GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נסים ברדה:
אוכלוסייה אחרת הם אלה שעברו את גיל 16 וצריכים להסדיר את מעמדם מול הקונסוליה ומולנו, או בארץ כשהם מגיעים לביקור, או כשאני יוצא אליהם.
נסים ברדה:
אני נוהג להגיע לחו"ל פעם בשנה, וסגני מגיע פעם בשנה.
נסים ברדה:
אנחנו מסתובבים בכל הארצות שנמצאים בהן ריכוזים של יהודים, ועושים טיפול.
נסים ברדה:
אוכלוסייה אחרת, שעורך הדין ליאור טומשין מייצג כאן כרגע היא אוכלוסיית המשתמטים.
נסים ברדה:
אלה אנשים שהם במעמד של עריקים.
נסים ברדה:
הם קיבלו צו גיוס, ברחו והחליטו לא לבצע את הצו.
נסים ברדה:
אוכלוסייה זו ורק זו - נעצרת בכניסה לארץ, בשדה התעופה.
נסים ברדה:
זו האוכלוסייה היחידה.
נסים ברדה:
גם אנשים מאוכלוסייה זו, אם יאמרו מראש שהם מגיעים לארץ ומבקשים שלא להיעצר בשדה התעופה - ננהג כך, ולא נעצור אותם.
ליאור טומשין:
יעצרו אותם למחרת.
נסים ברדה:
הם חייבים להתייצב בלשכת הגיוס ולהסדיר את מעמדם.
נסים ברדה:
חלק מהעניין יהיה גם מעצר והעמדה לדין, או בפני בית דין צבאי או בפני בית דין משמעתי, לפני שופט - בהתאם להחלטת הפרקליטות, ובהתאם לחומרת העבירה.
נסים ברדה:
צריך לזכור שאנו עוסקים בו באוכלוסייה של משתמטים שקיבלו צו ולא התגייסו, להבדיל ממשתמטים בארץ - אותם אנחנו יכולים לתפוס בכל יום.
נסים ברדה:
אלה חיים בפחד מתמיד, כי אנו רודפים אותם כדי לממש את חוק שירות בטחון.
נסים ברדה:
לאותם משתמטים מחו"ל יש את היכולת הכלכלית לעזוב את הארץ ולשהות בחו"ל.
נסים ברדה:
הם חיים שם ברגיעה מוחלטת, כי אני לא יכול ולא יודע לתפוס אותם.
נסים ברדה:
האם מעבר לזה מגיעה להם זכאות שלא להיעצר בבואם לארץ?
נסים ברדה:
- לא יעלה על הדעת.
נסים ברדה:
מדובר בחוק שירות בטחון, ואנו מממשים אותו.
נסים ברדה:
מעבר לחוק יש כאן ערך של השירות.
נסים ברדה:
לא יכול להיות מצב שמי שנמצא בארץ מבצע שירות ואחר - בורח.
נעמי בלומנטל:
באיזה מספרים מדובר?
נסים ברדה:
אציג את הנתונים מייד.
נסים ברדה:
עוד התייחסות לגבי חוסר הרגישות כביכול, שלא לאפשר לבן להגיע ללוויית אביו.
נסים ברדה:
לא היה ולא נברא.
נסים ברדה:
עורך הדין ליאור טומשין יודע שאני מדייק.
נסים ברדה:
הבן ביקש להגיע עם אביו כדי לקנות חלקת קבר.
נסים ברדה:
האב חולה סופני במשך 4 שנים.
נסים ברדה:
התרנו לבן להיכנס, ואמרנו לו שהוא לא יוכל לצאת מבלי שהסדיר את מעמדו.
נסים ברדה:
מה היא הסדרת המעמד?
נסים ברדה:
- הוא צריך לבוא ללשכת הגיוס, לגמור את ההליכים, ולקבל צו בהתאם לגילו ולפרופיל שלו, או, אם הוא משתמט - להיעצר.
נסים ברדה:
האב הלך לעולמו.
נסים ברדה:
אח אחד, יום אחרי שאביו נפטר, ביקש אישור להיכנס לארץ ולצאת מבלי להיעצר.
נסים ברדה:
אשרתי זאת באופן חריג, למרות שהוא עבריין.
נסים ברדה:
הוא לא הגיע ללוויה כי הוא הגיש את הבקשה לאחר ההלוויה.
נסים ברדה:
התרנו לו להישאר במהלך ה "שבעה", ובמשך שבועיים או שלושה.
נסים ברדה:
אישרנו לו לצאת, למרות שהוא עבריין והיה צריך להיעצר.
נסים ברדה:
האח השני, שלא נתנו לו להשתתף בלוויה ולא נתנו לו להגיע ל "שבעה" פשוט לא הגיש בקשה.
נסים ברדה:
לו היה מבקש, הייתי מחיל עליו את אותו חוק שחל על אחיו.
נסים ברדה:
אם כך, לא הגון להציג את הדברים בתקשורת בצורה אחרת.
נסים ברדה:
אם כן, אנו עוצרים רק מתשמטים - כאלה ששוהים בחו"ל שלא ברשות, נכנסים לארץ ויוצאים.
נסים ברדה:
אציג לכם את המצגת שהכנו בעניין.
נסים ברדה:
אנחנו מדברים על חוק שירות בטחון- נוסח משולב, הרגיל.
נסים ברדה:
מי מיועד לשירות בטחון?
נסים ברדה:
- כל אזרח ישראלי, או תושב קבוע, שעדיין לא התייצב לשירות בטחון, בין הגילאים המפורטים בחוק שרות בטחון : גברים בגילאי 17 עד 54, ונשים מגיל 17 עד 38.
