GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דוד אוסמו: דיברתי על פעילות גלויה אבל אני מוכרח לציין שבפעילות הסמויה ובפעילות המניעה אנחנו יותר אפקטיביים.
מרדכי יוגב: אם אין הרתעה ולא נעשה שום דבר, ולא הוגש תיק ואין בעל בית - - -
דוד אוסמו: לא.
דוד אוסמו: הוגשו אדוני היושב ראש.
דוד אוסמו: הוגשו מספר כתבי אישום אבל כרגע עדיין לא הגיעו למיצוי ההליכים.
דוד אוסמו: אנחנו גם בקשר עם גורמי הפרקליטות הצבאית.
דוד אוסמו: בדרך כלל אלה פלסטינים שעושים את זה מטבע הדברים והם נשפטים בפרקליטות הצבאית.
דוד אוסמו: אנחנו קיימנו דיונים כדי שהתיקים האלה יקבלו עדיפות בטיפול אצל גורמי התביעה הצבאית וגם במסגרת בתי המשפט הצבאיים.
דוד אוסמו: אני רוצה מספר מילים, וכאן אני לא אוכל לפרט יותר, אבל אני אומר מספר מילים לגבי הפעילות הסמויה, אני קורא לזה פעילות אכיפה סמויה.
דוד אוסמו: אנחנו יודעים על מקומות מועדים ואנחנו פועלים במסגרת סמויה לבצע מניעה, לבצע תפיסות, וככל שבמסגרת הפעילות המודיעינית הזאת, נקרא לה כך, אנחנו מגיעים לחשודים כאלה ואחרים, אז אנחנו פועלים גם במישור המודיעיני.
דוד אוסמו: כאן הפעילות היא הרבה יותר עמוקה ולטעמי היא גם זוכה לשבחים של המינהל האזרחי.
מרדכי יוגב: אבל זה לא עוצר.
מרדכי יוגב: אנחנו כאן בפול גז בניוטרל.
מרדכי יוגב: הגברנו את הפעילות.
מרדכי יוגב: מה צריך לעשות, אני שואל אתכם, אני שואל את הדרג המשפטי, אולי חסר סד"כ, היכן נקודת התורפה שאם נפעל אחרת, אולי נצליח יותר.
מרדכי יוגב: אולי להטיל קנס, אולי אנחנו צריכים לחוקק משהו.
דוד אוסמו: ראשית, יש מיעוט תלונות.
דוד אוסמו: זאת אומרת, לא תמיד מקבלים.
דוד אוסמו: כאשר מקבלים תלונות - - -
מרדכי יוגב: מיעוט תלונות, כי התייאשו.
מרדכי יוגב: כי זה לא עוזר.
דוד אוסמו: אני לא יודע.
דוד אוסמו: אדוני, אנחנו יודעים לטפל על סמך תלונות.
דוד אוסמו: ככל שיש תלונות, ככל שנותנים חוות דעת - - -
קריאה: אבל לא צריך את התלונה.
קריאה: מזהים שיש מיליוני קובים.
שלמה ועקנין: אני יכול לשלוח לך סרטונים על גניבות מים.
שלמה ועקנין: רואים את הבית.
דוד אוסמו: אל תשלח לי סרטון.
דוד אוסמו: פשוט תלך לתחנת המשטרה ותתלונן.
דוד אוסמו: כמה פעמים הלכת להתלונן?
בני אלבז: אני מזכיר לך שלקחנו שתי מכוניות קידוח - - -
מרדכי יוגב: עצרו רגע אחד.
מרדכי יוגב: אנחנו קצת מסתובבים כאן סחור-סחור ואני חושב שאחד מהדברים שאנחנו כאן צריכים לבקש, ואני אבקש, המינהל האזרחי הוא השולט בכיפה.
מרדכי יוגב: המכה הזאת של גניבות המים היא מכת מדינה בשטח הזה במיוחד ובמוקדים מסוימים במיוחד.
מרדכי יוגב: לנסות לאתר מה הדברים בעטיין אנחנו מסתובבים סביב-סביב.
מרדכי יוגב: כמו שאנחנו מברכים על החלק הראשון של הישיבה מאוד מאוד, ונכנסנו לתכנית עבודה ואנחנו שם, אנחנו נוכל להיות במכת מדינה כאשר כל תכנית העבודה הזאת, גם היא תיפרץ.
מרדכי יוגב: לא יעזור אם נשריין את הצינור מפני קידוח.
מרדכי יוגב: אנחנו צריכים לחפש מה המשטרה צריכה, האם זה כוח אדם, האם זאת העברה לפרקליטות, האם זה חוסר ענישה מרתיעה, האם זה מחסור במים אצל הפלסטינים.
