GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נעמי בלומנטל:
אנחנו נפנה גם לסוכנות להתחשב לפחות לחודשים הקרובים - לא להעביר אליכם יותר מכתבי פינוי ממרכזי הקליטה.
נעמי בלומנטל:
אבל יחד עם זה - ואני מבקשת גם ממנהלי מרכזי הקליטה - להעביר לעולים שהם יידעו מכך, שזה עומד על הפרק - מרכז הקליטה הוא לא דיור של קבע וצריך לעודד כדי שייצאו לדיור של קבע.
נעמי בלומנטל:
משרד הקליטה - אני מציעה שתקום איזושהי ועדה אצלכם רק לנושא זה, בשלב זה - זה נושא שהוא פתיר לעולי קובה, בלי להתייחס כרגע לשאר העולים שמגיעים, אנחנו יודעים מה קורה, והלוואי שיעלו עוד ועוד.
נעמי בלומנטל:
אנחנו מדברים על אוכלוסיה די מוגדרת, אנחנו יודעים גם מי עוד נמצא שם, ולכן אולי בכל זאת תוכלו למצוא דרך כדי לקדם.
נעמי בלומנטל:
זה צריך עוד איזושהי דחיפה, אני חושבת שוודאי כמו כל העליות - זו עליה טובה מאד, אנשים שרוצים לתת את מיטבם, וגם אנחנו רוצים מצידנו באמת לרווחתם, לרווחת הילדים שלהם.
נעמי בלומנטל:
אני באמת מציעה ואני מעבירה לך את המסר הזה - אביטל, משרד הקליטה - תשבו על העניין הזה, תשבו על המדוכה ותעבירו לנו גם את המסקנות שלכם.
נעמי בלומנטל:
תודה רבה, הישיבה נעולה.
חברי הוועדה:
ויקטור ברילובסקי יצחק גאגולה מרינה סולודקין
מוזמנים:
חה"כ אליעזר כהן חה"כ ציפי לבני חה"כ יוסף לפיד חה"כ גדעון עזרא חה"כ יורי שטרן גלית לביא - הלשכה המשפטית, המשרד לקליטת עליה הסוכנות היהודית: סלי מרידור - יו"ר חיים צ'סלר - גזבר מייק רוזנברג אבינועם בר יוסף אהוד חביב עמוס להט דבורה ליפסון-וייל אייל פרנקל חגית הללי לשכת הקשר: צבי מגן יעקב קדמי מיכאל נבון חנן אחיטוב אליק נדן משרד החוץ: שמואל בן שמואל שמואל מירום מלה תבורי משרד ראש הממשלה: אנה איסקובה בובי בראון מקסים ראקוב מועצת התלמידים: מעיין בכר אביעד תאני
קצרנית:
סדר היום: דיווח חברי כנסת שיצאו במשלחות לסיור במדינות חבר העמים ישיבה בהשתתפות יו"ר הסוכנות היהודית מר סלי מרידור דיווח חברי כנסת שיצאו במשלחות לסיור במדינות חבר העמים- ישיבה בהשתתפות יו"ר הסוכנות היהודית מר סלי מרידור
נעמי בלומנטל:
בוקר טוב לכולם, אני מתכבדת לפתוח את ישיבת הוועדה.
נעמי בלומנטל:
חברי הכנסת שערכו סיור בחבר העמים ביקשו לקיים את הישיבה, כדי שנוכל ללמוד, להפיק לקחים, ולהטיל משימות על הגופים השונים, בעקבות הביקור.
נעמי בלומנטל:
מתקנים אותי שיש לומר "חבר המדינות", ולא "חבר העמים", אני אשתמש במינוח זה או אחר, לסירוגין, לשביעות רצונם של הגורמים השונים.
נעמי בלומנטל:
חברי הכנסת שחזרו היו בלהט הרשמים, הרשמים נשארו ואולי רק הלהט קצת עבר.
גדעון עזרא:
אני הכי פחות בקיא בנושאים, וגם לא הייתי חבר בוועדה הזו.
גדעון עזרא:
אני משוכנע שנושא העליה הוא הנושא הכי חשוב שמדינת ישראל צריכה לעסוק בו.
גדעון עזרא:
כל משאב שקשור בעליה ובקליטה הוא חיוני מאד.
גדעון עזרא:
שמעתי דרישות של נתי"ב לתוספת תקנים.
גדעון עזרא:
הסוכנות יורדת ממספר תפקידים שלה בישראל, ועיקר המימון הולך לכיוון חבר העמים.
גדעון עזרא:
אני חושב שהכנסת צריכה להודיע, לדבר ולהשפיע, על כך שנושא העליה מחבר העמים יהיה בראש סולם העדיפויות של המדינה, ושהדבר הזה ייתן את ביטויו בתקציב.
גדעון עזרא:
השרים הנוגעים בדבר, חייבים לתת את דעתם בעניין.
גדעון עזרא:
עלה עניין חוק הדיור הציבורי.
גדעון עזרא:
אחת הסיבות שהממשלה שלנו התנגדה לו, היא שרצו את הדירות לעולים.
גדעון עזרא:
הדבר הזה לא היה ברור כל כך.
גדעון עזרא:
נדמה לי שיש הרבה יהודים, ברוסיה ובמדינות אחרות, שלא יודעים על כך שהם יהודים, ולא חושבים שהם יהודים.
גדעון עזרא:
צרייך באיזושהי פעילות להגיע אליהם.
גדעון עזרא:
השנים הארוכות של השלטון הסובייטי פספסו אותם ואת הזהות שלהם.
