GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סלי מרידור:
אנחנו צריכים כולנו להיות ערוכים טוב יותר לטיפול בבעיות של אוכלוסיות מיוחדות בקליטה.
סלי מרידור:
ראיתם את זה בשבוע שעבר באשקלון.
סלי מרידור:
אנחנו מתמודדים עם הסוגייה הזו בטגיסטן, באזור שיש בו קרבות, ויש בו 6,000 יהודים.
סלי מרידור:
אם היו פתרונות קליטה טובים יותר בארץ, אפשר היה להביא רבים מהם לארץ, לחלץ אותם מאזור הקרבות.
סלי מרידור:
יש מציאויות של הזדמנויות היסטוריות יותר רחבות מאשר ברית המועצות, כמו שהיה בדרום אפריקה לפני מספר שנים, כמו שאולי מתהווה עכשיו בארגנטינה.
סלי מרידור:
כדי לממש את ההזדמנויות האלה מוכרחה להיות גמישות והיענות מרבית בזמן מתאים, כאשר החלון נפתח.
סלי מרידור:
כאשר עוברות שנתיים החלון נסגר.
סלי מרידור:
גם בגלל סיבות אלה חשובה כל כך המעורבות של הוועדה ושל חברי הכנסת במאמץ לתת תשובות מיידיות למצבים מיוחדים ולהזדמנויות היסטוריות.
סלי מרידור:
עלתה פה הסוגיה של עליית זכאים.
סלי מרידור:
הסוגיה היא מאד משמעותית.
סלי מרידור:
אני מבקש לעסוק מאד בזהירות בסוגיית חוק השבות, מן הטעם של ההיבט המהותי שעומד בבסיסה וייחודה של מדינת ישראל, מן הטעם של ההשלכה שלו על העליה, ושל יחסי העם היהודי והתפוצות עם מדינת ישראל.
סלי מרידור:
עם זאת, אני חושב שאנחנו מוכרחים להגביר את המאמץ בתחום של החינוך היהודי ולימודי עם ישראל ומדינת ישראל בקרב אוכלוסיית העולים.
סלי מרידור:
אנחנו צריכים ליצור הידברות עם הגורמים המתאימים בארץ, כדי להבטיח שענפי הגיור יהיו כאלה שמאפשרים תהליך סביר וראוי לאלה שקושרים את גורלם עם העם היהודי.
סלי מרידור:
הם צריכים להיות מוכרים על ידי כולנו ככאלה.
סלי מרידור:
סדר היום שלנו הוא כזה, והוא רחב יותר מזה, רחב יותר מברית המועצות.
סלי מרידור:
הוא נוגע לחינוך, להצלת הדור הבא של יהודים, הוא נוגע ליחסי ישראל והתפוצות, ולמרכזיותה של ישראל.
סלי מרידור:
אני מקווה שתהיה הזדמנות, במסגרת הוועדה, לדון בסדר היום היותר רחב, שהסיכוי היחיד לנצח בו הוא אם אתם תרתמו את החברה הישראלית להיות שותפה ראשית בהצלחת המשימות האלה.
נעמי בלומנטל:
השאלה הזו של חינוך יהודי בתפוצות בכלל, עלתה, ועוד יתקיימו דיונים בהקשר הזה.
נעמי בלומנטל:
גם פה נשאלת השאלה - התרשמנו שיש איזושהי כפילות, גם בכל מה שקשור לחינוך יהודי, בארצות חבר העמים.
נעמי בלומנטל:
מי מטפל בזה?
נעמי בלומנטל:
הסוכנות?
נעמי בלומנטל:
לשכת הקשר?
נעמי בלומנטל:
אתם?
נעמי בלומנטל:
נתי"ב?
נעמי בלומנטל:
אם החינוך היהודי בתפוצות הוא חלק מסדר היום של מדינת ישראל - מי אמור לתקצב את זה?
נעמי בלומנטל:
מדינת ישראל?
נעמי בלומנטל:
יהדות התפוצות?
נעמי בלומנטל:
יש כאן כפילויות וחוסר בהירות משמעותית ביותר.
צבי מגן:
אנחנו ממשיכים את הדיונים מאתמול.
צבי מגן:
אני מצטרף לאלה שאומרים שאנו נמצאים בשעה מיוחדת בנושא העליה, לפחות מול חבר המדינות.
צבי מגן:
אנחנו בתקופה שניתן לכנותה "חלון הזדמנויות" וכן - תקופה של התגברות הסיכון.
צבי מגן:
לכן, מדינת ישראל והעם היהודי, צריכים לעשות כל מאמץ, על מנת לנצל את ההזדמנות הזו עד תום, ומצד שני - להבטיח את התהליך על מנת שלא ייפול וייכשל בשל ריב סמכויות ואינטרסים כאלה ואחרים, בתוך המערכות היהודיות בעולם ובישראל.
צבי מגן:
הוזכר פה הנושא של חלוקת הסמכויות בין שני הארגונים.
צבי מגן:
חבל שהנושא עולה בהקשרים של דיון בעליה, ודיון בנושאים הקשורים בה.
צבי מגן:
בשנתיים האחרונות דנו בזה הרבה.
צבי מגן:
לתפיסתי, לפחות, מקובלת הנוסחה שהסוכנות היהודית מייצגת את העם היהודי, ואת התפוצות - באמצעות הארגונים המוסמכים לטפל בנושא הזה.
צבי מגן:
אנחנו, נתי"ב, מייצגים את ממשלת ישראל.