נסים ברדה:
כלומר, כל אדם שיש לו אזרחות ישראלית, גם אם הוא נולד בחו"ל, לכאורה לא כישראלי, וכף רגלו מעולם לא דרכה כאן מעולם - חייב בשירות.
נסים ברדה:
אנחנו, כמובן, ברגישותנו הרבה, לא מממשים את זה, ולא מתכוונים לממש את זה.
נסים ברדה:
מי זה "בן מהגרים"?
נסים ברדה:
בן מהגרים הוא מועמד לשירות בטחון, אזרח ישראל, שהיגר עם הוריו לחו"ל לפני הגיעו לגיל 16, ומקום מושבו הקבוע הוא בחו"ל, עם הוריו.
נסים ברדה:
מדוע נקבע גיל 16?
נסים ברדה:
להזכירכם, בגיל 18, שנתיים לאחר מכן, חבריו מתגייסים והולכים לצבא, אז צריך להחליט עד איזה גיל.
נסים ברדה:
בגיל הזה יש זיקה, יש קשר, הוא חי בארץ וקיבל מהמדינה מה שהוא קיבל, הגיע מועד הפירעון - ההתייצבות לשירות הצבאי.
נסים ברדה:
זו החובה הראשונה שלנו כאזרחים, שבה אנו מחזירים למדינה את החוב שלנו.
נסים ברדה:
זו המשמעות של חוק שירות הבטחון.
נסים ברדה:
יש כאן הקלה, כי על פי חוק אני חייב לגייס גם את מי שעזב עם הוריו בגיל שנה.
נסים ברדה:
מי הוא "השוהה בחו"ל שלא ברשות"?
נסים ברדה:
מתייחסים כאן לשתי אוכלוסיות: או מועמד לשירות בטחון ששוהה מחוץ לישראל, ולא זכאי להיות במעמד יליד חו"ל או בן מהגרים, קרי -עזב אחרי גיל 16, לא יליד חו"ל, ולא זכאי להיות בן מהגרים.
נסים ברדה:
או - מועמד לשירות בטחון, שזכאי להיות מוגדר כ "יליד חו"ל" או כ "בן מהגרים" וטרם הסדיר את מעמדו, קרי יצא בגיל שנה עד גיל 16 פחות יום, לא התייצב בקונסוליה, ולא הסדיר את מעמדו.
נסים ברדה:
לו היה מתייצב בקונסוליה והיה מסדיר את מעמדו על ידי הקונסולים של משרד החוץ - היו דוחים לו את השירות עד גיל מסוים, שבו הוא פטור משירות ביטחון.
נסים ברדה:
בסך הכל, כל האוכלוסייה - גם זו ששוהה ואינה זכאית לקבל מעמד, וגם זו שזכאית לקבל מעמד, מונה כ- 15 אלף איש בלבד.
נסים ברדה:
חלקה הגדול הם מועמדים לשירות בטחון שזכאים, ופשוט לא הסדירו את מעמדם.
נסים ברדה:
לו היו נגשים לקונסוליה, היו מסדירים את מעמדם.
נסים ברדה:
שתי האוכלוסיות האלה יכולות להיכנס ולצאת את הארץ, מבלי להיעצר.
נסים ברדה:
אין שום מניעה.
נסים ברדה:
אין שוטרים צבאיים בשדה התעופה.
נסים ברדה:
אוכלוסייה אחרת היא משתמטי הגיוס.
נסים ברדה:
משתמט גיוס הוא מועמד לשירות בטחון, שהתייצב בלשכת הגיוס, גמר הליכים של צו ראשון ושני, וקיבל צו להתייצב ליחידה מסוימת, ואשר לפני התייצבותו הוא עזב את הרגליים.
נסים ברדה:
דינו ככל עריק.
אמנון כהן:
אם הוא קיבל צו ראשון בלבד?
נסים ברדה:
הוא אינו משתמט, למרות שאפשר להרחיב את לשון החוק, אך אנו לא עושים זאת, אנו מוותרים.
נסים ברדה:
אגב - גם מי שלא קיבל צו חייב להתייצב בלשכת הגיוס, על פי חוק.
נסים ברדה:
גם את זה אנחנו לא מממשים.
נסים ברדה:
אני מוציא צו פוקד כללי, בארץ ובחו"ל, מפרסם אותו ברשומות, ואני אומר בו: כל מי שהגיע לגיל שצריך להיקרא ללשכת הגיוס, ולא קיבל צו - חייב להתייצב, כאילו הוא קיבל צו.
נסים ברדה:
אני לא מעמיד אף אחד לדין על כך.
נסים ברדה:
מתי אדם נחשב למשתמט?
נסים ברדה:
מהרגע שהוא קיבל צו גיוס לשירות ממש, ולא התייצב.
נסים ברדה:
מקבלים את הצו בגיל 17 או 17 וחצי.
נסים ברדה:
יש כאלה שיכולים, כלכלית, לעזוב לחו"ל ולחות שם.
נסים ברדה:
יש כאלה שעוזבים עם הוריהם כי אין להם ברירה, הם עושים זאת מסיבות קשות, כלכליות ואחרות.
נסים ברדה:
חלק מהאוכלוסייה - ואני לא יכול לנקוב במספרים - עושים את העניין קרדום לחפור בו.
נסים ברדה:
הם יוצאים בשליחויות של חברות אזרחיות פרטיות.
נסים ברדה:
חלק מהאוכלוסיות מנתבים את היציאה שלהם לחו"ל לעסקים לתאריכים האלה, ולוקחים את ילדם אתם.