מרדכי יוגב: היכן הנקודות בכל המעגל הזה שאם ניגע בהן ונעשה משהו אחרת, נוכל להועיל.
אחוות בן חור: קודם כל, יש בעיה משאבית.
אחוות בן חור: כמו שאתה מכיר ויודע למינהל האזרחי בעצם אין שום משאבים בנושא אכיפת המים.
אחוות בן חור: כל מה שאנחנו עושים, זה על חשבון דברים אחרים.
אחוות בן חור: גם יחידת המים שבני מספר לך, אלה פלסטינים.
אחוות בן חור: אני בדחילו ורחימו מסכים שהם יפעלו נגד פלסטינים אחרים.
אחוות בן חור: כבר יש לי פלסטינים עובדים שלי שהרשות הכניסה אותם לבית סוהר ולא הצלחתי להוציא אותם.
מרדכי יוגב: זה הצפ"א, יחידת הפיקוח?
בני אלבז: זו יחידה שלי.
אחוות בן חור: הצפ"א זה משהו אחר.
אחוות בן חור: זו יחידה של גיורא, של רשות המים ולי אין שליטה עליה.
אחוות בן חור: אנחנו עובדים בתיאום אבל זאת הפעלה שמופעלת על ידי רשות המים.
אחוות בן חור: למינהל האזרחי, יחידת הפיקוח היא לא במנדט שלה.
אחוות בן חור: כל מה שהיא עושה בהקשר הזה, זה על חשבון דברים אחרים שהם כן במנדט שלה.
אחוות בן חור: לכן אנחנו עושים את המקסימום שאנחנו יכולים בלי משאבים.
אחוות בן חור: זה פעם אחת.
אחוות בן חור: ככל שיהיו יותר משאבים, פעילות, כדי לייצר תפיסה פיזית של אנשים ולא רק ניתוקים של צנרת וטפטפות, יכול להיות שתהיה יותר מוצלחת, ואז גם היכולת להגיש כתבי אישום ולבוא לקצה עם פעולות הרבה יותר משמעותיות, ייצרו יותר הרתעה בעניין הזה.
אחוות בן חור: אני גם לא יודע, וזה אולי קצין האח"ק והיועמ"ש יודעים, עד כמה מבחינה חקיקתית יש כאן בכלל יכולת לייצר הרתעה.
אחוות בן חור: זאת אומרת, הוא כבר נתפס, הוא גנב, מה בדיוק יקרה אתו?
יעל כהן-פארן: אין ענישה על זה?
אחוות בן חור: אני חושב שהיא לא אוטומטית.
קריאה: זה נחשב לעבירות הרף הנמוכות.
אחוות בן חור: זה רף מאוד מאוד נמוך.
אחוות בן חור: זאת לא ענישה שהולמת את גודל האירוע.
מרדכי יוגב: כמו לצורך העניין עפיפון, גרעין יותר מסוכן אבל זאת מכת מדינה וזה הופך קשה, עושים איזשהו סוויצ' וחושבים מה עושים.
אחוות בן חור: נכון.
אחוות בן חור: לכן מרגע שהגדרנו את האירוע הזה של המים ביהודה ושומרון – בכלל, אבל במקרה הזה ביהודה ושומרון - כדבר מאוד מאוד משמעותי, צריך לתת גם בהקשר הזה הסתכלות אחרת.
אחוות בן חור: אני חושב ששווה לבחון חקיקה יותר נוקשה.
אחוות בן חור: אבל זה מתחיל בזה שאנחנו יכולים בכלל לתפוס אנשים ולתת למשטרה את התשתית הראייתית שהיא צריכה.
אחוות בן חור: היום הדבר הזה הוא מאוד מאוד קשה בגלל בעיה משאבית של הגופים שמטפלים באירוע הזה.
מרדכי יוגב: ליחידת הפיקוח של מרקו בן-שבת אין סמכות לעשות גם את זה?
אחוות בן חור: לא, יש לה סמכות.
אחוות בן חור: סמכות יש.
אחוות בן חור: זה לא נמצא בתוך סל הדברים שהיא אמונה עליהם.
אחוות בן חור: סמכות יש לה בכל.
אחוות בן חור: מי שאמון על הדבר הזה, זה צפ"א.
מרדכי יוגב: בעבר שאלתי על דברים אחרים, על נאמנים למשטרת ישראל בנושא בטיחות בדרכים ובנושאים אחרים.
מרדכי יוגב: האם המינהל לא יכול לקחת גם מתנדבים כמו שיש לנו מתנדבים במשמר הגבול?
קובי אלירז: זה לא הכיוון כאן.