צבי מגן:
אנחנו הגוף של ממשלת ישראל בשטח.
צבי מגן:
מה שאנחנו עושים הוא בהחלטת הממשלה, ולא החלטה של אף גורם אחר.
צבי מגן:
אני חושב שיש מקום לשני הגופים, משום שיש קשר בין מדינת ישראל לתפוצות, בין מדינת ישראל למוסדות של העם היהודי, ויש קשר, מטבע הדברים, בין מדינת ישראל לסוכנות היהודית.
צבי מגן:
אנחנו לא גוזלים סמכויות מאיש, אלא מנסים לבצע את המשימה הרשמית והממלכתית, כפי שנקבעה.
צבי מגן:
אני חושב שצריך להניח לנושא של ריב הסמכויות.
צבי מגן:
בקשר לצריף במוסקבה, שהזכיר חבר הכנסת יוסף לפיד.
צבי מגן:
דרך הצריף הזה עברו מאות ואלפי עולים לישראל.
צבי מגן:
העולים לא נודדים בין הצריף לשגרירות, אלא - הצריף הוא חלק מהשגרירות.
צבי מגן:
להזכירכם - אני השגריר האחרון במוסקבה, אז אני יודע מה קורה שם.
צבי מגן:
זו מחלקה שונה ממחלקת התיירות.
צבי מגן:
מחלקת העליה נמצאת בצריף.
צבי מגן:
אני אדאג, אולי, להעביר אותה לבנין.
צבי מגן:
כמו שיש נספחים בשגרירויות, לכל מיני עניינים, כך יש גם זרועות של מערכות אחרות, כמו הזרוע לטיפול בעם היהודי וענייני התפוצות.
צבי מגן:
מקובל שעושות את זה הנציגויות בשטח, ולא המשרדים, או הגורמים עצמם.
צבי מגן:
משרד החוץ מייצג את כל המדינה, ולא כל משרד בכל מדינה פותח לעצמו סניפים בשטח.
צבי מגן:
כך זה גם בנושאים היהודיים.
צבי מגן:
יש זרוע של הממשלה לטיפול בנושאים האלה, לאותם נושאים שהממשלה מוצאת לנכון, באותו שלב, לטפל באותם מקומות ובאותם הפרמטרים.
צבי מגן:
אני לא רואה מקום לדיון בכפילות, אם כך.
צבי מגן:
תמיד יש מקום לשיפורים והתייעלות, אך נתי"ב, שאני עומד בראשו, הוא אחד הגופים היותר יעילים, הגם שהיו ליקויים שהצביעו עליהם מבקרים כאלה ואחרים.
צבי מגן:
כולם תוקנו.
צבי מגן:
לגבי שאלת העלות מול תועלת, זה אחד הביטויים ליעילות, לדעתי, ולא להפך.
צבי מגן:
יושבים שם מעט אנשים שמטפלים במאות ואלפים.
צבי מגן:
מה שיותר ענייני לעשות בתקופה הקרובה הוא ריכוז מאמצים של כל המערכות, על מנת לנצל את הזמן, את ההזדמנות, וגם לתת פתרונות לאותם סיכונים שמתהווים בשטח.
נעמי בלומנטל:
אתם ודאי לא הכתובת, אך אני רואה בחומרה רבה את העובדה שהממשלה מתפקדת כבר למעלה ממאה ימים, ועדיין לא מונה שגריר לרוסיה.
נעמי בלומנטל:
אין ספק שזה פוגע גם בעבודת השגרירות שם.
נעמי בלומנטל:
זה גם משליך על העליה, על המסרים שיוצאים ממדינת ישראל, על יחסי הגומלין שקיימים בינינו לבין רוסיה.
נעמי בלומנטל:
אני קוראת לראש הממשלה למנות לאלתר שגריר ברוסיה.
נעמי בלומנטל:
בלי קשר לזה, ואתם לא אמורים להיות אלה שממנים - מה עמדתכם לגבי הביקורת החריפה על התפקוד של משרד החוץ ברוסיה?
נעמי בלומנטל:
ודאי שהדברים קשורים גם לא הימצאות שגריר שם, אך הייתי רוצה לשמוע - איך אתם רואים את התפקיד שלכם במוסקבה ובלנינגרד.
שמואל בן שמואל:
אני ראש חטיבת תפוצות.
שמואל בן שמואל:
אני נמצא בתפקידי זמן קצר, ותפקידי הוא להיות איש קשר לקהילות היהודיות ברחבי העולם.
שמואל בן שמואל:
אני לא מתיימר להיות מומחה לחבר העמים כרגע.
שמואל בן שמואל:
ותיקים ממני יוכלו להרחיב.
שמואל בן שמואל:
אני רוצה להתייחס לכמה הערות של חבר הכנסת אליעזר כהן.
שמואל בן שמואל:
לעצם הביקורת - כיוון שהיה סיור סוכנותי, למעשה - ההתמקדות היתה בפעילות הסוכנות בעיקר, כך שלא היתה לנו יכולת לבחון את פעולת משרד החוץ.
שמואל בן שמואל:
כל הפעולה של משרד החוץ מבחינתנו, כאורחים, היתה מפגש אחד עם הממונה על השגרירות במוסקבה.
שמואל בן שמואל:
היה מפגש סביר בהחלט, אך מכך אי אפשר, כמובן, להסיק שום מסקנות לכאן או לכאן, על עבודת אנשי משרד החוץ.