נסים ברדה:
הם מחזירים אותו בגיל 22, בגיל שבו הוא לא חייב בשירות בטחון.
נסים ברדה:
מי שלא יכול לעשות את זה נשאר לשרת בצה"ל.
נסים ברדה:
האם זו הצורה שאנו רוצים להחזיק בה את הצבא?
נסים ברדה:
האם זה האופן שבו רוצים להחזיק את החברה?
נסים ברדה:
זו שאלה ערכית.
נסים ברדה:
מי זה "יליד חו"ל"?
נסים ברדה:
יליד חו"ל הוא אזרח ישראל שנולד בחו"ל להורים בעלי אזרחות ישראלית, או שאחד מהם הוא בעל אזרחות ישראל ומקום מושבו הקבוע הוא בחו"ל.
נסים ברדה:
מה אנו עושים עם בני מהגרים?
נסים ברדה:
בעבר, אם הוא היה יוצא עד גיל 15, הוא היה מקבל הכרה.
נסים ברדה:
אם הוא היה יוצא יום אחרי מלאת לו 15 - הוא לא היה מקבל הכרה.
נסים ברדה:
החל מחודש מאי 97, שינינו את הגיל ל- 16.
נסים ברדה:
הקלנו, הרחבנו מאד את האוכלוסייה.
נסים ברדה:
מי שיצא מישראל בגיל 16 ויום, החל ממאי 97 - חייב.
נסים ברדה:
עד גיל 16 פחות יום - אינו חייב.
נסים ברדה:
אוכלוסייה נוספת היא - בן מהגרים שהוריו חזרו להתגורר בישראל לפני שמלאו לו 21 שנים, קרי, הוא יצא עם הוריו, אי אפשר היה להפריד בינו לבין הוריו, לפי הבנתנו, הוריו שהו אתו עד הגיעו לגיל 21, הם חזרו לארץ, והוא נשאר בחו"ל.
נסים ברדה:
בעבר הוא היה מאבד את מעמדו.
נסים ברדה:
היום - גם בעניין הזה הקלנו.
נסים ברדה:
בן מהגרים, שהוריו חזרו לארץ אחרי גיל 21, ויצא בגיל 13 עד 16, יישאר במעמד בן מהגרים.
נסים ברדה:
המהגרים חזרו, ובן המהגרים נשאר בחו"ל - עד כדי כך הקלנו.
נסים ברדה:
יותר מזה - בן מהגרים שהוריו חזרו לארץ לאחר גיל 18, והוא היגר לחו"ל מגיל 13 ומטה, נשאר כבן מהגרים בחו"ל.
נסים ברדה:
גם זה דבר חדש.
נסים ברדה:
שתי ההחלטות האלה הן חדשות, והן חלות החל מנובמבר 98.
נסים ברדה:
גם בעניין הזה הקלנו מאד.
נסים ברדה:
לגבי ביקורים בארץ - אנחנו חושבים שהביקורים בארץ של בני המהגרים, הם אלה שיקשרו אותם לארץ.
נסים ברדה:
אנחנו רוצים לאפשר להם להגיע לארץ, והלוואי ויישארו כאן אתנו כעולים, כאזרחים, כחלק ממדינת ישראל.
נסים ברדה:
לכן אפשרנו בעבר לבן מהגרים לבקר פעמיים בשנה, ושמשך הביקורים לא יעלה על 120 יום בשנה קלנדרית, עם מרווח של 60 יום בין ביקור לביקור.
נסים ברדה:
שליש מהשנה הוא רשאי להיות כאן, ועדיין הוא לא חייב בשירות.
נסים ברדה:
היום, גם את זה שחררנו.
נסים ברדה:
בן מהגרים רשאי לבקר ללא הגבלה של מספר ביקורים.
נסים ברדה:
זה חידוש מנובמבר 98.
נסים ברדה:
זו פתיחות רבה.
נסים ברדה:
הוא יכול לבוא לבקר ככל שהוא ירצה.
נסים ברדה:
להזכירכם - חבריו, באותה עת, נמצאים בלבנון או בעזה, ומשרתים שרות מלא בצה"ל.
נסים ברדה:
מעבר לכך - אנחנו מאפשרים לו שהות של שנה מלאה בארץ, מבלי להיות חייב בשירות.
נסים ברדה:
בעבר, בכל פעם שהוא היה נכנס לארץ הוא היה חייב באישור.
נסים ברדה:
עשינו עבודת מטה, והחל מה- 1 באוקטובר, ביטלנו את הצורך באישורי כניסה.
נסים ברדה:
קרי, מי שבמעמד של בן מהגרים, נכנס ויוצא ללא צורך באישור כניסה.
נסים ברדה:
כל זאת בתנאי שהוא שייך לאוכלוסייה שהסדירה את מעמדה.
נסים ברדה:
אנחנו מדברים על רוב האוכלוסייה, ולא על המשתמטים.
נסים ברדה:
בעבר, מי שהיה לומד בחו"ל עם הוריו, הילד היה חייב ללמוד אתם, באותה הארץ.
נסים ברדה:
היום, הבן יכול ללמוד בארץ אחרת, ואנחנו לא מפרידים.
נסים ברדה:
אפשרנו גם את העניין הזה, ראו עד כמה הרחקנו לכת, החל מנובמבר 98.
נסים ברדה:
עשינו הסדר חשוב נוסף.
נסים ברדה:
אנחנו מאפשרים לנוער, שעזב את הארץ מתחת לגיל 10, ורוצה לבוא לארץ, וכבר היה 120 יום בארץ, ובשנת שהייה, ישנן היום אוניברסיטאות בארץ שפיתחו תוכניות לימודים בינלאומיות בשפה האנגלית, והם מעניינים נוער.