גדעון עזרא:
לטעמי, משרד החוץ חייב להיות הרבה יותר פעיל בנושא.
גדעון עזרא:
הייתי רוצה שהם יתנהגו כפי שמתנהגת הנציגות הישראלית באטלנטה.
גדעון עזרא:
שם, נושא הקשר עם הקהילה היהודית, עומד בראש סדר העדיפויות.
גדעון עזרא:
לא התרשמתי שכך הם פני הדברים ברוסיה.
גדעון עזרא:
אמרו שיש ניגודי אינטרסים, אמרו שיש עבודות נוספות שהשגריר שלנו צריך לעשות.
גדעון עזרא:
כל עבודה שקשורה בעליה צריכה להיות בראש סדרי העדיפויות של כל שליח ישראלי בחו"ל.
גדעון עזרא:
כל דבר אחר הוא פחות חשוב.
גדעון עזרא:
דיברתי עם אנשים ממשרד החוץ, ולא אנקוב בשמם, והם אישרו את דבריי.
גדעון עזרא:
מעבר לדברים האלו, אני חושב שיש גם משמעויות לקיומם של השליחים.
גדעון עזרא:
ייתכן שזה עולה הרבה כסף למדינה, ויש, מטבע הדברים, שליחים טובים יותר וטובים פחות.
גדעון עזרא:
אני שואל את הגופים - האם, כאשר הם עושים בדיקה, מוצאים שאכן המדינה או הסוכנות שולחות את האנשים הטובים ביותר לתפקיד?
גדעון עזרא:
אני בטוח שגם כאן ניתן להכניס שיפורים.
גדעון עזרא:
הנושא הבא הוא נושא הגופים הדתיים.
גדעון עזרא:
כולם אומרים שהם לא ציוניים.
גדעון עזרא:
היינו במקום שם לקחו אותנו אל הרב קמינקצי.
גדעון עזרא:
תאמינו לי שהלוואי שכולם יהיו ציונים כמו שם.
גדעון עזרא:
נדמה לי שאנחנו צריכים להדק ולעודד את הקשר, דווקא עם אלה שבארץ הם לא נחשבים לציונים הראשונים במעלה.
גדעון עזרא:
כפי שאני התרשמתי, ממעט השיחות שהיו לי, דווקא הם מקרבים אל היהדות.
גדעון עזרא:
לנושא הקליטה, השגרירים הטובים ביותר שלנו לטובת העליה, הם אלה שחיים פה.
גדעון עזרא:
במידה והם שולחים מכתבים עם רשמים טובים, תהיינה תוצאות.
גדעון עזרא:
היינו אצל משפחה שילדיהם נמצאים פה בארץ.
גדעון עזרא:
הסבא הוא בוגר הצבא האדום, ונמצא כאן בארץ עם הסבתא, ועד היום לא יודע עברית.
גדעון עזרא:
ההורים, שניהם אקדמאים, וכאשר שאלתי אותם מדוע הם לא עולים, הם אמרו לנו שכתבו להם שלזקנים ופנסיונרים טוב בישראל, וצעירים יש סיכוי, ולהורים אין מה לבוא.
גדעון עזרא:
נאמר להם שהיכולת שלהם להסתדר בישראל היא פחות טובה.
גדעון עזרא:
לא מספיק שמביאים לכאן אנשים, צריכים למצוא את הדרכים לשמור עליהם פה, כדי שנוספים יבואו.
גדעון עזרא:
ראינו שם ישראלים שבאו בשליחות הסוכנות.
גדעון עזרא:
לא ברור לי לצורך מה הביאו אותם לשם.
גדעון עזרא:
הם לא מבינים מילה אחת ברוסית.
גדעון עזרא:
אני חושב שצריך לעשות שיקול נוסף בנושא הזה.
גדעון עזרא:
אני מוכרח לספר לכם סיפור.
גדעון עזרא:
יש גבעה שנקראת 777, והיא נמצאת 6 ק"מ מזרחית לאיתמר.
גדעון עזרא:
באתי לשם שלשום, ונעצר לידי רכב, ללא מעצורים.
גדעון עזרא:
שם האדם הוא דוד גלזין.
גדעון עזרא:
הוא עלה ב- 1990 מחצי האי קרים, ולפני כן היה רב סרן בצבא האדום.
גדעון עזרא:
הוא עזב את רוסיה בגלל האנטישמיות, ועלה אצרה עם ארבעת ילדיו.
גדעון עזרא:
לקחו אותו לקיבוץ הזורע.
גדעון עזרא:
הוא מהנדס במקצועו ואשתו מורה למוזיקה.
גדעון עזרא:
כאשר אשתו נכנסה להריון הורו לו לעזוב את הקיבוץ.
גדעון עזרא:
הוא עבר לעפולה, ולפני שנתיים הוא בא לגבעה 777.
גדעון עזרא:
הוא אינו אדם דתי.
גדעון עזרא:
הוא נמצא שנתיים במקום הבלתי חוקי.
גדעון עזרא:
כשאתה נפגש עם מקרה כזה, זה מחמם את הלב.
גדעון עזרא:
הלוואי שירבו כמותו, אך אין לו כסף לצרכים שלו.
נעמי בלומנטל:
אני מודה לך.
נעמי בלומנטל:
אני מבינה שאתה מאד התרשמת, כי אתה היית בין אלא שמאד לחצו לקיים את הישיבה.
גדעון עזרא:
כן, קודם כל - כדי לחזק את העושים במלאכה.
