעד זה שנמצא את הפתרון הטוב ביותר.
יצחק גאגולה:
מובן שהבעיה היא בעיה, אבל אי אפשר לפתור אותה בדרך שהיא לא לפי ההלכה היהודית, וזו המחלוקת שלנו.
יצחק גאגולה:
אולי אנחנו נכנסים עכשיו למחלוקת בין התנועה שלכם - - -
נעמי בלומנטל:
לא נתחיל בזה עכשיו.
יצחק גאגולה:
מובן שצריכים לדון בכובד ראש בבעיה הזאת.
יצחק גאגולה:
היא בעיה קשה ביותר, אבל זה לא אומר שצריכים להכניס פה, בדרך זו או אחרת, את המחלוקות בין הפלגים השונים.
הרב אורי רגב:
אני רוצה לציין לברכה את העובדה שחבר הכנסת גאגולה אומר את הדברים בשבתו ממולי, מן הצד השני של השולחן.
הרב אורי רגב:
יושבת ראש הוועדה יודעת שגם זה חידוש שהוא לברכה.
הרב אורי רגב:
גם כאשר אנחנו חלוקים, ראוי שנוכל לדבר.
נעמי בלומנטל:
רציתי אפילו להמליץ שחבר הכנסת גאגולה ואולי עוד חברי כנסת של ש"ס, שחשים יותר את הבעיה, יהיו שותפים למאמץ הכללי כדי לנסות לפתור את הבעיה ברוח הטובה ביותר, כי אחת ההשלכות כרגע היא שאנחנו שומעים יותר ויותר על נישואין שאינם נישואין אורתודוכסים, שאינם על ידי הרבנות, ואני לא יודעת אם זה טוב שזה קורה במדינת ישראל.
נעמי בלומנטל:
אגב, אנחנו גם מעלים על סדר יומה של הכנסת את הנושא של נישואין אזרחיים.
וילמה מאור:
נקבעה לנו כבר פגישה אצל הרבנים הראשיים בנושא זה.
הרב אורי רגב:
ליהדות ספרד יש גם כאן אולי הזדמנות פז להחזיר עטרה ליושנה ולהביא את מורשת הפסיקה הנאורה בשאלת הגיור מבית מדרשו של הרמב"ם, בתשובות "פאר הדור", ועד הרב עוזיאל, זיכרונם לברכה.
נעמי בלומנטל:
בבקשה, אביבה אילין.
אביבה אילין:
רציתי לשאול את השר החדש בענין של עידוד עליות צעירות.
אביבה אילין:
אם הוא מעודד עליות, מה עושים עם העולה הישראלי שנמצא בארץ והוא עצמו, אחרי כיתה י"ב, מנסה לרדת מהארץ, כי לא נעים לו פה?
אביבה אילין:
שאלה שנייה.
אביבה אילין:
אם מעודדים עלייה לארץ ומגיעים לכאן בני נוער מארצות הברית או מכל מקום אחר, איך יפגישו אותם עם בני נוער בארץ?
אביבה אילין:
גם זו בעיה.
אביבה אילין:
אין להם בדיוק אותו חינוך שאפשר לתת להם.
נעמי בלומנטל:
לגבי השאלה הראשונה, אנחנו בוועדה עוסקים בעליה ונשמח אם תבואו עוד פעם, עם מועצת התלמידים, כשאנחנו דנים בכך.
נעמי בלומנטל:
נשתדל להודיע לכם.
נעמי בלומנטל:
בקשר לשאלה השנייה נשמע אחר כך את הרב מלכיאור.
נעמי בלומנטל:
ברשותכם, נשמע עכשיו את מר בן-שמואל.
שמואל בן-שמואל:
אני כבר אוותר ואדבר בפעם הבאה, כי הזמן קצר.
שמואל בן-שמואל:
חלק מהדברים כבר אמר מר רביבי.
שמואל בן-שמואל:
זו הנקודה המרכזית.
נעמי בלומנטל:
אם כן, תזכיר לי בישיבה הבאה, כדי שאתה תהיה בין הדוברים הראשונים.
נעמי בלומנטל:
ד"ר מלה תבורי, את רוצה להוסיף משהו?
ד"ר מלה תבורי:
רציתי להגיד בקשר ל-BIRTHRIGHT שיש מקום להתייחס לאותה קהילה של מהגרים מברית המועצות לשעבר למערב, לארצות הברית ולגרמניה, שלא היתה להם בדיוק הבחירה לראות את הארץ ולהחליט לאן הם עולים.