שמואל בן שמואל:
בסך הכל אני חושב שעבודתם היא טובה.
גדעון עזרא:
אי אפשר להתרשם משבוע בלבד, ואתה חדש בתפקיד - אז איך אנחנו אמורים להתרשם?
שמואל בן שמואל:
אני רוצה להתייחס לביקורת של חבר הכנסת אליעזר כהן, על סמך הביקור שאני הייתי בו.
שמואל בן שמואל:
על סמך הביקור הזה אי אפשר להסיק שום מסקנה לגבי התפקוד של אנשי משרד החוץ.
ציפי לבני:
שאלנו אנשים והם אמרו שהנושא הוא לא על סדר היום שלהם.
שמואל בן שמואל:
כאשר נציג משרד החוץ אומר לך שהוא לא מתעסק בענייני עליה - אכן כך הם פני הדברים, כי יש מנדט לנתי"ב לעיסוק הזה.
שמואל בן שמואל:
יש חלוקה ברורה, ולכן לא רוצים שאיש משרד החוץ יעסוק בכך בפועל.
שמואל בן שמואל:
מכאן אנו חוזרים לשאלה המבנית: האם לשנות את זה או לא.
שמואל בן שמואל:
נכון שכאשר אתה בא לנציגות אחרת, כמו אטלנטה, למשל, נראה שמטבע הדברים הנציג צריך לעסוק בכל העניינים.
שמואל בן שמואל:
ברוסיה יש חלוקה אחרת.
נעמי בלומנטל:
הביקורת של חבר הכנסת גדעון עזרא יכולה להיות לגיטימית, אולי הם לא עוסקים במה שהם אמורים לעסוק, אך - -
גדעון עזרא:
אני לא מדבר על כך שהמדינה צריכה לתת אשרות, אני שואל - כמה קוקטילים עושים עם שגרירים אחרים, וכמה עם היהודים.
גדעון עזרא:
על זה אני מדבר.
גדעון עזרא:
באיזו מידה לוח הזמנים של השגריר מוקדש ליהודים.
גדעון עזרא:
הוא בא בשם מדינת ישראל.
גדעון עזרא:
נציג ישראל במדינות חבר העמים ייבחן על פי הקשר שהוא יוצר עם היהודים.
שמואל בן שמואל:
המציאות ברוסיה שונה מהמציאות בארצות אחרות.
שמואל בן שמואל:
יש שם גוף נוסף שקיבל מנדט לעסוק בנושא היהודי, ואלה הם פני הדברים.
שמואל בן שמואל:
בפועל, העיסוק של אנשי משרד החוץ בנושא היהודי ברוסיה אינו כמו במקומות אחרים.
גדעון עזרא:
אנחנו אומרים שהעליה היא בראש מעינינו, והשגריר לא מתייחס לעניין?
נעמי בלומנטל:
אין שגריר שם.
שמואל בן שמואל:
העיסוק הוא שונה.
שמואל בן שמואל:
ברור שהשגריר צריך להיות מעורב בנושא, אך העיסוק הוא שונה.
יעקב קדמי:
השאלה הזו תלויה בשגריר.
נעמי בלומנטל:
השאלה של חבר הכנסת גדעון עזרא היא מאד לגיטימית ומאד עניינית.
נעמי בלומנטל:
יש חלוקת עבודה מסוימת, ויחד עם זאת - חובתנו לבחון מחדש בכל פעם.
נעמי בלומנטל:
אולי כל המערכת לא עובדת טוב?
נעמי בלומנטל:
מן הצד השני, יכול להיות שאתם צריכים לבדוק גם את עצמכם.
נעמי בלומנטל:
אם אין לכם את הקשר הראוי עם היהודים שנמצאים שם, תשפרו בנקודה הזו.
גדעון עזרא:
אני, כחבר כנסת באתי לרוסיה, ויש שגריר באותה העיר אליה באתי.
גדעון עזרא:
הוא צריך להיות אתי בכל מקום שאני נמצא בו, כי הוא הרי הסמל של המדינה שלנו שם.
גדעון עזרא:
הייתי במוסקבה בפגישת שליחים של הסוכנות ולשכת הקשר.
גדעון עזרא:
מקומו של השגריר בפגישה הזו היה חייב להיות.
גדעון עזרא:
אם משלחת של חברי הכנסת באה למוסקבה, הקשר שלי צריך להיות עם השגרירות.
גדעון עזרא:
השאלה היא - איפה עומד הקשר שלו עם היהודים, בהגדרת תפקידו.
שמואל בן שמואל:
אין לי תשובה למקרה הפרטני שאתה מציג.
שמואל בן שמואל:
אין ספק שהשגריר חייב להיות מעורב.
שמואל בן שמואל:
תפקידו של שגריר ישראל בכל מקום בעולם הוא להיות איש קשר לקהילה היהודית.
שמואל בן שמואל:
אין בכלל חולק על זה.
שמואל בן שמואל:
אין לי תשובה לך למקרה הפרטני שאתה מעלה.
גדעון עזרא:
ברוסיה עניין הקשר לקהילה היהודית חשוב פי כמה.
שמואל בן שמואל:
שגריר ישראל צריך להיות מעורב, ויחד עם זה, יש שם עוד גוף שמתעסק בנושא.
שמואל בן שמואל:
השאלה איך אנו מחלקים את תחומי העיסוק זו שאלה פתוחה, שנצטרך עוד לדון בה.
נעמי בלומנטל:
הגוף השני הוא גוף חסוי, אז השאלה היא בהחלט במקומה, ואני חושבת שאתם צריכים לבדוק את עצמכם.