נסים ברדה:
אנחנו מוכנים לאפשר להם ללמוד בארץ שלוש שנים, או ארבע שנים, ולא מחשיבים להם את זה כשנת שהייה.
נסים ברדה:
בתום 3 או 4 שנים הם גומרים ללמוד, רוכשים תואר בסיוע של המדינה, ויכולים לחזור לחו"ל מבלי להיות חייבים בשירות.
נעמי בלומנטל:
האם קביעות הגילאים הם הקביעות שלכם?
נסים ברדה:
כן.
נסים ברדה:
אני יכול לומר שילד שעוזב בגיל 16, לומד את כיתה י"א ו-י"ב בחו"ל, חוזר לארץ ולומד באוניברסיטה 4 שנים, עוזב ולא חייב כלום.
נסים ברדה:
חברו שנשאר ללמוד את כיתות י"א ו- י"ב בחו"ל, מתגייס ועושה שירות מלא, בדיוק באותה תקופה.
נסים ברדה:
צריך לחשוב על זה.
און רגוניס:
זה מראה על הרגישות שלנו.
נעמי בלומנטל:
אנחנו רואים כאן שינויים לטובה.
נעמי בלומנטל:
ממה זה נבע?
נעמי בלומנטל:
אנחנו הרי לא דרשנו את זה מכם.
נסים ברדה:
אנחנו מגלים רגישות מטעמנו.
נסים ברדה:
ראש אכ"א נסע לשליחות בחו"ל ושוחח עם בני יורדים.
נסים ברדה:
נסעתי לחו"ל ביוני בשנה שעברה.
נסים ברדה:
אנחנו, במפגשים עם הנוער, מזהים רצון ופתיחות להגיע לארץ, לשמוע עליה.
נסים ברדה:
הנוער רוצה להגיע, ואנחנו שמחים על כך.
נסים ברדה:
אנחנו רוצים לאפשר.
נסים ברדה:
ההחלטות האלה הם כתוצאה מביקורים ומפגשים עם אנשים שם.
נסים ברדה:
אנחנו מגלים פתיחות, אנחנו האחרונים שרוצים להוות חסם בפני אלה שרוצים לעלות לארץ, לשרת בה ולחיות בה.
נסים ברדה:
השירות הצבאי הוא ערך חשוב מאד, אך הוא עומד במדרגה אחת מתחת לרצון שלנו לאפשר להם להגיע לארץ.
נסים ברדה:
מצד שני, יש גבול עד מתי אפשר לאנשים לצאת את הארץ, לעשות מה שהם רוצים בחו"ל, לחזור ולשהות בה 4 או 5 שנים.
נסים ברדה:
הוא יכול ללמוד 5 שנים לתואר.
נסים ברדה:
האם עדיין מרכז חייו בחו"ל?
נסים ברדה:
הוא ירד בגיל 16, עזב לשנתיים, חזר בן 18 לעוד חמש שנים, הוא בן 23 או 24 שנים היום, כאשר מתוך כל חייו הוא היה רק שנתיים בחו"ל.
נסים ברדה:
האם עדיין נגדיר שמרכז חייו בחו"ל?
נסים ברדה:
אלה שאלות פשוטות מאד לתשובה, וערכיות מאד.
נסים ברדה:
אנחנו לא המדינה היחידה בעולם שכך מחילה את חוק שירות הבטחון.
נסים ברדה:
לא אתן דוגמה ממדינות אפלות עם משטרים של דיקטטורה.
נסים ברדה:
צרפת, למשל.
נסים ברדה:
כל אחד שיש לו אזרחות צרפתית - שמוקנית, כמו אצלנו, כתוצאה מכך שהוא נולד להורים צרפתיים - לא משנה היכן הוא נמצא, חל עליו חוק שירות בטחון.
נסים ברדה:
הוא חייב לבוא לצרפת לבצע את השירות הצבאי, ואם לא - הוא ייעצר כשהוא ייכנס.
נסים ברדה:
אנחנו לא עוצרים מי ששהה בחו"ל שלא ברשות, אלא רק מי שקיבל צו וברח.
נסים ברדה:
צרפת תעצור אזרח כזה, ותשלול את אזרחותו.
נסים ברדה:
צרי לזכור שלצרפת יש פחות בעיות בטחון מאשר לנו, ועם כל זאת, אנחנו יותר פתוחים ממדינה נאורה, מפותחת ודמוקרטית, כמו צרפת.
און רגוניס:
עשינו הסדר עם צרפת, בזמנו.
און רגוניס:
היו כאלה שעלו לארץ וחייבו אותם לשרת גם בצרפת.
נעמי בלומנטל:
יש עדיין בעיה עם כמה ממדינות חבר העמים.
נסים ברדה:
נכון.
נסים ברדה:
ילד שעלה בגיל שלוש לארץ, חייב לחזור לשם ולעשות שירות חובה שם.
נסים ברדה:
יש מדינות, כמו צרפת, שהגענו אתם להסדר, ששירות אצלנו כאן ודיווח לשם אקוויבלנטי לשירות.
נסים ברדה:
אנחנו פועלים רבות עם חבר העמים.
און רגוניס:
יש טיפול ברמה של משרד החוץ ומשרד הקליטה, גם של נת"יב ושגם שלנו, לנסות ולהסדיר את בעיית העולים מחבר העמים.
נסים ברדה:
אם כן, אנחנו רואים מקרים של מדינות שלא מוותרות.
נסים ברדה:
אנחנו מוותרים.