קובי אלירז: אני חושב שכבר עולה כאן שלוש שנים הנושא הזה של צפ"א.
קובי אלירז: אני אומר שהוא כן צריך לפתוח אותו.
קובי אלירז: אני לא יודע אם זה הפורום.
קובי אלירז: אבל צפ"א היום, כפי שאמר כאן רמ"א, זה חיל פלסטינים שבעיקר - - -
מרדכי יוגב: צפ"א זה של גיורא, של רשות המים.
קובי אלירז: רגע.
קובי אלירז: זה של רשות המים.
מרדכי יוגב: אמרו שיש רק צוות אחד ביו"ש.
קובי אלירז: אבל צפ"א הזה בסוף לא עושה אכיפה.
קובי אלירז: היא יותר מתעל ונקרא לזה מכוון את הקידוחים באקוויפר ההר, הוא מכוון את אספקת המים, הוא לא עושה אכיפה.
קובי אלירז: אני חושב שרשות המים הייתה יכולה, כי אנחנו לא יכולים, בסוף כל הזמן בעיית כוח אדם במינהל האזרחי עולה בכל דיון ובכל אירוע.
קובי אלירז: האם רשות המים שיש לה את היכולות שלה, יכולה ל- - -
מרדכי יוגב: יש כבר תאריך לדיון אצל דיכטר.
מרדכי יוגב: ב-2 ביולי.
קובי אלירז: אני אומר את זה בעדינות.
קובי אלירז: אין לנו בעיית מים לא בגלל אכיפה, על אף מה שאמרו כאן כולם.
קובי אלירז: האכיפה, נשארנו באותו מקום.
קובי אלירז: כמעט באותו מקום.
קובי אלירז: יש יותר ניתוקים, אבל אין לנו שם אכיפה וגם אין לנו חקיקה רצינית שהולמת את זה וגם אין לנו פיקוח.
קובי אלירז: בדבר הזה לא התקדמנו.
קובי אלירז: צר לי לומר את זה, אבל ההתקדמות בזה היא קטנה.
קובי אלירז: מה שבני עושה ורמ"א עושים וולנטרית, זה לא מביא את התוספת המשמעותית.
קובי אלירז: אני חושב שאם רשות המים הייתה יכולה להירתם כאן
קובי אלירז: גם בתוספת תקנים שלה לצפ"א ועם פיקוח שהיא תביא, ולא רק איזושהי, נקרא לזה, הכוונה של אקוויפר ההר, כי היום הם סוג של כל אחד נמצא בד' אמותיו, שרואה שאין עוד קידוחים, אבל אלה לא גניבות מים וזאת לא מניעה.
מרדכי יוגב: נצטרך להיות קצרים יותר בגלל חוסר הזמן.
מרדכי יוגב: אנחנו נעשה עכשיו סבב קצר.
יעל כהן-פארן: ברשותך, אני רוצה לומר משהו.
יעל כהן-פארן: יש לי כאן משהו עקרוני לומר ולמשהו אולי להתייחס ברמה הפרקטית.
יעל כהן-פארן: קודם כל, עקרונית ברור שאנחנו חלוקים פוליטית על כל המצב והפתרון הראוי למצב ביהודה ושומרון.
יעל כהן-פארן: אבל מה שעולה כאן בדיון זאת התוצאה של הגישה שלכם, של התנהלות שהיא סיפוח זו חל של שטחי C.
מרדכי יוגב: אני מבקש לעצור אותך.
מרדכי יוגב: הישיבה היא לא פוליטית אלא היא מקצועית.
מרדכי יוגב: אנחנו דואגים לפלסטינים כמו שאנחנו דואגים ליהודים.
יעל כהן-פארן: בדיוק.
יעל כהן-פארן: אני לא רואה שדואגים לפלסטינים כמו שדואגים ליהודים.
מרדכי יוגב: לא היית כאן בתחילת הישיבה.
מרדכי יוגב: אני צריך לעצור אותך.
יעל כהן-פארן: אני מצטערת שלא הגעתי בתחילת הישיבה אבל היה לי דיון בוועדת הפנים.
מרדכי יוגב: היה כאן אפילו מוסי רז, שומר מספיק מצד מסוים.
יעל כהן-פארן: אני מגיעה לחלק הישיבה בו דנים על גניבות המים ואני מצטערת לומר שיש כאן בעיה.
יעל כהן-פארן: אני חשה שאין שום שיח עם הצד השני על תשתיות מים, אין להם תשתיות מים.
יעל כהן-פארן: אני לא אומרת שזה בסדר שהם גונבים.
יעל כהן-פארן: זה לא בסדר שהם גונבים אבל האם יש להם תשתיות מים מספקות שימנעו את הגניבה?