גדעון עזרא:
אני חושב שיש הרבה אנשים שעושים דברים.
גדעון עזרא:
אינני יודע אם הם עושים את העבודה הכי טובה שניתן לעשות, בטח יש מקום לשיפורים כאלה ואחרים, אך יש להודות להם.
גדעון עזרא:
אני חושב שכולנו צריכים לעשות לטובת הנושא שנקרא עליה.
גדעון עזרא:
לדבר, לדבר ולעשות.
יצחק גאגולה:
אני הייתי במשלחת שביקרה בגרוזיה ובמוסקבה.
יצחק גאגולה:
קודם כל, בהזדמנות החגיגית הזו, אני רוצה לומר תודה לסוכנות היהודית, על שנתה לנו את ההזדמנות לראות את הדברים מקרוב, ולי, אישית - לעבור חוויה של חזרה לארץ מולדתי לאחר 28 שנים.
יצחק גאגולה:
אין ספק שראינו דברים מרגשים מאד מבחינת העשייה של הסוכנות ולשכת הקשר.
יצחק גאגולה:
עזרה להם גם האווירה הקשה, בעקבות המצב הכלכלי הקשה שם.
יצחק גאגולה:
אני מצטרף לקריאה לחזק את הסוכנות ואת כל הגורמים, בתקופה הזו, שבה מתגברת העליה.
יצחק גאגולה:
עליהם לפעול ביתר שאת בכל התפקידים שעליהם למלא.
יצחק גאגולה:
הציבור עדיין לא מודע לנושא העליה, עד כמה היא גוברת, ועד כמה צריך להשקיע בה.
ויקטור בריילובסקי:
לא הייתי בסיור אך אני מכיר את הדברים האלה מזה 25 שנים, ויש לי מה לומר.
ויקטור בריילובסקי:
אני חושב שמה שמאד חשוב בעבודה עם עולים היא ההמשכיות.
ויקטור בריילובסקי:
אם העניין הוא בידי משרד כלשהו, שהיום הוא בשליטה כזו ומחר בשליטה אחרת - יהיה בלגן שלם.
ויקטור בריילובסקי:
מה שהיה טוב בכל הפסק זמן הזה הוא שהיה משרד, ויש משרד, תחת אחריותו של ראש הממשלה.
ויקטור בריילובסקי:
הלשכה צריכה לעבוד בלי שום קשר לשאלה איזו ממשלה אצלנו בשלטון.
ויקטור בריילובסקי:
עניין הקליטה הוא לא מפלגתי.
ויקטור בריילובסקי:
צריך שתהיה המשכיות ללא קשר לחילופי שלטון.
ויקטור בריילובסקי:
אני חושב שאם ייעשה מעבר של כל העניין הזה למשרד מסוים, הסיטואציה תהיה הרבה יותר ברורה.
נעמי בלומנטל:
אבל העניין נשאר בידי משרד הקליטה.
ויקטור בריילובסקי:
זה מצוין, אך עיקר העבודה שם היא לא העבודה פה.
ויקטור בריילובסקי:
שם היתה המשכיות.
ויקטור בריילובסקי:
באמת יש לאנשים שעובדים שם בעיות מאד קשות, בשאלות של מיהו יהודי, מה המסמכים, האם המסמכים אמיתיים או מזויפים - כל העניינים האלה דורשים מומחיות.
ויקטור בריילובסקי:
יש אנשים כאלה בשטח והם עובדים.
ויקטור בריילובסקי:
אני חושב שהם עובדים לא רע.
ויקטור בריילובסקי:
חוץ מזה, בברית המועצות לשעבר, אנחנו יכולים לומר שקודם, לפני 15 שנה אלה היו מדינות סגורות, ורק לשכת הקשר יכולה היתה לעבוד שם.
ויקטור בריילובסקי:
עכשיו כולנו עובדים, אך אני לא יודע מה יהיה מחר.
ויקטור בריילובסקי:
אנחנו עלולים להרוס ארגון שיודע לעבוד היטב והוא בעל ניסיון, ומחר תעלנה בעיות עם הסוכנות, ותוצאות בחירות ברוסיה שלא ברור מה הן תהיינה.
ויקטור בריילובסקי:
אני חושב שאנחנו צריכים להמשיך את העבודה על בסיס של מה שיש.
ויקטור בריילובסקי:
אני, כמובן, מסכים עם אלה שאומרים שהעליה היא דבר חשוב.
ויקטור בריילובסקי:
אני חושב שצריך להיות קשר חזק יותר בין הכנסת, הוועדה שלנו, ובין בעיית הקליטה.
ויקטור בריילובסקי:
אולי אנחנו צריכים, מזמן לזמן, לשלוח את נציגי הוועדה שלנו לרוסיה, לראות מה קורה בשטח, ולהתרשם באופן מסודר.
ציפי לבני:
הייתי באחד הסיורים.
ציפי לבני:
מעבר להתרגשות שיש לנוכח המפעל הזה, אני רוצה להתייחס לשתי נקודות, שעלו וחזרו כחוט השני במהלך הביקור.
ציפי לבני:
השאלה הראשונה היא מי מטפל בנושא.
ציפי לבני:
האם זה העם היהודי דרך הסוכנות היהודית, או האם זו מדינת ישראל?
ציפי לבני:
או אולי - שילוב בין השניים?
ציפי לבני:
אני לא מתייחסת לשאלה איך מטפלים.