ד"ר מלה תבורי:
עכשיו דווקא אותם יש לעודד לבוא ויש לעבוד בקרב אותו נדבך של אוכלוסייה, ואולי גם זה במסגרת אותה תכנית.
ד"ר מלה תבורי:
בתור אלה שמביאים את העלייה אנחנו עובדים בשיתוף פעולה עם מינהל הגיור ועם משרד הדתות, ויש הרבה מקום לחשיבה יצירתית על מנת ליצור את הקונסנסוס ולכלול בעם היהודי את כל אלה שהם זכאי חוק השבות ואינם יהודים לפי ההלכה, וצריך לחשוב פה ביחד על פתרונות יצירתיים, ואני חושבת שזה חלק חשוב במסגרת תפקידו של השר החדש ובמסגרת תפקידה ושל הוועדה הזו.
נעמי בלומנטל:
תודה לד"ר מלה תבורי מלשת הקשר.
נעמי בלומנטל:
בבקשה, הרב מלכיאור.
מיכאל מלכיאור:
חלק מהחברים כבר הלכו, ולכן אנסה לקצר.
מיכאל מלכיאור:
יש הרבה מאוד שאלות.
מיכאל מלכיאור:
אולי אתחיל בשאלה האחרונה.
מיכאל מלכיאור:
קודם כול אני כן חושב שזה גם ענין של המשרד שלי ושל כל משרדי הממשלה לדאוג שאלה שעלו לכאן לא ירצו לרדת אחר כך מהארץ, ואולי זה חלק מהנושא השני של התפקיד, נושא חברה, ליצור פה חברה שתהיה לדוגמה ולתפארת מבחינת החיים היהודיים והדמוקרטיים, ולא ירצו לרדת.
מיכאל מלכיאור:
על זה נצטרך לעבוד ביחד, וגם לגבי תלמידי ישראל יש תכנית מעניינת מאוד שאנו רוצים לגבש עם יושב ראש הכנסת, שהתלמידים יקחו חלק יותר פעיל בעבודת הכנסת, ואני מקווה מאוד שאנחנו נצליח בכמה רעיונות שיש לנו בכיוון הזה.
מיכאל מלכיאור:
לגבי הענין של שותפות של ישראלים בתכנית של BIRTHRIGHT, זה כבר נאמר פה, מבחינתנו זה אחד המרכיבים המרכזיים של התכנית.
מיכאל מלכיאור:
גם נאמר פה שצריכים להכין את הביקור טוב לפני כן וצריכים לעשות מעקב לאחר מכן כדי ליצור קשר.
מיכאל מלכיאור:
אם אנחנו נצליח להביא לכאן 50,000 בני נוער, בוודאי נשלב את מערכת החינוך בענין הזה.
מיכאל מלכיאור:
אם נצליח להביא את בני הנוער האלה ולחבר אותם - לפי כל שכבת גיל - עם 50,000 בני נוער ישראלים ולהכין את הענין כך שזו תהיה שותפות אמיתית, הרי שעשינו מהפכה, וזו בהחלט הכוונה, לשתף את בני הנוער בארץ.
מיכאל מלכיאור:
אני גם חושב שזה יכול לעזור במגמה שדובר עליה פה לפני כן, לפתח את החלק הזה של הזהות היהודית של הישראלי, שלצערנו, נעלם, וזה שאנחנו שייכים לעם היהודי, גם כשיש חלק גדול מהעם שיושב עדיין מחוץ לגבולות מדינת ישראל, ואם זה לא חלק מהזהות היהודית, אז מה היא הזהות היהודית?
מיכאל מלכיאור:
לכן, זה דבר מאוד מאוד חשוב.
מיכאל מלכיאור:
הזכירו פה את הנושא של המהגרים.
מיכאל מלכיאור:
אחד הפרוייקטים שאנו עושים עכשיו גם בשיתוף עם משרד החינוך הוא הרחבת תכנית נעל"ה, ואני מקווה שזה יעבור עכשיו גם את האוצר.
מיכאל מלכיאור:
עדיין עושים לנו קצת בעיות שם.