יעל כהן-פארן: יש להם קולחין?
יעל כהן-פארן: הרי החקלאות בארץ מושקית בעיקר בקולחין.
יעל כהן-פארן: יש להם תשתיות קולחין?
מרדכי יוגב: אני אשמח שתבואי לכל הישיבות.
מרדכי יוגב: מנסים, משתדלים לשכנע אותם שישתמשו בתשתיות קולחין.
מרדכי יוגב: זה גם עלה כאן בתחילת הישיבה.
מרדכי יוגב: הם לא משתמשים אבל הם עכשיו העלו שהם רוצים אל בירה להשתמש אולי.
בני אלבז: אני עושה פרויקט עכשיו בפעם הראשונה באזור שכם, מדיר שער, לבצע מספר דונמים עם מים מושבים.
מרדכי יוגב: משתדלים לשכנע אותם.
בני אלבז: כעיקרון הם מתנגדים להשתמש במים מושבים.
מרדכי יוגב: יעל, אלה שאלות שנדונו כאן.
קובי אלירז: חד משמעית, כמשרד ביטחון אנחנו עם משרד התשתיות, אם לפני כמה שנים אולי רצו לתת להם לדאוג על ידי אקוויפר ההר, אנחנו, מדינת ישראל היום מספקת בצורה מספקת פלוס, פלוס, פלוס, לכלל האוכלוסייה בצפי של עד 2040 לכלל האוכלוסייה על פי הנתונים המחמירים.
קובי אלירז: אין בן אדם שלא יהיו לו מים.
קובי אלירז: כל הגניבות האלה הן לא עילה לשום דבר שקשור לתצרוכת המים.
קובי אלירז: לכולם יש מים.
קובי אלירז: נאמר כאן במפורש שאנחנו נותנים לכל פלסטיני את אותה מידה שמקבל כל אזרח ישראלי על פי המדדים של מדינת ישראל במקומות החמורים.
רונית סלע: יש ישובים שלא מחוברים למים.
בני אלבז: אין דבר כזה.
רונית סלע: נצא אתכם לסיור ונראה לכם.
יעל כהן-פארן: האם יש ישובים שלא מחוברים למים?
רונית סלע: ודאי שיש.
רונית סלע: אתה מדבר על המקרו, אבל במיקרו בוודאי שיש.
מרדכי יוגב: אני מבקש לא לנהל כאן דיונים פנימיים.
יעל כהן-פארן: אני רוצה לשאול לגבי הנושא של הצד השני של המים וזה הטיפול בשפכים.
יעל כהן-פארן: אנחנו עדיין עדים לכל כך הרבה מקרים, והיו לנו על זה שיחות, גם עם גיורא שחם, על למשל אזור של נחל חדרה, אגן ההיקוות שלו שם זורם ביוב גולמי שזורם לנחל ומגיע לבקעא, מגיע לחדרה.
מרדכי יוגב: יעל, אני עוצר אותך.
מרדכי יוגב: אני מזמין אותך להיות שותפה.
מרדכי יוגב: תקבלי ממני לוח קיום הישיבות.
מרדכי יוגב: נשלח לך את הסיכום של איכות הסביבה.
מרדכי יוגב: יש לנו את כל ההתקדמות של המט"שים ואת כל המעקב אחרי הוודיות.
מרדכי יוגב: היה הרבה על נחל שכם ועל המט"שים.
מרדכי יוגב: אנחנו עוקבים גם על התפר, גם בצד זה וגם בצד זה, מה מתקדם ברשות הפלסטינית בעניין, מה עושים אצלנו בראש הנחל כגיבוי בתוך מועצה אזורית עמק חפר, כגיבוי למה שהם עושים.
מרדכי יוגב: כל זה נדון בישיבת איכות סביבה כאן בשבועות האחרונים.
מרדכי יוגב: אנחנו עכשיו לא נוכל להתייחס.
מרדכי יוגב: בעניין הזה אני מבקש, אחת משורות הסיכום, שכן תקיימו איזשהו דיון לגבי הפערים ושילחו אלינו לוועדה מה אתם מבקשים מאתנו כולל בצד החקיקתי.
מרדכי יוגב: קרי, האם להחמיר קנסות על גניבות מים כמכת מדינה.
מרדכי יוגב: קרי, מה נדרש מאתנו.
מרדכי יוגב: שילחו אלינו ואנחנו נשתדל בנקודה הזאת.
מרדכי יוגב: נאמר אפילו שאם חסר מים לפלסטינים.
מרדכי יוגב: זה סעיף.
מרדכי יוגב: מה הנסיבות בעטיין זה קורה או האם זה טבע האדם.