נסים ברדה:
אנחנו מקלים הרבה יותר ממדינות שיש להן פחות בעיות בטחון מאשר לנו יש.
נסים ברדה:
צריך לזכור שלא דרכם נגדיל ונחזק את הצבא, אלא דרך זה שנקפיד על זה שמי שבאמת עזב עם הוריו לא יהיה חייב בשירות, ומי שעזב למטרת התחמקות משירות - יהיה חייב בשירות.
נסים ברדה:
אנחנו נצליח להחזיק את אלה שנשארים בארץ בשירות, בהבנה גדולה יותר.
נסים ברדה:
את העניין הזה חייבים להבטיח.
נסים ברדה:
מי זה "מהגר"?
נסים ברדה:
מהגר הוא עולה חדש שהיה בארץ שנתיים, קיבל את סל הקליטה, ניסה להתאקלם, לא הצליח, ועזב את הארץ.
נסים ברדה:
הוא לא יחויב בשירות כל עוד הוא שוהה בחו"ל למטרת קבע.
נסים ברדה:
הוא יכול לבקר בארץ בכל שנה למשך 120 יום, כמה פעמים שהוא רוצה, הוא לא חייב דבר.
נסים ברדה:
אם הוא היה בארץ מעבר לשנתיים - הוא חייב בשירות, וגם פה אנו מגלים גמישות, בכל מקרה לעניינו.
נסים ברדה:
אם הוא משתמט, זה לא בתחום טיפולנו, אלא בתחום טיפול הפרקליטות.
נסים ברדה:
אם הוא לא בגדר משתמט, כי עדיין לא קיבל צו - אנו מגלים רגישות רבה.
נסים ברדה:
כל אחד לפי הבעיה שהוא מעלה.
נעמי בלומנטל:
אדם נחשב למשתמט מהיום שהוא קיבל צו?
נסים ברדה:
מהרגע שקיבל צו גיוס לשירות, ל- 36 חודש, לא צו ראשון או שני.
נעמי בלומנטל:
הצו לגיוס ממש ניתן, בדרך כלל, בגיל מאוחר יותר מ- 16, נכון?
נסים ברדה:
נכון, בגיל 17 או קצת לפני.
נעמי בלומנטל:
אפשר, אולי, להאריך את זה מגיל 17 - -
נסים ברדה:
אפשר לעשות הכל, ומצד שני צריך לא לאבד את הפרופורציות לגמרי.
נסים ברדה:
מי שהיה 16 שנה בארץ, מדובר כבר בילד גדול, שחי בהוויה כאן, וכבר התחיל תהליכים בלשכת הגיוס.
און רגוניס:
למה נקבע גיל 16?
און רגוניס:
- כי אנו מתחילים במשלוח הצווים מגיל זה.
און רגוניס:
זה ממש שולי.
נעמי בלומנטל:
אבל העובדה היא שהעלתם את השנה מגיל 15 ל- 16.
און רגוניס:
היום זה מגיל 17, כי עשינו שיפורים במהלך הגיוס, ולא כאן המקום לפרט.
און רגוניס:
היום אנחנו משתדלים שיהיה צו אחד בלבד.
נעמי בלומנטל:
אנחנו מנסים למצוא את המשוואה הנכונה.
נעמי בלומנטל:
פה בוועדה עלה, למשל, חוק לישראלים חוזרים.
נעמי בלומנטל:
היו לנו כאן ויכוחים קשים מאד.
נעמי בלומנטל:
היה חבר כנסת בוועדה שהיה בעד לתת להם הטבות מפליגות מעל ומעבר.
נעמי בלומנטל:
חברים אחרים בוועדה עמדו בפרץ, ואמרו שיש גבול לחוסר האיזון בין אדם שהיה כאן, שירת בצה"ל והיה אזרח טוב, לבין מי שעזב את המדינה וחוזר.
נעמי בלומנטל:
גם אנחנו מנסים למצוא את האיזונים הנכונים.
נעמי בלומנטל:
אני בהחלט מתלבטת לגבי השאלה האם נכון להמליץ להעלות את הגיל לגיל 17, כדי להקטין את האוכלוסייה שתיחשב למשתמטת.
נסים ברדה:
האוכלוסייה הזו לא משתמטת, אלא שוהה בחו"ל שלא ברשות.
נסים ברדה:
השתמטות היא החל מגיל 17, מיום שהתקבל הצו לשירות.
נסים ברדה:
לעומת זאת, יש לזכור שאנו מאפשרים לו להגיע ערב הגיוס, ולנסוע חזרה.
נסים ברדה:
מי שלא יכול לנסוע, נשאר ומשרת בצבא.
נסים ברדה:
אסור לנו לתת את התחושה הזו.
יאיר סמוכה:
אני ממשרד החינוך.
יאיר סמוכה:
אנחנו פוגשים את השוהים בחו"ל, בין אם הם משתמטים ובין אם לא - כאשר הם רוצים להיבחן בבחינות הבגרות.
יאיר סמוכה:
אני רוצה להתייחס לאותם 10 אחוז שלא יודעים.
יאיר סמוכה:
רבותיי, הם יודעים.
יאיר סמוכה:
באופן מודע הם רוצים להתנתק מהמדינה.
יאיר סמוכה:
הם בכוונה לא מגיעים לקונסוליה.
יאיר סמוכה:
מתי הם מגיעים?
יאיר סמוכה:
- כאשר הם נזכרים שמגיע להם להיבחן, ואז אני אפילו יפקסס את הבחינה לאוסטרליה, כבקשתם, אבדוק את הבחינה, ואתן ציון.
יאיר סמוכה:
זה המקרים שהם נזכרים לפנות אלינו, או במקרים שהם נזקקים לדבר אחר.