מיכאל מלכיאור:
אבל, גם מדרום אמריקה וגם מקהילת המהגרים בגרמניה ובצרפת וכו' - זה חלק מהרעיון, זה כבר התחיל לפני הממשלה הנוכחית, ואחד הדברים שאני מתכוון לעשות זה לפתוח עכשיו את התכנית הזאת - אם נעבור את מכשולי האוצר - בדרום אמריקה, והמהגרים הם בהחלט מרכיב חשוב מאוד.
מיכאל מלכיאור:
פה יש פוטנציאל מאוד גדול.
מיכאל מלכיאור:
לא ארחיב בנושא של הגיור והפלורליזם.
מיכאל מלכיאור:
זה נושא קשה מאוד, והעמדות הן מאד נוקשות.
מיכאל מלכיאור:
זה מאוד מאוד קשה להגיע לפתרונות ולפשרות.
מיכאל מלכיאור:
לפעמים זה גורם לבעיות בלי שום צורך.
מיכאל מלכיאור:
בימים האחרונים היה פרסום בעתון על אדם שהיה פה ולמד ארבע שנים יהדות, ולפי כל רבותיו ומוריו היה ראוי לגיור מזמן, ורק בגלל נוקשות של המערכת זה לא מצליח.
מיכאל מלכיאור:
זה דבר שלא מובן לי.
מיכאל מלכיאור:
אחת המצוות הכתובות הכי הרבה בתורה היא "ואהבתם את הגר", וחלק מזה - גם הזר והאחר בתוך החברה, וחלק מזה - גם הגר והטיפול והרגישות.
מיכאל מלכיאור:
על פי המסורת היהודית, אסור אפילו להזכיר לגר שהוא גר.
מיכאל מלכיאור:
אלה הדברים הבסיסיים ביותר ביהדות, ופה אנחנו הופכים את זה לדבר בעייתי ביותר, ואני מסכים שזה בעייתי.
מיכאל מלכיאור:
אנחנו חייבים להיכנס לעובי הקורה, ושוב, אני מקווה לשותפות עם הכנסת, כי לא כל אחד מבין שזו פצצת זמן, ואני גם מקווה שיהיו המשאבים והכוח הציבורי מאחורי הנסיון לפתור בעיות, גם מעבר לדברים העקרוניים, הגדולים והממוסדים, וכוונתי לבעיות של קטסטרופות, ממש אסון, של משפחות.
מיכאל מלכיאור:
שוב, אותו מקרה של הבן שאת הזכרת קודם, גברתי היושבת הראש, אני טיפלתי בו.
מיכאל מלכיאור:
זה שמשפחה לא יכולה לקבור את בנה, ובסוף הסכימו הנוצרים לקבור אותו, אבל הם לא רצו טקסים נוצריים, והיו צריכים להביא שוב את הגופה הביתה - זה פשוט דבר שלא יכול להיות, אלה משברים, אסון אנושי משפחתי, שמשפיעים, וזה ראי של כל החברה שלנו.
מיכאל מלכיאור:
ולכן, אנחנו חייבים להגיע לדברים ולראות קודם כול את ההיבט האנושי ולנסות לעזור לבני אדם שמדובר בהם.
מיכאל מלכיאור:
זה באופן כללי.
מיכאל מלכיאור:
קודם כול אני מאוד רוצה להודות על הברכות.
מיכאל מלכיאור:
זה אפילו מרגש אותי לשמוע פה את הדברים שחברי הכנסת וגם משתתפים אחרים אמרו לי היום.
מיכאל מלכיאור:
שמחתי לעבוד עם הרבה מאוד חברים באופן הדוק במשך הרבה שנים בנושאים הללו.
מיכאל מלכיאור:
חבר הכנסת בריילובסקי יצא בינתיים, אבל זה באמת היה מרגש.
מיכאל מלכיאור:
ראיתי אותו בפעם הראשונה ב1986-, כשנסעתי יחד עם אלי ויזל לשמחת תורה במוסקבה, אחרי שהודיעו שהוא קיבל את פרס נובל לשלום, אבל כבר חמש-עשרה שנה לפני כן היינו שולחים כל שבוע מדענים כדי שיהיו בבית שלו, ושם - בבית שלו - היו הסמינרים המרכזיים של כל הסירובניקים.
מיכאל מלכיאור:
הוא גיבור המאבק.
מיכאל מלכיאור:
אנחנו עשינו דבר קטן, לא סיכנו את עצמנו.