מרדכי יוגב: בתוך זה גם מה המשטרה יכולה לעשות אחרת או בשילוביות של פקחים כאלה או פקחים אחרים כולל מתנדבים שהצענו אותם בנאמנות, גם לאתרים ארכיאולוגיים וגם לדברים אחרים.
מרדכי יוגב: יש אנשים שאכפת להם.
מרדכי יוגב: כולל להטיל את זה על הרשויות בתחומן.
מרדכי יוגב: דיברתי בישיבה הקודמת הכבדה יותר, האסטרטגית, להחזיר את שליטת הרשויות על גבולותיהן כפי שהיה לפני הסכמי אוסלו לצורך אכיפה ומניעה.
מרדכי יוגב: זה כבר עניין אסטרטגי, רמ"א, ולא לענייננו.
מרדכי יוגב: סבב קצר של המשתתפים.
מרדכי יוגב: כל מי שיש לו מה לומר.
גיורא שחם: אם אפשר, אני מבקש להתייחס לכמה נקודות.
גיורא שחם: אני אדבר עכשיו כי הזמן מתקצר ואני חייב לעזוב.
גיורא שחם: בכל זאת רציתי להשמיע כמה דברים, בהיבטים שמתקשרים לסוגיה של המים עצמם, גם בעניין של החיבורים הפירטיים, הגניבות וכך הלאה.
גיורא שחם: אתה מציג את זה כמכת מדינה.
גיורא שחם: זאת לא מכת מדינה בישראל.
מרדכי יוגב: ביו"ש.
גיורא שחם: זה אירוע מאוד משמעותי באיו"ש.
גיורא שחם: בארץ כמעט ואין חיבורים פירטיים כאלה.
גיורא שחם: אין כמעט גניבות.
גיורא שחם: הבעיה היא גם חברתית, היא גם פוליטית, היא גם סביבתית, היא גם כלכלית.
גיורא שחם: למשל, אם אנחנו ניקח לדוגמה את אזור הברדלה או את אזור הג'יפתליק, שם התופעה היא מאוד בולטת, נחל פרעה שיורד משכם, נהג לזרום לפני שנים בהיקפים גדולים מאוד, והמוזאין שם, האיכרים שגרים במרחב הזה, נהגו לשאוב ממנו במשאבות והיו להם גם קידוחים.
גיורא שחם: הפיתוח שנעשה בצד המזרחי, באגן המזרחי של אקוויפר ההר, למעשה הפסיק את הזרימה במוצאי הקליחה הטבעיים של הנביעות.
גיורא שחם: כתוצאה מכך למעשה המערכת הפכה להיות מערכת נשלטת על ידי קווי מים ואספקה.
גיורא שחם: אותם אלה שיושבים שם ורוצים להתפרנס, זה אותו דבר בברדלה, שהיו נביעות גדולות מאוד שלמעשה אוחזו על ידי הקידוחים.
גיורא שחם: מה לעשות, כך מתקדם העולם.
גיורא שחם: גם הירקון נבע פעם 300 מיליון קוב ונאחז על ידי זה והיום מספקים את המים דרך צנרת.
גיורא שחם: סובי סובי ממטרה, צינורות, עורקי הנגב.
גיורא שחם: כך אמר השיר.
גיורא שחם: המים נכנסו לתוך העורקים האלה.
גיורא שחם: המענה שניתן על ידי אספקה לאוכלוסייה הפלסטינית, גם בברדלה וגם במרחב של הג'יפתליק נשה על ידי זה שישראל מוכרת לרשות הפלסטינית והרשות הפלסטינית אמורה למכור את המים לצרכנים שלה כפי שנעשה בכל מקום.
גיורא שחם: מה לעשות, המים עולים ביוקר ויש שם אנשים שיושבים והם לא רוצים לשלם.
גיורא שחם: הרשות הפלסטינית נפגעת לא פחות.
גיורא שחם: אנחנו נפגעים ברמה מאזנית, הם נפגעים באופן קשה מבחינה כלכלית מפני שאנחנו את הגניבות האלה רואים כאילו נצרכו על ידי הפלסטינים ומקזזים להם את זה מכספי המיסים.
גיורא שחם: לכן בשיחות שלי, בדיאלוגים שלי מול נציגי הרשות הפלסטינית, הם כואבים מאוד את העניין הזה מפני שזה נזק כספי.
גיורא שחם: גם כך אין להם יותר מדי עודפי מים.
גיורא שחם: שאלת את השאלה של המענה.
גיורא שחם: אני לא מאמין ביכולת.
גיורא שחם: יש כאן סוגיות הרבה יותר חמורות ביטחוניות באיו"ש מאשר להתעסק עם גנבי מים.