שמואל מירום:
בניגוד למקומות אחרים בעולם, שבהם השגרירות מטפלת גם בשאר הנושאים, בחבר המדינות השגרירות לא מטפלת בנושא היהודי.
שמואל מירום:
הנושא הוא בידי לשכת הקשר והסוכנות, כאשר, כמובן, לשגריר יש אחריות כללית.
שמואל מירום:
כלומר, זה לא אומר שאנחנו מתעלמים מהנושא היהודי, או שלא עוסקים בו בכלל, אך מי שאחראי בשטח הם נתי"ב והסוכנות היהודית.
נעמי בלומנטל:
נשמע את חיים צ'סלר, גזבר הסוכנות, ולאחר מכן - את יאשה קדמי, בתוקף תפקידו החסוי לשעבר, כיושב-ראש לשכת הקשר, לאחר מכן - חבר הכנסת רומן ברונפמן.
חיים צ'סלר:
אני מרגיש קצת לא נעים בכמה הדקות האחרונות.
חיים צ'סלר:
אני יכול לומר דברים מהניסיון שלי, כמי שהיה ראש המערכת של הסוכנות בברית המועצות לשעבר, במשך 4 שנים.
חיים צ'סלר:
עברתי 3 שגרירים.
חיים צ'סלר:
עבדתי בתקופתו של חיים בר-לב, זכרונו לברכה, בתקופת פרופ' עליזה שנהר, ובתקופת צבי מגן.
חיים צ'סלר:
על סדר היום של חיים בר-לב היה העם היהודי.
חיים צ'סלר:
כך גם אצל עליזה שנהר.
חיים צ'סלר:
עם כל החשיבות שראה חיים בר-לב ז"ל בקשר עם רוסיה, לא היה דבר אחד שביקשנו ממנו והוא לא התייצב למלא את מבוקשנו.
חיים צ'סלר:
לא קרתה פעם אחת שהוא נסע לאיזשהו מקום ברחבי רוסיה - הוא היה אחראי גם על אזרביג'ן וארמניה - ואשר הוא לא לקח אותי ואת לשכת הקשר.
חיים צ'סלר:
עליזה שנהר וצבי מגן עשו גם כן כך.
חיים צ'סלר:
עד כאן לגבי העבר.
חיים צ'סלר:
זה שנאמרו דברים, זה טוב.
חיים צ'סלר:
מה שהיה בעבר הוא לא מה שיהיה בעתיד.
חיים צ'סלר:
אני לא יודע מה ההנחיות, ומה צריך להיות.
חיים צ'סלר:
הנקודה השנייה, ולא אפתיע אתכם, כי זו דעתי כבר שש או שבע שנים, כולל בשנים בהן הייתי ברוסיה - ראיתי ביאשה קדמי בזמנו כפרטנר להצלת העם היהודי.
חיים צ'סלר:
כל דבר שיכול לעזור ולזרז את העניין הזה, כל דבר שיכול להביא ליותר אפקטיביות - הוא הדבר שצריך לעשות.
חיים צ'סלר:
כל הקרדיטים הם לא הדבר החשוב.
חיים צ'סלר:
חשוב לעשות את העבודה.
חיים צ'סלר:
ביקורת היא דבר לגיטימי, אך חשוב יותר לעשות את העבודה.
חיים צ'סלר:
לגבי העתיד, אני אהיה חריף יותר מסלי מרידור, למרות שהוא אמר את הדברים.
חיים צ'סלר:
אני אומר את הדברים גם מניסיון אישי, וגם מתפקידי כגזבר.
חיים צ'סלר:
כגזבר אני רואה את הדברים דרך המספרים.
חיים צ'סלר:
אני רואה שמפלס הכסף שאנו מוציאים ברוסיה הולך ועולה, כתוצאה מכך שמדובר בהרבה עולים.
חיים צ'סלר:
אני רוצה להתייחס לגבי השנה הבאה.
חיים צ'סלר:
פניתי להנהלת הסוכנות וגם לראש הממשלה, שהיתה לנו פגישה אתו.
חיים צ'סלר:
אני פונה גם אליכם, אל חברי הכנסת.
חיים צ'סלר:
אני מאמין גדול בכך שיש לנו הזדמנות פז, במיוחד כעת, עם הבחירות ברוסיה ועם מה שקורה באוקרינה עכשיו.
חיים צ'סלר:
ניתן להעלות את מפלס העליה באופן דרמטי, במידה ופה בארץ יתאחדו משרד הקליטה, משרד הפנים ומשרד השיכון, ויעשו דבר דרמטי שישודר למערכת שם, שהשנה הזו היא השנה שבה מדינת ישראל נרתמת לעניין הזה, והוא הפרוייקט הלאומי של המדינה.
חיים צ'סלר:
תאמינו לי, שהעבודה ברוסיה ובאוקראינה תהיה קלה מבחינתנו.
חיים צ'סלר:
ברגע שיימסר המסר שהמדינה פתוחה לעניין, ואין שימוש רגיל בתקציבים הרגילים, אלא שימוש בתקציבים מיוחדים כפרוייקט לאומי - אני מאמין שניתן יהיה להביא בין חצי מיליון למיליון עולים חדשים מברית המועצות לשעבר.
חיים צ'סלר:
אני חושב שזה נושא חשוב מידי.
חיים צ'סלר:
העלו את זה כאן ולא הסתירו.