מיכאל מלכיאור:
עשינו קצת מאמץ כדי לעזור, אבל הם הגיבורים האמיתיים.
מיכאל מלכיאור:
זה מאוד ריגש אותי שהוא ואחרים, ביום שנכנסתי פה כחבר הכנסת, בירכו אותי.
מיכאל מלכיאור:
הדברים האלה נכונים גם לגבי אנשים כמו יולי אדלשטיין, נתן שרנסקי ויורי שטרן ואחרים, ומעניין שזה גם משותף לכל הקצוות של הפוליטיקה הישראלית.
מיכאל מלכיאור:
פרופ' נודלמן, לא זכרתי את המפגש שלנו באולפן עקיבא.
מיכאל נודלמן:
עם המשפחה.
מיכאל מלכיאור:
כן, אבל אנחנו גם לימדנו שם עולים חדשים במשך חמש שנים.
מיכאל מלכיאור:
זה מאוד מרגש, ואני מקווה שמתוך זה שהיתה פה אחדות מסביב גם נוכל לעבוד כך.
מיכאל מלכיאור:
אני יודע שברגע שניכנס לעובי הקורה יהיו גם ויכוחים.
מיכאל מלכיאור:
זה גם בסדר, אבל אני מקווה שנוכל לראות שאנחנו עובדים למען אותה אותה מטרה ועושים את זה בלי אופוזיציות וקואליציות.
מיכאל מלכיאור:
אוסיף רק כמה משפטים לגבי ה-BIRTHRIGHT.
מיכאל מלכיאור:
אני חושב שצריכים להכיר בזה שיש פה ממש מהפכה, שינוי משמעותי ביותר בגישת מדינת ישראל לנושא של החינוך היהודי בחוץ לארץ.
מיכאל מלכיאור:
אני חושב שהוועדה הזאת צריכה לברך על זה ולשבח ולהלל את הדבר הזה.
מיכאל מלכיאור:
שוב, זה לא ענין של קואליציה ואופוזיציה.
מיכאל מלכיאור:
כבר הממשלה הקודמת רצתה לעשות את זה, וזה עדיין לא הגיע לביצוע.
מיכאל מלכיאור:
אבל, יש פה גישה חדשה, ואני רוצה להדגיש שני דברים.
מיכאל מלכיאור:
קודם כול, אסור לנו ליפול במלכודת הזאת להעמיד את זה מול בעיות חברתיות אחרות במדינת ישראל.
מיכאל מלכיאור:
גם אם אני נמצא במחנה של ישראל אחת, הגבתי נגד זה שהעמידו מיטות חולים מול התיישבות ביש"ע או מול ישיבות.
מיכאל מלכיאור:
אפשר להתווכח מה צריך להיות התקציב לישיבות, אפשר להתווכח כמה צריך להשקיע בהתיישבות ומה צריך להיות אזור עדיפות, אבל זה שמעמידים אוכלוסייה מול אוכלוסייה, לפחות מבחינתי, זה דבר שלא מתקבל על הדעת.
מיכאל מלכיאור:
זה נכון גם לגבי הנושא הזה.
מיכאל מלכיאור:
אנחנו צריכים להיזהר קצת כאן, לא להיסחף.
מיכאל מלכיאור:
קודם כול, זה לא לוקח שום דבר מאף אחד, כי לאוצר המדינה ייכנס הרבה יותר כסף ממה שאוצר המדינה ישקיע בענין הזה.
מיכאל מלכיאור:
זאת אומרת, מבחינה כלכלית גרידא איננו לוקחים פה מאף אחד.
מיכאל מלכיאור:
זה דבר אחד.
מיכאל מלכיאור:
דבר שני.
מיכאל מלכיאור:
מעבר לענין הכלכלי, זה הבסיס של כל הציונות.
מיכאל מלכיאור:
הרי זה לא ענין של טיול בארץ.
מיכאל מלכיאור:
אם התכנית הזאת תהיה טיול בארץ, אני אהיה ראשון המתנגדים לתכנית.
מיכאל מלכיאור:
אם זאת לא תהיה מהפכה בתפיסה החינוכית של כל המערכת החינוכית בתפוצות, ואם לא ניצור מתוך התשתית הזאת את הגרעין למהפכה הזאת, אז לא עשינו שום דבר.
מיכאל נודלמן:
אבל כל פוליטיקאי צריך להגיד מה כואב לבוחרים שלו.