גיורא שחם: אני כן מאמין בהתמדה שלנו, בשיטה הזאת של ג'וליאני, כך הוא ניקה את ניו יורק, להתמיד יום יום, כל היום, להשגיח על המצב הזה.
גיורא שחם: בוצע חיבור – לנתק אותו.
גיורא שחם: אנחנו נערכים יחד בשיתוף פעולה מלא עם המינהל האזרחי, ביני ובין ראש המינהל האזרחי ובין גורמי השטח עם מקורות.
גיורא שחם: מקורות היא כלי ביצוע לעניין הזה מפני שהסתייעות ביחידת המים הפלסטינית היא מאוד בעייתית לאירועים האלה.
גיורא שחם: אני ביליתי השבוע חצי יום בברדלה בלי קשר לישיבה.
גיורא שחם: אנחנו מתכוונים להתלבש על זה בתכנית סדורה מבצעית, בתיאום מלא עם הצבא.
בני אלבז: כולל אמצעים טכנולוגיים.
גיורא שחם: אמצעים טכנולוגיים יחד עם הצבא כי כניסה לאזורים האלה היא כניסה מסוכנת.
מרדכי יוגב: מכיוון שמדובר ביהודה ושומרון, קובי, היה שותף לזה סבירסקי.
מרדכי יוגב: אפשר לשתף בזה היום ראש חטיבת ההתיישבות החדש.
מרדכי יוגב: הוא היה מוכן להיות שותף תקציבי.
גיורא שחם: אני רק הערתי והארתי.
גיורא שחם: אני רוצה לדבר על כמה פערים שיש לנו.
גיורא שחם: סוגיות הפיתוח של מערכות המים למעט הקווים עצמם קשורים לתחנות שאיבה, בריכות מים וכך הלאה.
גיורא שחם: אלה דברים שיש נוכחות בשטח.
גיורא שחם: הנוכחות בשטח היא נוכחות לא היכן שאנחנו רוצים אלא בנקודות שקשורות לתכנון ההנדסי.
גיורא שחם: למשל, בריכת מים לא יכולה להיות בעמק אלא היא חייבת להיות על ההר.
גיורא שחם: הסוגיות של המקרקעין הן סוגיות כבדות מאוד מבחינת בעלויות, הסדרים, אפוטרופוסים.
גיורא שחם: הדברים לוקחים זמן מפני שהרגישות היא גבוהה ולכן הלחץ לקדם ולקדם, יש כאן מגבלות אובייקטיביות של חסמים גם סטטוטוריים וגם קנייניים שההיערכות אליהם לוקחת זמן.
גיורא שחם: אי אפשר לעשות את הדברים האלה מהיום למחר.
גיורא שחם: סוגיה שלישית.
גיורא שחם: על העניין של החיבורים דיברתי.
גיורא שחם: עניין האיגומים הזמניים.
גיורא שחם: תראו, אני רוצה להאמין שמה שבני אמר שנפתרה בעיית המים באזורים הגבוהים כתוצאה מגניבות המים האלה, נפתרה לגמרי.
גיורא שחם: הקיץ עוד לפנינו.
גיורא שחם: אנחנו עוד לא הגענו לאוגוסט, לשיא החום ולשיא הצריכה של המים.
גיורא שחם: אני מעריך שעדיין יידרשו תגבורים.
גיורא שחם: רשות המים עשתה בשנים האחרונות מאמצים גדולים מאוד כדי להביא מים.
גיורא שחם: גם הקמה של איגומים זמניים אבל גם תגבור במכליות מים.
גיורא שחם: זה הון תועפות וכולו עד היום הלך על חשבון התקציב השוטף של רשות המים ומאוד מאוד מעיק על התקציב הזה.
גיורא שחם: אני יודע שנבדק איזה מסלול בהתקשר למה שאמרת עכשיו מול החטיבה להתיישבות.
גיורא שחם: צריך למצות את זה.
גיורא שחם: אני פונה גם אליכם ככל שאתם עוסקים בעניין הזה, לבחון מול אג"ת תקציב תוספתי לעניין מפני שזה הולך על חשבון פעולות מאוד חשובות.
גיורא שחם: הפעולה, לא שהיא לא חשובה אבל היא נוגסת בבשר החי של התקציב השוטף של רשות המים.
גיורא שחם: סוגיה נוספת שאני רוצה להציג כפער היא הסיפור של החקלאות הבלתי מוסדרת בעמק שילה ובמרחב עלי.
גיורא שחם: עם כל הרצון להרחיב שם את החקלאות, זה משפיע באופן ישיר על אמינות האספקה לשימושי הבית במרחב הזה.