חיים צ'סלר:
זו הבעיה הגדולה של מדינת ישראל.
חיים צ'סלר:
יש שני סוגי בעיות: הבעיה של מי שנמצא כאן, והבעיה של מי שנמצא שם.
חיים צ'סלר:
פצצת הזמן האמיתית של מדינת ישראל כמדינה יהודית - ואני מסכים עם ציפי לבני - היא נושא הגיור.
חיים צ'סלר:
אנחנו לא יודעים איך להתמודד עם זה.
חיים צ'סלר:
עם כל הכבוד לפגישה עם הרבנים הראשיים, ואני רוצה להיות זהיר בדבריי - בעניין הגיור הם לא נוהגים כבית הלל.
חיים צ'סלר:
אני חושב שאנחנו נמצאים תחת פצצת זמן, והרבנים הראשיים לא חושבים כך, אך רוב עם ישראל חושב כך.
חיים צ'סלר:
אני חושב שמדינת ישראל צריכה להיות מדינה ישראל, אך אי אפשר לומר: יהיה בסדר.
חיים צ'סלר:
גם הנכד, שילך לצבא, אם הוא לא יהיה יהודי, תהיה בעיה שתימשך ותיגרר, ואנחנו לא רוצים להגיע למצב של קהילות נפרדות בארץ, שאחד לא יוכל להתחתן עם השני.
חיים צ'סלר:
היתה לי פגישה במוסקבה, עם הרב הראשי של מוסקבה, הרב גולדשמידט, ויחד עם ראש התנועה הרפורמית העולמית, הרב דיק הירש, שהוא חבר הנהלת הסוכנות.
חיים צ'סלר:
הם הגיעו להבנה שניתן לעשות גיור ברוסיה.
חיים צ'סלר:
אומר ראש התנועה הרפורמית, שהוא מוכן שבית הגיור ברוסיה יהיה אורתודוקסי, על דעת התנועה הרפורמית, על דעת התנועה הקונסרבטיבית.
חיים צ'סלר:
אז מה הבעיה לעשות את זה?
חיים צ'סלר:
מדברים ומדברים, ולא יוצא דבר מהדיבורים.
חיים צ'סלר:
אני חושב שצריך להקים בתי גיור למיליון העולים הפוטנציאליים ברוסיה ובאוקראינה, על דעת הזרמים, על דעת מדינת ישראל.
חיים צ'סלר:
למה להביא בעיה, כאשר ניתן לפתור אותה שם?
חיים צ'סלר:
אני חושב שהנושא הזה חשוב מכדי לתת לו לחמוק מסדר היום.
נעמי בלומנטל:
בסדר גמור, זה יהיה על סדר יומנו, תודה רבה על דבריך.
מעיין בכר:
אני נציגה של מועצת התלמידים והנוער מרעננה.
מעיין בכר:
רציתי לדבר על מה שקורה עם הנוער אחרי שהם נקלטים לארץ.
מעיין בכר:
מכניסים אותם תמיד למעין מסגרות של קבוצות שכוללות רק עולים חדשים.
מעיין בכר:
הם לא יכולים להתפתח משם, במיוחד לאור העובדה שהנוער בארץ מאד ביקורתי, ולא מקבל כל אחד בשמחה.
מעיין בכר:
לדעתי חבל שמביאים עולים חדשים והם יושבים כל הזמן רק באולפן, והאנשים שהם נמצאים בחברתם הם רק אנשי האולפן.
מעיין בכר:
הם לא לומדים כך את השפה בקלות, ואין להם חברה.
מעיין בכר:
זה רק גורם ליותר בעיות ולעיכוב בקליטה.
מעיין בכר:
צריך למצוא סידור שיהיה שיעור ביום, לדוגמה, שבו העולה יישב במסגרת של כיתה, וינסה ללמוד את העברית בצורה הקשה יותר, ולא באולפן.
מעיין בכר:
מכל מקום - לא צריך ליצור כיתות של עולים חדשים.
מעיין בכר:
צריך לשלב אותם יותר.
יעקב קדמי:
המצב עגום והוא נמשך כבר הרבה שנים, אז טוב שאתם מקיימים דיון.
יעקב קדמי:
לגבי הסיור של חברי הכנסת - נתי"ב לא קיים בזכות התפקוד או אי התפקוד, או העמדה הפוליטית של משרד הפנים, אלא מצורך של מדינת ישראל.
יעקב קדמי:
אני לא זוכר ב- 5 השנים האחרונות כל בעיה בין הסוכנות ללשכת הקשר נתי"ב.
יעקב קדמי:
לא היה דבר כזה.
יעקב קדמי:
יש השקפה שונה בתוך כל ארגון, לגבי פעילות זו או אחרת, אך לא חילוקי דעות.
יעקב קדמי:
בין הארגונים אין בעיה.
יעקב קדמי:
היום, הגורם העיקרי שפוגע בעליה ממה שפעם נקרא "ברית המועצות" הוא עמדת משרד האוצר לשלילת תקציבים ותקנים.
יעקב קדמי:
אנשים קורסים מלחץ, ולא מסוגלים לעבוד 24 שעות ביום.
יעקב קדמי:
אני חושב שעמדת האוצר בשלילת התקנים והתקציבים היא פגיעה בעליה.
יעקב קדמי:
אם אנשי האוצר יספרו כסף יהיה להם כסף, אך לא יהיו להם עולים.
יעקב קדמי:
אני עוד זוכר זמנים איך בשנות ה- 80 הסתובבו כמו סהרורים איך להביא יותר יהודים.