מיכאל מלכיאור:
אני בטוח שגם הבוחרים שלך ייהנו מהתכנית הזאת, בכל הרמות, ומובן שהבוחרים שלך באים מכל מגזרי האוכלוסייה הישראלית, אני יודע את זה, אבל הכוונה היא שפה יש אחריות גם מצד יהדות ארצות הברית, למשל, שתכנית ה-BIRTHRIGHT תכלול גם אזרחי חבר העמים והילדים שלהם, שנוכל לקרב אותם יותר לנושא של עלייה לארץ, וזו בוודאי ובוודאי מין אחריות כלל עולמית שאנחנו בסך הכל קהילה אחת.
מיכאל מלכיאור:
כאן אני רוצה להעלות עוד נקודה.
מיכאל מלכיאור:
גם אסור לנו ליצור סתירה בין הנושא של החינוך היהודי לבין העלייה.
מיכאל מלכיאור:
דיברו על זה כבר מאה שנה, ומבחינתי לפחות, זו שטות גמורה.
מיכאל מלכיאור:
אין בכלל סתירה כזאת.
מיכאל מלכיאור:
כמו שאמר ידידי מנחם רביבי, אני באתי לקהילה שעל דגלה לא היה שום דבר, לא עלייה ולא חינוך יהודי.
מיכאל מלכיאור:
התחלנו שם ממש מאפס, ואנשים אמרו לי: איך אתה יכול לדבר כל כך בעד עלייה כשאתה צריך לחזק פה את הקהילה?
מיכאל מלכיאור:
ואני אומר לכם, מתוך הרבה מאוד נסיון בתחום הזה, שפשוט אין סתירה.
מיכאל מלכיאור:
אם לא נחזק את מוסדות החינוך בחוץ לארץ ואם לא נחזק את הזהות היהודית, לא יהיה לנו שום מאגר עלייה.
מיכאל מלכיאור:
בנורבגיה אנחנו הצלחנו להגיע כמעט ל100%- של כל הילדים היהודים - קהילה קטנה - שמקבלים חינוך יהודי והגענו לזה שלמעלה מ50%- מכל מחזור שגומר בגרות מגיעים לפחות לשנה לארץ, ורובם נשארים פה כעולים חדשים.
מיכאל מלכיאור:
ואני לא רואה שום סתירה.
מיכאל מלכיאור:
זה מחזק את חיי היהדות שם, זה מחזק את העלייה והקליטה פה בארץ, ולכן הסתירה הזאת היא סתירה מלאכותית מן העבר.
מיכאל מלכיאור:
פשוט אין סתירה כזאת, ואם אנחנו חלק מהתכנית הזאת, אנחנו בוודאי נדאג - אני גם באופן אישי ערב לזה - שהיא תהיה תכנית ציונית יהודית מלאה, גם עם חוויה רוחנית, גם עם חוויה פלורליסטית וגם תיתן מענה, אני מקווה, להמשך של העם היהודי, כי בסך הכל מגיעים פה בעיקר לילדים שלא היה להם שום מגע, שכבר איבדנו אותם.
מיכאל מלכיאור:
ולכן, לא צריך להגיע רק לבני בר מצווה ולבנות בת מצווה, כמו שאמר חבר הכנסת יורי שטרן, אלא צריכים להגיע גם לתלמידי קולג'.
מיכאל מלכיאור:
זה גיל חשוב ביותר.
מיכאל מלכיאור:
זה הגיל שבו מחליטים לגבי כל העתיד.
מיכאל מלכיאור:
זה נקבע בגיל הזה, ואני שמח שאנחנו דווקא מתחילים עם אלה.
מיכאל מלכיאור:
תכנית זו אינה מתחרה עם שום תכנית אחרת, וכבר עכשיו בחורף נביא, אני מקווה, 6,000 סטודנטים שלומדים היום בקולג', ואחר כך צריכים לדאוג שתהיה מערכת שתקלוט אותם חזרה.
יצחק גאגולה:
רובם מחבר העמים או מכל המקומות?
מיכאל מלכיאור:
לא, רובם דווקא מארצות הברית, לא מחבר העמים.
מיכאל מלכיאור:
אסיים בזה שיצא מכתב מטעם הארגון של BIRTHRIGHT שבסופו היה כתוב "שנה טובה", ובתשובה שקיבלנו היה כתוב "DEAR SHANA TOVA".