ציפי לבני:
גם אם אנחנו מחליטים מי הגוף שנכון שיטפל, זה עדיין לא אומר שהטיפול, כפי שהיה עד היום, הוא נכון או לא.
ציפי לבני:
אני לא רוצה להיכנס לשאלה הזו.
ציפי לבני:
שמעתי היום על החלטה שראש הממשלה קיבל ביחס לנתי"ב.
ציפי לבני:
הוא שינה את ההחלטה של בנימין נתניהו בעניין.
ציפי לבני:
אני שוכנעתי במהלך הסיור שיש חשיבות לטיפול של הסוכנות בנושא.
ציפי לבני:
זה חלק מהותי מהבעיות שעומדות בפני העם היהודי, מעבר לסוגיות שניצבות בפני מדינת ישראל, והטיפול שהיא צריכה לעשות בנושא.
ציפי לבני:
שאלה נוספת שעלתה מבחינתי, ואין ספק שהכנסת הזו תידרש לטפל בה - היא השאלה מי זכאי לעלות.
ציפי לבני:
פגשתי שם יהודים, חלקם מבוגרים, שהסברנו להם על ראש השנה.
ציפי לבני:
אני יודעת שהם באים, כל אחד מסיבותיו הוא, אך אין לי ספק בקשר שיהיה לו כאן, או ברצון שלו להשתייך, בנכונות שלו לקבל את הקיום שלו לאחר מכן במדינת ישראל, כמדינה יהודית.
ציפי לבני:
כאשר יש עליה מסיבית של כאלה שאין להם קשר כזה ולא מוכנים לקבל את הדברים האלה על עצמם, אלא עולה מסיבות אחרות - אני חוששת שאנחנו נמצא את עצמנו כאן בבעיה לטווח רחוק.
ציפי לבני:
התעלמות מהבעיה, תתפוצץ בפנינו יום אחד, בסופו של דבר.
ציפי לבני:
אני חושבת שאנחנו מחויבים לעשות דיון מעמיק בשאלת חוק השבות - מי זכאי לעלות, איך אנו מטפלים בנושא.
ציפי לבני:
אני רואה הנהון ראש.
ציפי לבני:
אני חושבת שנצטרך לדון גם בשאלת הגיור.
ציפי לבני:
זו לא שאלה עצמאית, אך זו שאלה שהכנסת הזו מחויבת לדון בה.
ציפי לבני:
אחרת, נמצא במצב שמה שנדמה לנו כערך יסודי במדינת ישראל, מתנגש בזהות הדמוקרטית, משתלב בדרישות שכבר עולות להפוך את מדינת ישראל למדינת "כל אזרחיה".
ציפי לבני:
אני חושבת שהתעלמות של הכנסת הזו מהנושא תהיה יותר מרשלנות.
נעמי בלומנטל:
אין ספק שעולות שאלות לגבי תחומי האחריות השונים שקיימים שם - מי באמת מטפל בעליה, מי עושה את כל המלאכה?
נעמי בלומנטל:
אנחנו מדברים על שלושה גופים שפועלים שם: הסוכנות היהודית, משרד החוץ ולשכת הקשר.
נעמי בלומנטל:
השאלה היא האם חלוקת הסמכויות אופטימלית לאור המצב הנתון.
נעמי בלומנטל:
אני מבינה שהיו השגות לגבי זה.
ציפי לבני:
אני לא מתיימרת.
ציפי לבני:
אני חושבת שדווקא צריך לבחון את זה ולבדוק את הרציו של כל אחד, ומה היתרונות בכל גוף.
נעמי בלומנטל:
כן.
נעמי בלומנטל:
לשכם כך ישבנו גם אתמול עם ראש לשכת הקשר.
נעמי בלומנטל:
התחלנו לדון בזה, וקיבלנו סקירה כללית.
נעמי בלומנטל:
גם באשר לחוק השבות - הנושא עלה כאן בעבר בוועדה.
נעמי בלומנטל:
נשאלת השאלה לגבי זכאי חוק השבות, ושינוי חוק השבות.
נעמי בלומנטל:
הקו הכללי שהנחה אותנו הוא שלא נשנה את חוק השבות.
נעמי בלומנטל:
האם זה נובע משמרנות או משום שיחסי הכוחות היום - -
ציפי לבני:
השאלה היא האם אנחנו יכולים להרשות לעצמנו את השמרנות.
נעמי בלומנטל:
הדיון יעלה, ואשמח להזמין אותך.
נעמי בלומנטל:
היו כמה גורמים, כמו, למשל, חבר הכנסת שמואל הלפרט, שחשב שצריך לשנות את חוק השבות.
נעמי בלומנטל:
יש גם אחרים.
נעמי בלומנטל:
לאור העובדה שעולים רבים מגיעים לכאן, שהם אינם יהודים על פי ההלכה, ואנחנו מוצאים את עצמנו במצב שבמדינת ישראל יש היום כמה מאות אלפים שמגיעים לכאן והם אינם יהודים - כל הדברים האלה מחייבים דיון.
נעמי בלומנטל:
נדון על כך, בוודאי, שוב.
מרינה סולודקין:
לא הייתי בסיור.
מרינה סולודקין:
הגעתי לשמוע כאן התרשמויות מהביקור, אך עכשיו אני מבינה שנקלעתי לוויכוח הממושך - סוכנות או נתי"ב.
מרינה סולודקין:
לי ולמפלגתי יש עמדה בעניין.
מרינה סולודקין:
כיוצאי ברית המועצות, כאנשים שהיו במחתרת היהודית בשנות ה- 70, יודעים שזו מדינה מסוכנת.