יעקב קדמי:
עכשיו חוסכים, וחותכים בבשר החי.
יעקב קדמי:
אם השנה יגיעו פחות יהודים, זה בגלל שמישהו עשה חישוב כספי ולא חישוב יהודי.
יעקב קדמי:
אנחנו צריכים להסתכל על העניין בעיניים פקוחות: ההרכב הדמוגרפי של העולים הוא ההרכב הדמוגרפי של העם היהודי.
יעקב קדמי:
מי שרוצה להפעיל סלקציות נוספות, יחתוך קרע בין העם היהודי למדינת ישראל.
יעקב קדמי:
אין לנו ברירה, אלא לקבל את העם היהודי כפי שהוא היום.
יעקב קדמי:
חצי מהם, ומחר אף יותר - לפי ההלכה אינם יהודים.
יעקב קדמי:
איך החברה הישראלית תתמודד עם זה.
יעקב קדמי:
- אתם תחליטו.
יעקב קדמי:
גיור לא יעזור.
יעקב קדמי:
גיור הוא עניין אישי בין אדם לאלוהים, ואסור למדינה להתערב בזה.
יעקב קדמי:
המדינה צריכה להוציא מתחום סמכותה ולא להכתיב לאדם איך הוא מתחתן ואיך הוא חי.
יעקב קדמי:
אין זה משנה למדינה האם אמו של האזרח יהודיה או לא.
יעקב קדמי:
אסור שיהיה כתוב באיזושהי תעודה שיש לו לאום.
יעקב קדמי:
אני מכיר רק מדינה אחת, חוץ מסוריה, שם מציינים לאום בתעודת זהות, וכולנו נלחמנו נגד זה.
יעקב קדמי:
אין כל ערך לציון לאום אצל אזרח ישראלי.
יעקב קדמי:
השב"כ יודע מי הוא יודע ומי לא, וזה לא חשוב בכלל.
יעקב קדמי:
אם אדם בא לארץ ואמו או אביו יהודיים - זה לא צריך להשפיע כהוא זה על חייו בישראל: לא על נישואין, לא על לידה, לא על המוות ולא על כל דבר אחר.
יעקב קדמי:
אם הוא רוצה להתגייר - זה סיפור אחר.
יעקב קדמי:
בכל מקרה, עניין הגיור הוא לא עניין בין האדם למדינה, אלא בין האדם לאלוהיו.
ציפי לבני:
הדברים שאתה נושא כאן אינם קשורים לתפקידך, לדעתי.
נעמי בלומנטל:
מותר לו לומר את הדברים האלה.
נעמי בלומנטל:
אני חושבת שחשוב שגם הדברים האלה ייאמרו.
נעמי בלומנטל:
ליעקב קדמי יש זכות היסטורית, ומגיעים לו שבחים על כל מה שהוא עשה במשך השנים האלה ברוסיה.
רומן ברונפמן:
אני רוצה לברך את צבי מגן, שהשיג סיכום עם דני יתום על המשך פעילות הלשכה בשנה הקרובה, במלוא הרכבה.
רומן ברונפמן:
זה תואם את מה שאמר חיים צ'סלר שבשנה הקרובה, ואולי גם בשנים הבאות, צריך לעשות מאמץ לאומי בכל מה שקשור לקליטת עליה.
חיים צ'סלר:
זה גם תלוי בכם, חברי הכנסת, כי אתם צריכים לדחוף כדי שזה יתקיים.
רומן ברונפמן:
זה לא תלוי רק בנו, זה תלוי בממשלה בעיקר, אך אנחנו עושים כמיטב יכולתנו.
רומן ברונפמן:
הדיון הזה צריך רק להואיל, למרות סימני השאלה ואי הבהירויות שקיימים, ללא ספק, בשטח.
רומן ברונפמן:
אני לא יכול להיות אחראי על ההתרשמות של גדעון עזרא.
רומן ברונפמן:
אני יכול להיות אחראי על ההתרשמות שלי.
רומן ברונפמן:
אני ביקרתי עם משלחת של הסוכנות היהודית באזרביג'אן ובמוסקבה, ואני יכול להגיד שבמדינה המוסלמית הנידחת הזו, יש שיתוף פעולה מלא ויוצא מן הכלל בין כל הגורמים הישראליים - החל מהשגריר, והסוכנות היהודית, וכלה בלשכת הקשר.
רומן ברונפמן:
הם בקשר עם העם היהודי, ומייצגים אותנו בכבוד רב.
רומן ברונפמן:
הביקור הפך להיות ביקור ממלכתי ראשון.
רומן ברונפמן:
התקבלנו אצל ראש הממשלה של המדינה, ואצל יושב ראש הפרלמנט של המדינה.
רומן ברונפמן:
אני חושב שאפשר לאחד את הדברים שאמרו יעקב קדמי וחיים צ'סלר.
רומן ברונפמן:
אין סיבה טובה יותר לעליה של היהודים משם, מאשר ההתרחשויות במדינה שלנו.
רומן ברונפמן:
האם אנחנו ערוכים לקליטה פיזית ורוחנית, או קליטה חברתית - או לא.
רומן ברונפמן:
נגמר עידן מסך הברזל, והים זרימת האינפורמציה היא חופשית לחלוטין.
רומן ברונפמן:
מה שמתרחש שם וכאן ידוע, ולכן - כל מאמץ שנשקיע בקליטת עליה, יתבטא במספר גבוה יותר של עולים.