מיכאל מלכיאור:
זה רק מראה עד כמה אנחנו רחוקים מלהבין.
מיכאל מלכיאור:
שוב, נברך על המהפך הזה.
מיכאל מלכיאור:
זה באמת דבר אדיר ונדאג לשותפות כדי שהתכנית הזאת תהיה מלאה ערכים ושלא יקופח לא החלק של זה ולא החלק של זה, אלא נעשה את זה בשותפות אמיתית עם העולם היהודי.
נעמי בלומנטל:
תודה רבה, אדוני השר.
נעמי בלומנטל:
תודה רבה לכולכם.
חברי הוועדה:
ויקטור בריילובסקי יצחק גאגולה אמנון כהן סופה לנדבר מיכאל נודלמן אופיר פינס-פז מוזמנים: חנה אטקס, מנהלת שרות המבחן למבוגרים, משרד העבודה והרווחה יהודית בראון, מנהלת השרות לרווחת הפרט והמשפחה, משרד העבודה והרווחה דפנה מושיוב, מפקחת שרות לעבודה קהילתית, משרד העבודה והרווחה צפורה נחשון-גליק, מפקחת ארצית לטיפול באלימות במשפחה, משרד העבודה והרווחה ברני שטיין, פסיכולוג ראשי של האגף לשרותים פסיכולוגיים יעוציים, משרד החינוך והתרבות שרה כהן, מנהלת מחלקת בריאות ארצי, המשרד לקליטת העליה גלית לביא, הלשכה המשפטית, המשרד לקליטת העליה צבי מוזס, מנכ"ל "קשר", מרכז פסיכולוגי ארצי ד"ר מרדכי ברק, מנהל המחלקה לבריאות הנפש, משרד הבריאות רויטל בקשי, אל"ם משה באטה, מנהל איחוד הארגונים של עולי אתיופיה חנה דשבסקי, מרכזת הטיפול בילדים עולים, המועצה לשלום הילד ד"ר ברוך אייל, המועצה הציבורית למען יהודי ברית-המועצות לשעבר לאה בלושטיין, המועצה הציבורית למען יהודי ברית-המועצות לשעבר נטאשה קורץ, סל"ע, סיוע לעולה במשבר אירנה לוינסון, מנהלת פרוייקט נוער, הפורום הציוני ואדים רוטנברג, הפורום הציוני למא ליגישל, נציג עולים ניבי דיין, הג'וינט-מכון ברוקדייל שלמה גלבוע, עמותת "קשת ישראל", קו פתוח לעולים גילה טקה, עמותת "קשת ישראל", קו פתוח לעולים דוד קורן, מנכ"ל ער"ן יצחק גילת, ער"ן מרינה פילטופסקי, קו חירום לטיפול ומניעת אלימוחת במשפחה סבטלנה חליף, מרכז סיוע ויעוץ לילדים עם צרכים מיוחדים
נרשם על-ידי:
ס ד ר ה י ו ם התעוררות של בעיות פסיכולוגיות בקרב העולים הנובעות ממשבר ההגירה התעוררות של בעיות פסיכולוגיות בקרב העולים הנובעות ממשבר ההגירה היו"ר נעמי בלומנטל: אני מתכבדת לפתוח את ישיבת ועדת העליה והקליטה.
נרשם על-ידי:
אנחנו היום עוסקים בנושא רגיש מאוד, נושא שדנו בו בעבר, אבל לאור כמה מקרים קשים במיוחד שקשה פשוט אפילו לשמוע אותם, ולאור העובדה שעדיין הצרכים מרובים ביותר - מה עוד שאנחנו עומדים בפני שנת תקציב 2000 ואנחנו יודעים עד כמה חלק מהדברים אפשר כן לפתור אם תהיה יותר עזרה, אם יהיה יותר סיוע - אני חושבת לכן שהמועד עכשיו הוא בהחלט המועד הנכון.
נרשם על-ידי:
זימנו את הישיבה הזאת כאשר בהזמנה נכתב שזה יהיה בהשתתפות דוקטור אלכסנדר דרבקין.
נרשם על-ידי:
דיברנו אתו מיד לאחר קרות המקרה.
נרשם על-ידי:
הוא אמר למנהלת הוועדה שאנחנו כמעט היחידים שבשלב הזה בכלל מדברים אתו ובהחלט הוא מוכן להגיע לישיבת הוועדה.