מרינה סולודקין:
שם, כל דבר יכול לקרות.
מרינה סולודקין:
הם קרובים למלחמת אזרחים, למלחמות בין נוצרים ומוסלמים.
מרינה סולודקין:
לשם מה דנים בשאלה בכלל?
מרינה סולודקין:
גם הסוכנות וגם נתי"ב צריכים להיות שם.
מרינה סולודקין:
יש אור אדום שנדלק.
מרינה סולודקין:
אנחנו נהיה זקוקים לכל הכוחות שישנם שם, גם לסוכנות גם לנתי"ב וגם לשגרירות, כמו גם לעזרה של מדינות אחרות.
מרינה סולודקין:
בגלל העבר שלנו אנחנו חוששים ממה שיכול לקרות במדינה הזו.
מרינה סולודקין:
הוויכוח לא רלבנטי בכלל.
מרינה סולודקין:
גוף אחד עוזר לגוף השני לעבוד.
מרינה סולודקין:
גם כל המאבק שהיה נגד יעקב קדמי, שעמד בראש נתי"ב, מתקשר לעניין.
מרינה סולודקין:
זה מפריע לעבוד.
ציפי לבני:
היה דו"ח של מבקר המדינה, למה את אומרת "מאבק"?
נעמי בלומנטל:
היה דו"ח של מבקר המדינה, היו ועדות שקמו סביב העניין - -
ציפי לבני:
אם הביקורת שלך היא נגד מבקר המדינה, זה עניין אחר.
מרינה סולודקין:
קראתי בדו"ח המבקר שיעקב קדמי הוא האחראי לכך שהעליה מברית המועצות נעצרה.
מרינה סולודקין:
אמרתי למבקרת המדינה שזה לא מקצועי לכתוב כך.
מרינה סולודקין:
מדובר בתהליכים גדולים, שקשורים בגורמים רבים אחרים.
מרינה סולודקין:
דבר נוסף - יש לנו, לנציגים של ציבור העולים מחבר המדינות, ואחרים - הרבה בעיות.
מרינה סולודקין:
בקווקז יש מלחמה.
מרינה סולודקין:
יש גיוס לצבא הרוסי של צעירים יהודים.
מרינה סולודקין:
6,000 יהודי קווקז הם מטרה ראשונה וקורבן לאקטים טרוריסטיים.
מרינה סולודקין:
יש לי רשימה של 6 אנשים שנתפסו.
מרינה סולודקין:
האחרון נתפס לאחרונה, והוא כחודש לפני עלייתו לארץ.
מרינה סולודקין:
דורשים ממנו כופר.
מרינה סולודקין:
אני חושבת שאת זה אנחנו צריכים להעלות כאן.
מרינה סולודקין:
מי יכול לעזור?
מרינה סולודקין:
אלה השבויים והנעדרים החדשים שלנו.
מרינה סולודקין:
מי דואג להם?
מרינה סולודקין:
מי מטפל?
מרינה סולודקין:
אני כל הזמן פונה לשגרירות הרוסית, לנתי"ב, לסוכנות ולממשלת ישראל.
מרינה סולודקין:
חברת הכנסת ציפי לבני צודקת.
מרינה סולודקין:
קיים חוק השבות, יש כללים של המשחק, וברוך השם - כל הטיפות של הדם היהודי הם עכשיו כאן.
מרינה סולודקין:
לנין וסטאלין לא הצליחו ברצון שלהם להרוס את העם היהודי.
מרינה סולודקין:
עכשיו, היהודים דופקים על דלתנו, ורוצים לחיות כאן במדינה יהודית.
ציפי לבני:
במדינה יהודית?
מרינה סולודקין:
כן, כפי שאמרתי.
מרינה סולודקין:
את יכולה לשנות את החוק, אךאנחנו כאן, מיליון ומאה אלף איש, וזה עניין של תפוצות אחרות, של התפוצה האמריקאית.
מרינה סולודקין:
עכשיו צריכים לעשות מה עושים ברוסיה ובאוקראינה, איך נותנים הסברה על המדינה הזו?
מרינה סולודקין:
איזו מדינה זו?
מרינה סולודקין:
צריך לחשוב כאן על הרבה דברים.
מרינה סולודקין:
צריך לחשוב איך מקרבים את העולים מברית המועצות למסורת ולדת היהודית.
מרינה סולודקין:
אני למדתי על המסורת והדת מאנשי חב"ד, במוסקבה, במחתרת, בתנאים לא תנאים.
מרינה סולודקין:
למה הקהילה הדתית לא יצאה לקראת יוצאי ברית המועצות?
מרינה סולודקין:
למה לא נותנים חינוך ברוח היהודית?
מרינה סולודקין:
למה הם לא מעונינים לעשות את זה?
מרינה סולודקין:
גם אנחנו, המפלגות שמייצגות את קהילת יוצאי ברית המועצות, שואלים את עצמנו איך לקרב אל היהדות.
מרינה סולודקין:
השלטון הסובייטי עבד במשך שלושה דורות על כך שלא תהיה זיקה עם הדת, אבל ישנה זיקה, כידוע.
מרינה סולודקין:
כאן אנחנו לא עושים דבר בעניין, ורק חושבים איך לשנות את חוק השבות.
ציפי לבני:
לא דובר על שינוי, דובר על כך שצריך לדון בעניין.
מרינה סולודקין:
אני לא מתווכחת, אני רק מעלה בעיות.