רומן ברונפמן:
הדבר האחרון - כדאי, לפעמים, להתפטר מתפקיד ממלכתי, כדי לומר דברי אמת.
רומן ברונפמן:
כל מה שאמר יעקב קדמי תואם לחלוטין את המציאות.
רומן ברונפמן:
זו לא השקפת עולם פרטית.
ציפי לבני:
סליחה, מדובר בהשקפת עולם לגבי איזו מדינה תהיה לנו, באיזו מדינה יחיו הילדים שלנו.
ציפי לבני:
זה נושא שצריך לדון בו.
ציפי לבני:
דעתו שונה משלי, זכותו להביע אותה, אך אין כאן קשר לידע שנצבר במשך שנים, ולשאלה איך אנו רוצים לראות את המדינה היהודית בארץ ישראל.
אביעד תאני:
גם אני נציג מועצת התלמידים והנוער מרעננה.
אביעד תאני:
שמעתי הרבה מהנוכחים שצריך לקרב יהודים ברוסיה ליהדות, ולהעלות יהודים מהר ככל האפשר, גם כדי למנוע את הבעיות של חטיפות וסחיטת כופר.
אביעד תאני:
לגבי אלה שכבר בארץ, שמשרד הקליטה אחראי עליהם - דובר כאן על שילוב של משרד הקליטה עם עוד גופים וגורמים, תיאום וקליטה של עולים.
אביעד תאני:
יש נושא מאד חשוב - לא רק גופים, יועצים ומשרדים יקלטו אותם, אלא קודם כל - החברה בישראל.
אביעד תאני:
היא צריכה להיות מוכנה לקלוט את העולים האלה, ומעל לכל - בני הנוער.
אביעד תאני:
הם צריכים להיות מוכנים לקליטת העולים האלה.
אביעד תאני:
לפי דעתי, רק אז יוכלו העולים להשתלב בחברה כמו שצריך.
אביעד תאני:
המסקנה מהדברים שאמרתי היא שמשרד החינוך צריך גם הוא, לדעתי, להשתתף בהכנה של בני הנוער לקליטת העליה.
נעמי בלומנטל:
אני בהחלט מקבלת את העמדה הזו.
נעמי בלומנטל:
אנחנו נפנה לשר החינוך, שהיה חבר מאד פעיל בוועדה כאן בקדנציה הקודמת, שנושא העליה, הקליטה, קבלת העולים החדשים, יהיה בראש סדר העדיפויות של המשרד ומערכות החינוך, בשעות החברה.
יורי שטרן:
רציתי להודות לסוכנות על הפעולה היפה הזו, שממש יצרה שדולה בכנסת.
יורי שטרן:
יש אנשים שהתמכרו לעניין העליה, וכדאי לנצל את זה.
יורי שטרן:
כל הגורמים שהכרנו גם קודם - לשכת הקשר, הג'וינט ואחרים, שותפים לאותה הפעולה.
יורי שטרן:
אני מקווה ששיתוף הפעולה שנוצר יימשך ויתחזק.
יורי שטרן:
גילינו כמה דברים.
יורי שטרן:
יש ענייני גיור שמעיקים מאד על העולים.
יורי שטרן:
יש עניינים שהם בתחום של זכאות לעליה.
יורי שטרן:
יש עניין של החינוך היהודי.
יורי שטרן:
יש בברית המועצות לשעבר כמה אוניברסיטאות יהודיות, שמי שבוגר אותן, לא מקבל בארץ הכרה של הדיפלומה, כי הם לא דאגו לרשום את עצמן ביונסק"ו האינטרס שלנו, כמדינה, הוא לעודד את היהודים שם ללמוד דווקא באוניברסיטאות יהודיות.
יורי שטרן:
זה דבר קטן, אך יש עוד הרבה עניינים קטנים כאלה.
יורי שטרן:
אני הייתי רוצה שנצייר איזושהי תוכנית עבודה, ונתקדם אתה.
סלי מרידור:
הערה ראשונה - אני חושב שהרעיון שהעלו כאן נציגי מועצת התלמידים והנוער הוא רעיון אדיר.
סלי מרידור:
בסופו של דבר, מה שישפיע על הקליטה, כמו גם על העליה ועל האופי של המדינה, הוא מה שהם יעשו עם העולים החדשים בני גילם.
סלי מרידור:
זה ישפיע יותר מכל הדברים האחרים שאנחנו עושים, על העתיד שלנו כמדינה של העם היהודי, וכמדינה איכותית.
סלי מרידור:
אני מסכים ולא מסכים עם דבריו של יעקב קדמי.
סלי מרידור:
אני מסכים שהפרופיל של העליה הוא במדינה רבה הפרופיל של העם היהודי, ולכן אנחנו מחויבים בזהירות אדירה בכל התעסקות עם הנושא הזה, משום שהוא יכול לקרוע מעלינו את העם היהודי.
סלי מרידור:
בכל עיסוק ובכל דיבור בעניין הזה צריכים לנהוג בכל כובד האחריות.
סלי מרידור:
יחד עם זה, בסיסה של הציונות, בעיניי, היא -שאין רק דת יהודית של בתי כנסת ואזרחות ישראל.
סלי מרידור:
ציונות היא לאום יהודי.
סלי מרידור:
מי שמתחבר חזרה אלינו, מתחבר ללאום היהודי.
סלי מרידור:
יש זיקה בין ההתחברות הזו לבין התחברות לדת היהודית.