יאיר סמוכה:
אין לנו מה להתגמד בפניהם.
יאיר סמוכה:
אנו עושים כל מה שאפשר.
יאיר סמוכה:
מי ששומר על זיקה מינימלית, יש לו איזושהי מחויבות - אני מסיר בפניו את הכובע, ועושה כל מה שאני יכול, אבל מי שנזכר פתאום בזיקה כי יש לו צורך במשהו - אין צורך להתגמד בפניו.
נסים ברדה:
לגבי לימודים.
נסים ברדה:
בעבר אפשרנו לילדים לשהות עם הוריהם בחו"ל, עד גיל 18.
נסים ברדה:
נוצר מצב שבחלק מהמדינות בעולם אין מבחני בגרות, והמקבילה לבגרות היא כיתה י"ג, כמו למשל במדינות ארצות הברית.
נסים ברדה:
אפשרנו להם לשהות בחו"ל עד כיתה י"ג, קרי - מעין עתודה.
נסים ברדה:
עשינו זאת על מנת שלא לנתק אותו ולאפשר לו להשלים את הלימודים, כדי שבתום שירותו הצבאי הוא יוכל להירשם לאוניברסיטה בארץ.
נסים ברדה:
גם כאן הלכנו לקראת הנוער, וחשוב לי להדגיש זאת.
נסים ברדה:
אנו מחייבים אוכלוסייה שבאה לארץ שלא ברשות, בחובת שירות, על פי הגיל, על פי המעמד המשפחתי, ועל פי מצבם הרפואי.
נסים ברדה:
עד גיל 22 אנו מחייבים בשירות חובה, ומגיל זה ואילך - אנו מחייבים בשירות מילואים.
נסים ברדה:
לאור מצוקת ימי המילואים, כפי שמוכרת לנו, הגענו למסקנה שהחל מגיל 30 לא נגייס לשירות מילואים.
נסים ברדה:
הם לא יודעים על כך בחו"ל, ואנו עשינו מעשה רציני מאד, בשיתוף פעולה עם ארגון "שראל" , שיושב הראש שלו הוא אהרון דוידי.
נסים ברדה:
אנו מביאים אותם למחנות צה"ל ולעבודות בימ"חים לצורך חיזוק הזיקה.
נסים ברדה:
עשינו אתם עבודה ואמרנו שמי שהוא בגיל 30 ומעלה, אם הוא בא לחודש עבודה דרך "שראל" זה ייחשב לו כשירות בטחון.
נסים ברדה:
זו אופציה חדשה, והאמינו לי - תהיה כאן קפיצת מדרגה.
נסים ברדה:
זה עוד ערוץ הסברה, מעבר למה שעושה משרד החוץ ומה שעושה משרד הקליטה.
נסים ברדה:
זה עדיין לא יטפל במשתמטים, אותם מייצג עורך הדין טומשין.
נסים ברדה:
זה יטפל באנשים שלא הסדירו את מעמדם.
נסים ברדה:
לגבי ילידות חו"ל וילידות ישראל - מי שנולדה בחו"ל תקבל פטור בגיל 17, אם היא לא ביקרה בארץ מעולם בעבר.
נסים ברדה:
היום אני מאפשר לה לבקר בארץ עד 120 יום בכל שנה, ועדיין לתת לה פטור בגיל 17, קרי - לא לחייב אותה בשירות.
נסים ברדה:
אני נותן את האפשרות של ביקור במשך 120 יום, כדי לחזק את הזיקה לארץ.
און רגוניס:
אני רוצה להוסיף שאנו גם לא מגייסים עולות חדשות שעלו לארץ אחרי גיל 17, כי בדרך כלל אנו משתדלים לא לגייס מיידית, אלא לאפשר שנתיים או שלוש של התאקלמות בארץ, ואז, אם נגייס אותם בגיל 20 נעשה להם עוול.
און רגוניס:
לגבי נשים זה אחרת, ולכן אנחנו מאד רגישים בעניין.
און רגוניס:
מי שמתעקשת להתגייס - אנו מאפשרים לה לעשות זאת.
און רגוניס:
אין אחת שמבקשת ולא מתגייסת.
נסים ברדה:
זו זכות שניתנת להן, והן יכולות לנצל את הזכות הזו או לא, כראות עיניהן.
מתי הכהן:
את הפטור הן מקבלות בנציגות בחו"ל, והן לא חייבות להגיע לארץ.
נסים ברדה:
בסך הכל אנחנו מגלים פתיחות והבנה, אך צריך לא לשפוך את התינוק עם המים.
און רגוניס:
אני חושב שיש כאן התלכדות אמיתית כדי לגלות רגישות כלפי יורדים ובני יורדים.
און רגוניס:
כולנו חושבים שנכון לעשות הכל כדי שהם יעלו לארץ.
און רגוניס:
יחד עם זה, אני חושב שאנחנו צריכים לשמור על ערכים, כדי שלא נאבד אותם.
און רגוניס:
הוועדה הזו צריכה לתת גיבוי למדיניות, כפי שבאה לידי ביטוי, לפחות מצדנו.
נסים ברדה:
ילידת ישראל, שיצאה עם הוריה לחו"ל, מקבלת פטור בגיל 20, במידה ולא חרגה ממכסת הביקורים של 120 יום.
נסים ברדה:
אם היא ניצלה שנת שהייה, קרי - ירדה את הארץ בגיל 15 עד 16, ושהתה עוד שנה בארץ - היא מקבלת פטור בגיל 22.
נסים ברדה:
מה תמונת המצב לגבי המשתמטים?