מרינה סולודקין:
כל יום אני מקבלת 60 או 70 מכתבים מאנשים עם בעיות וצרות, אך גם עניינים אידיאולוגיים עולים מהמכתבים האלה.
מרינה סולודקין:
אותם אנשים שואלים -למה אף אחד לא מעוניין לתת לנו חינוך יהודי במדינה היהודית.
יוסף לפיד:
במה שנוגע לחוק השבות, אני רוצה לומר שסיעת "שינוי" תתנגד נמרצות לכל ניסיון לשנותו.
יוסף לפיד:
אנחנו חושבים שזו העליה הטובה ביותר שפקדה את המדינה הזו מאז הקמתה, ומהרבה בחינות הצילה אותנו, הוסיפה ידע, מידע, תרבות וכלכלה.
ציפי לבני:
האם אלה הקריטריונים לפיהם ייבחן חוק השבות?
ציפי לבני:
מי שטוב יעלה, ומי שלא - לא יעלה?
יוסף לפיד:
יש מקרב העליה הזו מספר עצום של מתגייסים לצה"ל, כי יש פה יהודים שלא רוצים להתגייס לצה"ל.
יוסף לפיד:
אני חושב שגם המפלגה שלך תסכים לכך שאסור לגעת בחוק השבות.
יוסף לפיד:
זה החוק החשוב ביותר בספר החוקים שלנו.
יוסף לפיד:
הוא החוק שמבדיל בין ישראל לכל שאר המדינות בעולם, ולכן - נגיעה בחוק השבות היא נגיעה בעיקרה של המדינה.
ציפי לבני:
אבל אני חוששת שהוא גם זה שיהפוך את מדינת ישראל למה שלא התכוונו מלכתחילה, לא למה שלשמו חוקק חוק השבות.
ציפי לבני:
תסכים שהעניין ראוי לפחות לדיון, בגלל חשיבותו.
יוסף לפיד:
כל דבר ראוי לדיון, אך רציתי להבהיר את עמדתי.
נעמי בלומנטל:
אנחנו בהחלט נשמח להעלות את העניין בוועדה.
נעמי בלומנטל:
אנחנו עומדים גם להיפגש עם הרבנים הראשיים על עמדתם בהקשר הזה.
נעמי בלומנטל:
תהיה ישיבת ועדה אצל הרבנים הראשיים.
נעמי בלומנטל:
מי מכם שירצה להצטרף - מוזמן.
ציפי לבני:
אני לא חושבת שזה עניין דתי, בכלל.
נעמי בלומנטל:
עם כל הכבוד, אנחנו בוחנים את העניין גם מההקשר הדתי, גם מההקשר החילוני, וגם מההקשר של הכנסת.
יוסף לפיד:
אני הייתי שותף למפעל היפה הזה של הסעת חברי הכנסת.
יוסף לפיד:
אני חושב שהשכלתי קצת.
יוסף לפיד:
קודם כל, הם הזריעו בנו אמונה מחודשת בכך שלסוכנות יש זכות קיום, בניגוד לתחושה הרווחת בישראל.
יוסף לפיד:
דבר שני - ראיתי שם, על פי הביצועים, את הכפילות בין עבודת הסוכנות לעבודה של לשכת הקשר.
יוסף לפיד:
אני לא מזלזל בהיסטוריה של לשכת הקשר, שעשתה עבודה חשובה בתקופה בה אף מסגרת אחרת לא היתה יכולה לפעול.
יוסף לפיד:
קיים רמז דק שהמצב הזה עלול לחזור על עצמו, וחשוב שתהיה שם שלוחה כזו.
יוסף לפיד:
חשבתי שאבסורד שיש במוסקבה צריף אחד, ממנו פועל משרד החוץ, וצריף שני שבו פועלת לשכת הקשר, ועל העולה החדש לעבור מצריף אחד לשני.
יוסף לפיד:
זו הפגנה קפקאית של ביורוקרטיה, כפל תפקידים והוצאות.
יוסף לפיד:
הדברים האלה קורים כאשר מוסד שומר על עצמו מפני התיישנות, שעה שתפקידיו המקוריים התרוקנו מתוכנם.
יוסף לפיד:
חבר הסיעה שלי, המומחה לעניינים האלה, ויקטור ברילובסקי, אמר לי שהדברים אינם כה פשוטים.
יוסף לפיד:
נתי"ב היו המחסום כנגד הניסיון של משרד הפנים למנוע עליה על פי חוק השבות, ולשים רגל לכל מי שסבתו אינה יהודיה.
יוסף לפיד:
הם היו הגורם המוסמך לאפשר עליה, ולכן מילאו תפקיד חשוב.
יוסף לפיד:
עכשיו משרד הפנים נמצא בידיו של שרנסקי, ואין יותר חשש שלא יתנו ליהודים כאלה, או לבני משפחה של יהודים -לעלות.
יוסף לפיד:
התשובה לכך היא שבמצב של הפוליטיקה הישראלית, אתה לעולם לא יכול להיות בטוח.
יוסף לפיד:
חוץ מזה, במשרד הפנים עדיין יושבת הפקידות שמונתה על ידי אנשי ש"ס, שהיא עוינת את העליה הזו.
יצחק גאגולה:
היא לא עוינת.
יצחק גאגולה:
אתה מעוות את המציאות.
יצחק גאגולה:
זה לא נכון.
יצחק גאגולה:
ההפך - אנחנו מברכים על העליה הזו.
יצחק גאגולה:
מי שמכיר אותי - אני מברך על זה בכל פה.