סלי מרידור:
הזיקה הזו נמשכה דורות, והיא לא מתנתקת ולא עומדת בפני ניתוק.
סלי מרידור:
לכן, אי אפשר להתעלם מן הסוגיה של ההתחברות לעם היהודי ושל הגיור, כשמתעסקים בשאלה קריטית שעוסקת בעתידו של העם היהודי.
סלי מרידור:
לגיטימי וחשוב שהדרך בפני אנשים שרוצים להיות חלק מהעם היהודי, עולים לארץ, מדברים עברית ושולחים את ילדיהם לבתי ספר יהודים עבריים, וילדיהם משרתים לצבא - שהדרך שלהם להיכנס לעם היהודי תהיה דרך פשוטה וראויה.
יורי שטרן:
כדאי להקים את מוסד הגיור שם.
ציפי לבני:
העניין הועלה.
סלי מרידור:
הדבר השלישי, שעלה פה מזוויות שונות, והוא מהווה את השורה התחתונה, בסופו של דבר, הוא - מקומה של העליה בראש סדר העדיפויות הלאומי.
סלי מרידור:
השגרירה, שעליה לא דובר, היא שגרירה נהדרת, ועוזרת לנושא העליה.
סלי מרידור:
לא זה העניין.
סלי מרידור:
העניין הוא היכן העליה עומדת בסדר העדיפויות הלאומי של מדינת ישראל.
סלי מרידור:
אני אומר לעצמנו, ואין זה עניין של ממשלה כזו או אחרת: התקופה הארוכה בה לא היה שגריר באוקראינה היתה ביטוי שלילי בעיניי, למה שמדינת ישראל מקרינה מבחינת חשיבות העליה בסדר היום שלה.
סלי מרידור:
ככל שתיארך התקופה שלא יהיה שגריר ברוסיה, זו הקרנה שלילית לגבי מקומה של העליה בסדר היום של מדינת ישראל.
סלי מרידור:
יש תפקיד חיוני, בעיניי, לממשלת ישראל, לכנסת, לוועדה הזו, ולסוכנות היהודית, להבטיח שהעליה תהיה בראש סדר העדיפויות הלאומי.
סלי מרידור:
גם מבחינת העבודה שנעשית שם, וגם מבחינת הקליטה פה.
סלי מרידור:
זה בסיס הקיום שלנו.
סלי מרידור:
זה הנכס העיקרי שיבנה את מדינת ישראל לעתיד.
נעמי בלומנטל:
אני רוצה להודות לכם, אני חושבת שהיה כאן דיון טוב מאד, שנגע בהרבה מאד נימים שהם בנפשנו.
נעמי בלומנטל:
הקריאה שלי היא לראש הממשלה, שימנה לאלתר שגריר או שגרירה ברוסיה.
נעמי בלומנטל:
אני בהחלט מסכימה עם הדברים שאמר סלי מרידור.
נעמי בלומנטל:
בכל אופן, אנו נמשיך לעסוק בנושאים שעלו כאן.
נעמי בלומנטל:
אני מקווה, לאור הדיון ולאור הלובי החזק שיש לנו היום בכנסת לעניין, שנצעד עם המסר של חשיבות העליה קדימה.
נעמי בלומנטל:
אני פותחת את הישיבה עם נציגי התאחדויות העולים ומברכת אתכם שהגעתם לכאן.
נעמי בלומנטל:
נמצאים אתנו חברי הכנסת שבוודאי גם הם יאמרו את דברם.
נעמי בלומנטל:
על הפרק עומד למעשה תקצוב הפעילות של התאחדויות העולים.
נעמי בלומנטל:
בעבר היו לנו כבר ישיבות בנושא הזה.
נעמי בלומנטל:
עמדתי היתה, ועדיין, שבאופן עקרוני אני מברכת על קיומן של התאחדויות העולים והפעילות שלהן, ואני גם בעד כל גוף שהוא עמותה, שיהיה לו בסיס לתפעול.
נעמי בלומנטל:
אנחנו מצפים כמובן שיהיה מקסימום של עבודה בהתנדבות, ורוב העבודה בהתאחדויות, כמו גם בעמותות אחרות היא עבודה התנדבותית.
נעמי בלומנטל:
אלא שצריך להיות לזה בסיס: חדר, מזכיר או מזכירה, ובדרך-כלל רצוי גם שיהיה מנכ"ל, כדי שכל אלה יגרמו לכך שתהיה פעילות, כי קשה מאד להפעיל את ההתאחדויות כשאין לך בסיס מינימלי של מנגנון, אפילו קטן מאד.
נעמי בלומנטל:
אין ספק שצריך לקבוע איזה שהם קריטריונים ואיזו שהיא בקרה כדי שההתאחדויות תפעלנה כיאות כדי לקבל תקצוב.
נעמי בלומנטל:
לא הייתי ממליצה על תקצוב גורף אם אני לא יודעת מה עושה אותה התאחדות.
נעמי בלומנטל:
בזמנה גם הסוכנות היהודית תקצבה התאחדויות, ההקצבות האלה יורדות ואנחנו יודעים מהו מצבה של הסוכנות.
נעמי בלומנטל:
מאידך גיסא, אני חושבת שמן הראוי היה שמשרד הקליטה יסייע להתאחדויות.
נעמי בלומנטל:
לכן, אין לי פתרון לגבי גופים שונים שפועלים כהתאחדויות של כמה גופים, קבוצות עולים שמגיעות ממדינה זו או אחרת.