נסים ברדה:
המשתמטים הם עריקים כמו כל עריק בארץ, אלא שהם נמצאים, ואני לא יכול לעצור אותם.
נסים ברדה:
אנו מדברים בסך הכל על 1,400 איש.
נסים ברדה:
זה הרבה.
נסים ברדה:
מדובר במשתמטים גברים, משירות סדיר.
נסים ברדה:
משתמטים משירות מילואים שלב ב' הם עולים חדשים שקיבלו שירות מקוצר, או בני "תורתם אומנותם" , שקיבלו צו גיוס לפרק זמן, של שלב ב', עד 100 יום, ומספרם הוא 280 איש לשנה.
נסים ברדה:
סך הכל - 1,700 משתמטים בחו"ל, מכל אוכלוסיית עם ישראל.
נסים ברדה:
אלה הם עבריינים שברחו.
נסים ברדה:
הם יצאו מהארץ בשלב בו כבר היה להם צו גיוס.
ליאור טומשין:
גם ילד שעזב בגיל 15 וחצי נקרא - -
נסים ברדה:
אתה מטעה.
נסים ברדה:
הוא לא נכלל באוכלוסייה הזו.
נסים ברדה:
אם כך, אנחנו מדברים על כ - 1,700 איש שברחו משירות.
נסים ברדה:
עשינו הסדרים גם למשתמטים.
נסים ברדה:
גם פה באנו בהקלות, ואלה דברים חדשים, מההחלטות של ראש אכ"א בחודשיים האחרונים.
נסים ברדה:
בעבר, משתמט בכל גיל, שהיה עולה לארץ היה נעצר ומטופל בבית דין.
נסים ברדה:
השינוי שנכנס לתוקף הוא שגברים כאלה, מגיל 45 ומעלה - לא תוגש נגדם תלונה, וההתיישנות תחול עליהם.
נסים ברדה:
בגיל 40-45, בעבר הוא היה נעצר ומטופל על ידי פרקליט מטכ"ל או בבית דין משמעתי.
נסים ברדה:
הוא יכול היה לקבל עד 35 ימי מחבוש בפועל, ובדין משמעתי - עד שלוש שנים.
נסים ברדה:
תזכרו שמדובר במי שברח מהארץ ערב גיוסו לצה"ל.
נסים ברדה:
היום הוא לא ייעצר, בעיקרון, ויטופל בהליך של דין משמעתי.
נסים ברדה:
ברגע שהוא ירצה, הוא צריך להתייצב לדין משמעתי בלשכת גיוס.
נסים ברדה:
גם פה אנו משתדלים להנהיג מדיניות מקלה, ולעזור.
נסים ברדה:
נשים מגיל 30 ומעלה - לא תוגש נגדן כל תביעה.
נסים ברדה:
זה נשאר ללא שינוי.
נסים ברדה:
לגבי טיפול משמעתי, ומעצר בשדה התעופה, למשתמטים.
נסים ברדה:
מועמד לשירות בטחון שפנה להסדרת מעמדו, אנו מאפשרים לו להיכנס לארץ אם הוא מודיע מראש.
נסים ברדה:
אני אדאג לכך שלא יעצרו אותו בשדה התעופה, והוא יצטרך להתייצב בלשכת גיוס, להיעצר, לעמוד לדין על פי החלטת הפרקליט, ומה שהוחלט לאחר מכן - יבוצע.
נסים ברדה:
זה חוק שירות בטחון ואנו מממשים אותו.
נסים ברדה:
עד כאן.
נסים ברדה:
הצגתי לכם מצגת סדורה של כללים.
נסים ברדה:
הבהרתי את ההבדלים בין האוכלוסיות.
נסים ברדה:
בסך הכל, כל הרעש הגדול שקם על חוסר הרגישות הוא לגבי 1,700 איש, שהם עריקים לכל דבר.
נסים ברדה:
הם עברו עבירה פלילית, עברו על חוק שירות בטחון ועל חש"צ.
נסים ברדה:
אם הם היו בארץ הם היו נעצרים על ידי המשטרה הצבאית.
נסים ברדה:
לבקשתו של עורך הדין טומשין, ומבלי להתייחס לפרטים שמצויים בדיון בבג"ץ, מי שעזב את הארץ בגיל 15 ויום ואילך, והחליט שהוא רוצה לבקר כאן, בדקנו אותו, והוא שוהה בחו"ל שלא ברשות.
נסים ברדה:
הוא רוצה להסדיר את מעמדו.
נסים ברדה:
הגענו אתו לסיכום שהוא מתגייס.
נסים ברדה:
הוא מבטיח שהוא מתגייס.
נסים ברדה:
אנו דוחים לו, לפי בקשתו, את הגיוס.
נסים ברדה:
אנו מאפשרים לו לנסוע ולהתייצב בעוד שנה.
נסים ברדה:
אם הוא בוחר בכך הוא לא מתייצב, למרות ההתחייבות וההסדר שהוא עשה אתי.
נסים ברדה:
כאן אני הופל אותו, לכאורה, למשתמט בפועל.
נסים ברדה:
הוא קיבל את מבוקשו, התחייב למשהו פעם נוספת, ולא עמד בהתחייבות, וכעבור 10 שנים, כאשר הוא רוצה ללוות את אביו החולה לקניית חלקת קבר, הוא ייזכר שהוא צריך להגיע לארץ, והוא ייזכר שהוא משתמט.
נסים ברדה:
זו פעם שנייה שהוא רוצה לפקוד את הארץ.
ליאור טומשין:
האם יש לו אפשרות שלא להתחייב?