יצחק גאגולה:
הדברים אינם קשורים אחד לשני.
יצחק גאגולה:
אתה, כציוני, היית צריך לומר שצריך לדון בעניין, הרי אם באים לכאן מאות ואלפי כאלה שאינם יהודים, המדינה מתפספסת לנו בין הידיים.
יצחק גאגולה:
הרי לא בשביל זה קמה מדינת היהודים.
יוסף לפיד:
אם בא לכאן ילד שאמו גויה ואביו יהודי, והוא גדל כאן, מדבר עברית ומתגייס לצה"ל - בעיניי משה רבינו הוא יותר ישראלי מיהודי שבא לכאן לבוש קפוטה ומצפצף על המדינה.
יצחק גאגולה:
כך זה בעיניך.
יוסף לפיד:
יש בנינו הבדלים של השקפת עולם.
יצחק גאגולה:
אבל אל תגיד שאנחנו נגד העליה.
יוסף לפיד:
מהנימוקים ששמעתי מחבר הכנסת ויקטור ברילובסקי, אמרתי שאני בינתיים נוצר את הנשק במאבק הזה, כי אני כנראה לא מספיק בקיא בכל המתרחש מאחורי הקלעים.
יוסף לפיד:
עם זאת, אני די משוכנע שאפשר היה לעשות כדי לצמצם את הפער הזה, ולא להביא אותו עד לידי גיחוך, שיש שם שתי מערכות של פקידות.
יוסף לפיד:
אף אחד לא ישכנע אותי שזה הכרחי.
יוסף לפיד:
לכן, כאשר הדבר יובא בדרכים שונות לכנסת, בעיקר דרך התקציב, ההקצאות וההקצבות - אני חושב שאנחנו נשתדל לצמצם, לפחות, את האספקט הביורוקרטי, של הכפילות הזו.
יוסף לפיד:
אני שוכנעתי שוב בנסיעה הזו שאנו צריכים לעשות כל מאמץ, להשקיע כל כסף, ולהכשיר את הקרקע בכל הדרכים האפשריות, כדי להגביר את קצב העליה מארצות חבר העמים, מה עוד שאי אפשר לדעת מה יקרה שם בעוד שנה או שנתיים.
יוסף לפיד:
שלא נאמר מאוחר יותר שזו בכיה לדורות.
נעמי בלומנטל:
בדיווח שקיבלנו אתמול בישיבה סגורה עם ראש לשכת הקשר, המצב שם לא נראה טוב.
נעמי בלומנטל:
אין ספק שלדברים שאמרת בסוף דבריך יש חשיבות.
נעמי בלומנטל:
אנחנו צריכים לפעול בהתאם ולהגביר, עד כמה שאפשר, את העליה.
נעמי בלומנטל:
היו ועדות מוועדות שונות לבחון את התפקוד והרלבנטיות של לשכת הקשר בפעילות בחבר העמים.
נעמי בלומנטל:
גם הוועדות האלה לא יצאו עם מסקנות חד משמעיות, כולל דו"ח מבקרת המדינה, ועוד כהנה וכהנה.
נעמי בלומנטל:
נמצאים פה ראש לשכת הקשר לשעבר, שספג קיטונות של רותחין, וראש לשכת הקשר החדש.
נעמי בלומנטל:
בסך הכל נעלה את זה מחדש - קשה מאד למצוא את הדרך לפעול בשיתוף פעולה ומבלי שתהיינה כפילויות במערכות האלה.
נעמי בלומנטל:
כרגע המצב לא נראה לנו אופטימלי.
אליעזר כהן:
אני רוצה לתאר לכם תמונה ראשונה - אני, טייס באל-על, מתגנב לבוקרשט ולבודפסט בלילה, כמו מצורע.
אליעזר כהן:
מגניבים לי עולים שנסעו במשאיות ורכבות.
אליעזר כהן:
אני זוכר איך הם עלו עייפים ומותשים, אחרי נסיעה ארוכה במשאיות.
אליעזר כהן:
גם עכשיו אני מתרגש מזה.
אליעזר כהן:
יש דחיפות להוצאת יהודי ברית המועצות.
אליעזר כהן:
הנקודה השניה - התורים שאני ראיתי שם במוסקבה כללו אנשים מדהימים.
אליעזר כהן:
התרשמתי באופן יוצא מן הכלל מאלה הרוצים לעלות לארץ.
אליעזר כהן:
כאיש ארגון ומערכות- אנחנו ניהלנו בחיל האוויר מערכות מאד מתוחכמות ומורכבות.
אליעזר כהן:
לא ראיתי שהסוכנות או נתי"ב מתבטלים, או שיש כפילות של עבודה.
אליעזר כהן:
ראיתי ששני הגופים עסוקים, עושים עבודת קודש, עמוסים בעובדים.
אליעזר כהן:
מכיוון שכך, מכיוון שיש דחיפות והחומר האנושי הוא יקר - חשוב מאד להשאיר את המצב כמו שהוא.
אליעזר כהן:
לפי שעה, עד שהמצב לא ישתנה - אסור לשנות דבר.
אליעזר כהן:
הסוכנות עושה שם עבודה יוצאת מן הכלל.
אליעזר כהן:
התרשמנו מכך מאד.
אליעזר כהן:
זה היה מרנין לב לבקר במחנות הנוער שהם ארגנו.
אליעזר כהן:
אסור להפסיד אף אחד מהעולים הללו.
נעמי בלומנטל:
רציתי לשאול - העובדה שאין שגריר היום במוסקבה נראית לכם משמעותית?