נרשם על-ידי:
הוא התראיין באמצעי התקשורת, דיבר - האשים או לא האשים, לא ראיתי את הראיון - והוא בהחלט היה נכון לחשוף גם את מה שקרה, את מה שאולי הביא למצב הנורא הזה.
נרשם על-ידי:
מאז אני מוכרחה לומר - אני לא רוצה לחשוף יותר מדי - מצבו בהחלט הרבה פחות טוב והוא איננו יכול להגיע לכנסת ולדבר על המקרה הזה.
נרשם על-ידי:
הוא בהחלט שבור ואני לא רוצה לומר מעבר לזה.
נרשם על-ידי:
אני רוצה להתנצל כי בהזמנה כתבנו שהוא יהיה כאן היום אבל הוא לא יהיה.
נרשם על-ידי:
אני לא מתנצלת בשמו אלא אני מתנצלת בשמנו כי הוא היה אמור להיות כאן, הוא בהחלט היה נכון לדבר כדי לסייע ולתרום שלא יישנו מקרים כאלה בעתיד, אבל הוא פשוט לא עומד בזה.
נרשם על-ידי:
נטשה מארגון סלע נמצאת אתו בקשר כל הזמן, היא דיברה אתו ובאמת מצבו הוא כזה שהוא ממש לא יכול היה להגיע.
נרשם על-ידי:
הוא מאוד מאוד התנצל על כך.
נרשם על-ידי:
הנושא כנושא או הבעיות שקיימות סביב בעיות נפשיות שיש לעולים כתוצאה ממשבר ההגירה, אני חושבת שזאת בעיה סבוכה, בעיה קשה ובעיה שאנחנו צריכים להתמודד אתה במלוא העוצמה האפשרית.
נרשם על-ידי:
אנחנו נשמע כאן מומחים שיאמרו מה ניתן לעשות ומה כדאי לעשות.
נרשם על-ידי:
אני מבקשת שנציג האוצר יגיע לכאן מיד כדי לשמוע את הדברים כי זה מאוד משמעותי כדי לקבל את התקציבים המתאימים לטיפול בבעיה.
נרשם על-ידי:
אין ספק שהצלחת קליטת מהגרים בארץ חדשה נמדדת בדרך כלל בעזרת פרמטרים אובייקטיביים.
נרשם על-ידי:
זאת אומרת, כשאנחנו בוחנים עולה חדש או מהגר לארץ אחרת, אנחנו אומרים מה אנחנו רוצים, יש לו עבודה, הוא מכיר את השפה, הוא מתמצא בשטח, הוא מסודר, יש לו איפה לגור, ובזה כאילו פתרנו את הבעיות שלו.
נרשם על-ידי:
למעשה עלינו להוסיף קריטריון משמעותי ביותר והוא אולי המרכזי, שהוא ההסתגלות הפסיכולוגית, הרגשת הרווחה הנפשית ושביעות הרצון להיות במדינה החדשה.
נרשם על-ידי:
לעתים קרובות העולים חשים בדידות, התרחקות מהחברה ובעיקר הייתי אומרת הערכה עצמית נמוכה כתוצאה מהעדר הכרה בהם על-ידי החברה החדשה.
נרשם על-ידי:
אם ניקח לדוגמה רופא שמגיע ממקום בו הוא היה רופא - בדרך כלל הרופא מאוד מוערך במקום בו הוא נמצא - כאן הוא צריך לטאטא כבישים או לנקות איזה סופרמרקט, וכאן נכנסת הפגיעה העצומה בכבוד העצמי שלו, הפגיעה במעמד שלו ובדימוי שלו.
נרשם על-ידי:
כתוצאה מזה גם ההערכה שלו והדימוי העצמי שלו בעיני עצמו מידרדר לתהומות שאנחנו לא יכולים לדעת איפה יהיה הסוף שלהם ומה תהיינה התוצאות הרות הגורל ולכן אנחנו רואים מקרים כל כך קשים כמו אישתו של דרבקין שרצחה את הבת שלה והתאבדה.
נרשם על-ידי:
היו מקרים אחרים של אותה אישה שהטביעה את שתי הבנות שלה, מקרים רבים של התאבדויות של עולים חדשים ותיכף ניכנס לעוד פרטים.
נרשם על-ידי:
קיימת אותה בדידות, אותה ירידה בהכרה העצמית, בהערכה העצמית.