ליאור טומשין:
ילד שעזב בגיל 15 ויום, שעזב לפני 10 שנים, יש לו אפשרות להגיע לארץ, בלי שהוא יחויב בשירות צבאי?
ליאור טומשין:
התשובה היא - לא.
ליאור טומשין:
מי שעזב בגיל 15 ויום עם ההורים, יחייבו אותו בשירות בבואו לכאן.
נסים ברדה:
צריך לזכור שכל עוד הוא שוהה בחו"ל, אין לנו בעיה אתו.
נסים ברדה:
אנחנו לא מחייבים אותו לבוא.
נסים ברדה:
כאשר הוא צריך לבוא לכאן, מזמינים אותו לסדר את עניינו ולהסדיר את חובו.
נסים ברדה:
זה בסדר.
נסים ברדה:
גם כאשר אנו באים לרשום את ילדינו לבית הספר, אם לא שילמנו את הארנונה, באותה הזדמנות שאנו נזקקים לשירות, אנו מתבקשים לסלק את החוב שלנו.
נסים ברדה:
כך זה מתנהל.
נסים ברדה:
את כולנו תופסים בצמתים: בבואנו לחדש רשיון נהיגה, וכן הלאה.
נסים ברדה:
אין ברירה אחרת, כי אין לי דרך אחרת לתפוס אותו ולממש את חוק שירות בטחון שהוטל עלינו כחוק.
ליאור טומשין:
השאלה היא האם אתה צריך לממש את החוק על ילד שעזב את הארץ בגיל 15.
נסים ברדה:
מההיבט הערכי - כן, כי אחרת אני שופך את התינוק עם המים.
נסים ברדה:
אנחנו מדברים על 1,500 איש בלבד.
נסים ברדה:
לגבי כל האחרים - אין שום בעיה אתם, עם 90 אחוז מהאוכלוסייה.
נסים ברדה:
ה- 10 אחוז שברחו מהארץ, ולא יוצרים קשר עם הקונסוליה הם הבעייתיים.
נסים ברדה:
הם אקוויבלנטים לעריקים.
נסים ברדה:
בבואי לחו"ל אני נפגש גם עם העריקים.
נסים ברדה:
הם שואלים בכמה שירות הם יחויבו.
נסים ברדה:
אני דן אתם, ואני מודיע להם במה הם יחוייבו.
נסים ברדה:
לעומת זאת, העבריין העריק בארץ, אם הוא מנסה לדון עם הבקו"ם לגבי אורך השירות בו הוא יחויב, זה בלתי אפשרי.
נסים ברדה:
לעבריין בחו"ל יש פריבילגיה.
נסים ברדה:
המדינה מממנת את נסיעתי כדי להיפגש אתו ולנסות לקרב אותו לארץ.
נסים ברדה:
עד כדי כך אנו מרחיקים לכת.
נסים ברדה:
נפגשנו עם שרת הקליטה לפני שבוע ימים, והבהרנו דבר אחד: עם כל העבודה הברוכה והנפלאה של משרד החוץ, ואני חייב לומר שאנו משתפים פעולה אתם באופן הדוק ומתואם, כנראה שההסברה עדיין לא מספקת.
נסים ברדה:
גיבשנו עם שרת הקליטה כיוונים של הסברה, שיהיו חייבים להתבצע בשיתוף פעולה אתנו ועם משרד החוץ.
נסים ברדה:
כנראה שנפרסם יותר מודעות, ונעלה את המודעות יותר, ואולי אף נגביר את הנסיעות לחו"ל.
נסים ברדה:
למרות הכל, אנו מוכנים לפתוח את הדלתות במדינה, גם לכאלה שלא הסדירו את מעמדם, לאפשר להם להיכנס ולצאת מהארץ.
נסים ברדה:
לגבי המשתמטים - זה טעון, כמובן, את אישור היועץ המשפטי לממשלה, כי מדובר בעבירה פלילית על חוק שירות הבטחון.
נסים ברדה:
אנחנו צריכים לבחון איך אנחנו עושים את זה.
נסים ברדה:
אנחנו פתוחים.
נסים ברדה:
אנחנו רוצים להיות האחרונים שחוסמים בפני אלה שרוצים לעלות לכאן, את הדרך.
נעמי בלומנטל:
פנו אלי עם מקרה של עולים, שהבן לא מצא כל כך את מקומו.
נעמי בלומנטל:
הוא שירת בצה"ל, יצא מהארץ ולמד, וידע שהוא נחשב למשתמט.
נעמי בלומנטל:
הוא הלך לשגרירות ורצה לחזור לארץ.
נעמי בלומנטל:
הוא פחד מבית הדין הצבאי שהוא יצטרך לעמוד בפניו, ומהליכה לכלא.
נעמי בלומנטל:
ייתכן שצוואר הבקבוק יכול להיות אותו בית דין, שאין מספיק רגישות למקרים כגון אלה.
נעמי בלומנטל:
העניין סודר לבסוף, אך אני חששתי ששהות של שבועיים בכלא, עלולה להביא למצב שהוא יתדרדר.
נעמי בלומנטל:
אתם אכן מגלים רגישות ומנסים למצוא את האיזון הנכון בין הצורך והמחויבות למדינה, כך שגם לא יהיה אי שיוויון רב מידי בין הנמצאים כאן והנמצאים בחו"ל.
נעמי בלומנטל:
ייתכן שבבית הדין יש בעיה שעשויה להביא להתדרדרות שלא היינו רוצים בה.
און רגוניס:
בסופו של דבר, הכמות של אלה שעומדים בפני בית הדין ונכנסים לכלא, שואפת לאפס.
און רגוניס:
מדובר במקרים בודדים.