אליעזר כהן:
אני התרשמתי לא טוב ממה שמשרד החוץ עושה, או לא עושה, שם.
אליעזר כהן:
הסוכנות חמה, מעניינת ועובדת.
אליעזר כהן:
כל אחד ואחד מעובדיה משתדל באופן יוצא מן הכלל.
אליעזר כהן:
יש השקעה והישגים.
אליעזר כהן:
אני לא רוצה להשמיץ את משרד החוץ, רק אומר שאנחנו לא התרשמנו טוב מהמפגש עם משרד החוץ.
ציפי לבני:
גם אנחנו התרשמנו שנושא העליה והקליטה הוא לא על סדר היום של משרד החוץ שם.
ציפי לבני:
אני חייבת להתייחס לעוד דברים שנאמרו כאן - אם יש מסננת של עולים, היא מעולם לא יכולה להתבסס על קריטריונים של איכות אלה שבאים, ולכן אין רלבנטיות לדברים שנאמרו בעניין הזה.
ציפי לבני:
זה לא שולל את זה שהעליה הזו היא נפלאה ומצוינת.
אליעזר כהן:
אני מנסה להסביר - שני הגופים עושים יפה את עבודתם, ומשלימים האחד את השני.
יצחק גאגולה:
מה שנוכחנו בסיור הוא שהעולים היום הם לא עולים כמו אלה שבאו לפני 20 או 30 שנה, שלא היה להם מושג לאן הם באים.
יצחק גאגולה:
הם יודעים טוב מאד לקראת מה הם באים, והרבה מהם חוששים לבוא בגלל בעיות התעסוקה והדיור.
יצחק גאגולה:
אלה שעולים לארץ, חשוב לשמור עליהם.
יצחק גאגולה:
חשוב להקים מוקד מרכזי לפניות ציבור, שיהיה אתם בקשר מתמיד, לצורך המשכיות הטיפול.
יצחק גאגולה:
כל עולה יוכל להפנות את הבקשות לשם, וכך נוכל לשמור על קשר רצוף עמם.
יצחק גאגולה:
יש בעיה נוספת של עולים שיורדים מהארץ.
יצחק גאגולה:
יש דרכים להחזיר אותם לכאן, בעזרת כל מיני תמריצים שנוכל לתת להם, למשל לאנשי העסקים מביניהם.
יצחק גאגולה:
אפשר להעלות את זה לסדר היום דרך המשרדים השונים.
יצחק גאגולה:
לא רציתי להיכנס לעניין, אך הוא הועלה כאן ממילא - לגבי לשכת הקשר והסוכנות.
יצחק גאגולה:
אני לא רואה כל סתירה בין שני הגופים הללו.
יצחק גאגולה:
להפך - אלה לוי נתנה סקירה, וביקשה להוסיף תקנים ללשכת הקשר, כי הם לא מספיקים לעמוד בקצב למתן האישורים המתאימים.
יצחק גאגולה:
לגבי חוק השבות - אכן נצטרך לדון בכך.
נעמי בלומנטל:
נשמע את דבריו של סלי מרידור, יושב-ראש הסוכנות וההסתדרות הציונית.
סלי מרידור:
קודם כל, אני רוצה לומר תודה לחברי הכנסת שנסעו לראות את הדברים ברוסיה, ולחברי ועדת הקליטה שעוסקים בעניין הזה בארץ בכל שבוע, ואף יום-יום.
סלי מרידור:
אני מקווה שאוכל להסביר לכם מדוע הדבר הוא בעיני דבר בעל חשיבות עליונה.
סלי מרידור:
אני רוצה לומר תודה גם לאנשים, לשליחים ולעובדים של הסוכנות היהודית ושל לשכת הקשר, כמו גם לאנשים ממשרד החוץ.
סלי מרידור:
בסך הכל נעשית שם עבודה אדירה.
סלי מרידור:
לא הייתי רוצה להפוך את הדיון הזה לדיון על שיתוף הפעולה בין הגורמים השונים.
סלי מרידור:
אני בטוח שתמיד אפשר לשפר את שיתוף הפעולה, אך עובדי כל גוף עושים מאמץ אדיר כדי להצליח במשימתם, שהיא אחת המשימות החשובות ביותר שיש לעם היהודי במדינת ישראל.
סלי מרידור:
אנחנו נמצאים בתוך דרמה.
סלי מרידור:
בעיסוקים הכלליים שלנו פה אנחנו לא מבחינים בה, אך אם צפו לפני שנה שיתחיל תהליך של ירידה בעליה, אנו נמצאים בתוך מהפך.
סלי מרידור:
השנה הזו יגיעו, קרוב לוודאי - בין 30 או 35 אחוז יותר, מהעולים שהגיעו בשנה שעברה.
סלי מרידור:
יש כאלה שצופים אפילו אחוזים גבוהים יותר.
סלי מרידור:
הדבר הכי דרמטי במהפך הזה הוא הגידול בעליה מרוסיה, שהיא המשאב הגדול ביותר - בטווח הרחוק הוא פי 2.5 ביחס למה שהיה בשנים הקודמות.
סלי מרידור:
אנחנו צריכים לעשות הכל כדי לממש את ההזדמנות הזו, גם מבחינה יהודית, גם מבחינה ציונית וגם מבחינה ישראלית.
סלי מרידור:
אמרו פה, ואני חושב שזה נכון בהחלט - שיש זיקה ישירה בין קליטה לבין עליה.