גיורא שחם: אני, לפי מיטב בדיקותיי, גם מול חטיבת ההסדרה אצלנו וגם מול משרד החקלאות, לא כל החקלאות מתוכננת ומוסדרת.
גיורא שחם: צריך להיות ברור שמי שנטע גפן או נטע מטע זיתים והוא חייב להשקות אותו כי אחרת זה יתייבש, והוא פותח את המים, ואני יודע שיש כאן מערכת של אופטימיזציה וכך הלאה שיודעת מתי לפתוח ומתי לסגור, אין ספק שזה משפיע.
גיורא שחם: חייבים לעשות בקרה על הדברים האלה כי בסופו של יום עד שתגיע להבשלה מלאה תכנית הפיתוח הכוללת של ציר חוצה שומרון וגב ההר הצפוני והמזרחי.
מרדכי יוגב: אני עוצר אותך.
גיורא שחם: עוד הערה אחרונה.
גיורא שחם: הסוגיה של זיהום השפכים.
גיורא שחם: זיהום השפכים נובע בחלקו, מכיוון שזאת רוב האוכלוסייה מההתיישבות, כמובן מהאוכלוסייה הפלסטינית אבל גם מההתיישבות הישראלית, זה אירוע מתמשך שמסכן את מקור המים החשוב של ישראל, אקוויפר ההר.
גיורא שחם: אני מתייחס לאריאל, אני מתייחס לסלפית, אני מתייחס לברקן, אני מתייחס לעלי ושילה, אני מתייחס לירושלים המזרחית ועוד רבים.
גיורא שחם: הסוגיה של השפכים לא מטופלת כמו שצריך.
גיורא שחם: אנחנו עושים עכשיו מאמץ גדול לסלק את החרפה הסביבתית מנחל קדרון.
גיורא שחם: זה הוצג עכשיו ואני מקווה שכבר הקיץ הזה ייכנסו להתחיל את העבודות אבל ים של ביוב זורם על המחשופים של אקוויפר ההר.
גיורא שחם: מסכן את מקורות המים של ישראל.
גיורא שחם: הנושא הזה לא מטופל ברמה המערכתית כי הוא קשה לטיפול.
גיורא שחם: אני לא בא בטענות אלא אני אומר.
מרדכי יוגב: בהתיישבות היהודית הוא מטופל באכיפה.
גיורא שחם: לא אריאל.
יעל כהן-פארן: לאריאל אין טיפול?
מרדכי יוגב: יש מתקנים.
מרדכי יוגב: אין מקום שאין בו מתקן.
גיורא שחם: אני טיפלתי באריאל בשנת 2000, לפני 18 שנים.
גיורא שחם: שום דבר לא השתנה.
גיורא שחם: כרגע מניחים קו שאמור להתחבר לשפדן.
גיורא שחם: זה קו שנמשך שנים עם בעיות ביצוע מאוד כבדות.
גיורא שחם: אני מקווה שתוך שנתיים זה יסתיים.
גיורא שחם: זה אמור לתת פתרון.
מאיר שילה: מועצה אזורית מטה בנימין.
מאיר שילה: אני מדבר על ההתיישבות היהודית.
מאיר שילה: כאן מתנהל דיון, כמעט שעתיים, ולא נגעו בו בהתיישבות היהודית.
מאיר שילה: משום מה היא לא קיימת במערך הזה.
מאיר שילה: אנחנו התעסקנו רק בפלסטינים.
מאיר שילה: הכול בסדר, אנחנו גם דואגים לפלסטינים.
מאיר שילה: אני רוצה להתייחס לדבר אחד.
מרדכי יוגב: הגזמת, אבל תהיה קצר.
מאיר שילה: אהיה קצר.
מאיר שילה: החברים לקחו כאן את רוב הזמן.
מאיר שילה: יש לנו גם מה לומר ואני רוצה להעיר על מה שאמר גיורא.
מאיר שילה: מה שאמר גיורא, הוא עכשיו השמיט את כל החקלאות שנוצרה מאז מלחמת ששת שימים, מה שנקרא בשטחים שהם מעבר לקו הירוק.
מאיר שילה: גם כל בקעת הירדן לא מוסדרת.
מאיר שילה: אז בוא, לא ניתפס לזה.
מאיר שילה: שום דבר לא מוסדר מבחינתך, אבל יש לכל המקומות האלה חוזים של החטיבה להתיישבות כבר 30 אם לא 40 שנים, שקיימים במדינת ישראל.
מאיר שילה: זה שלא השכילו לעשות את הסידורים הרישומיים שלהם, זה לא אומר שהאדמות האלה לא מוסדרות.
מאיר שילה: בואו נשים את הדברים האמיתיים.
מרדכי יוגב: הנושא הבא.
מרדכי יוגב: כותרות.
מרדכי יוגב: לא נפתח עכשיו דיון.
מאיר שילה: אני רוצה כן להעיר על דברים שנאמרו.
גיורא שחם: לא התייחסתי לזה.
גיורא שחם: התייחסתי למגבלת המים.
מאיר שילה: אני בכלל לא אופטימי לגבי הדברים שנאמרו כאן.
מאיר שילה: אנחנו נמצאים בשטח.
מאיר שילה: היו לנו לפני חודשיים שני אירועים בהם הייתה הפסקת מים דווקא באזור תפוח בגלל בעיות חשמל וכולי.
מאיר שילה: הצליחו להתגבר על זה.
מאיר שילה: מקורות הצליחה להתגבר על זה.
מאיר שילה: אלה היו סנוניות ראשונות.
מאיר שילה: לפני שבוע הייתה תקלה על קו המים שמזין את תפוח, נכנסנו ללחץ שעוד מעט לא יהיו לנו מים.
מאיר שילה: הסנוניות האלה מגיעות עוד מעט.
מאיר שילה: הסנוניות האלה של משברי מים שאנחנו צופים אותם בזמן הקרוב.
מאיר שילה: לא התייחסתם לזמן הקרוב כי אתם מדברים כל הזמן על מה שיהיה ויהיה ויהיה.
מאיר שילה: בינתיים אנחנו נערכים לזה.
מאיר שילה: בשטח אין לנו את הפתרונות האלה.
מאיר שילה: איגומי החירום שהיו אמורים לקום כבר, עוד לא קמו.
מאיר שילה: מה שקם בשנה שעברה קם, אבל לא קמו מסיבה מאוד פשוטה, שהתקציב שהיה מיועד ל-2018 לא מומש.
מאיר שילה: צדק גיורא ואמר שלא מצאו את הדרך איך להעביר תקציב.
מאיר שילה: זה יושב כאן בוועדת הכספים וזה היה צריך לעבור דרך רשות המים או דרך החטיבה להתיישבות, שזאת עכשיו האופציה להעביר את התקציב הזה.
מאיר שילה: התקציב הזה כבר היה צריך להיות ממומש.
מאיר שילה: אנחנו היום נמצאים בפתחו של משבר והתקציב הזה לא ממומש.
מאיר שילה: אני רוצה להתייחס לעוד שתי הערות קצרות והייתי רוצה לשמוע ממקורות כי בעצם מה שמעניין אותנו באמת אלה הדברים שרצים בדרך.
מאיר שילה: האחד, נושא של קדומים, קו נבי אליאס, מה הצפי של הקמת הקו הזה אם בכלל, כי זה בעצם העתיד של כל האזור הזה.
מאיר שילה: זאת אומרת, ההולכה של המים לנקודה הזאת.
מאיר שילה: אני שמח לשמוע שהקידוח יוצא לדרך.
מאיר שילה: אבל זה מה שבעצם יביא את המים לשם ולא שום גיבוי אחר.
מאיר שילה: דבר שני אליו אני רוצה להתייחס הנושא של בריכת 850 באחיה מזרח, מה שנקרא אצלנו במושגים שלנו תכלת.
מאיר שילה: הבריכה הזאת שהייתה אמורה להקים מקורות, עצרה עכשיו בגלל בעיות סטטוטוריות.
מאיר שילה: אין בעיה סטטוטורית של השטח עצמו.
מאיר שילה: מקורות תכננה שם את הבריכה על אדמות מדינה.
מאיר שילה: יש שאלות של דרכי גישה ואישור דרכי גישה.
מאיר שילה: אנחנו יודעים שגם את זה אפשר לפתור בהפקעות כאלה ואחרות אבל לא יכול להיות שבמקום הכי גבוה – ומה שאמר קודם גיורא – את הבריכה מקימים על הר ולא מקימים בבקעה.
מאיר שילה: זה המקום הכי גבוה, זה המקום שמספק מים - אגב, הכי קרוב למגדלים בשביל לספק את המים – ושם צריך להקים את הבריכה הזאת.
מאיר שילה: בגלל שאלות כאלה ואחרות, הבריכה הזאת הייתה יכולה להיות בעבודה.
מאיר שילה: מקורות מחכה לאישור לצאת לדרך ולא נותנים לה.
מאיר שילה: אז לא לחפש פתרונות אחרים.
מרדכי יוגב: את השאלה שאלת.
מרדכי יוגב: אמר רמ"א שיש בעיות סטטוטוריות קשות.
מרדכי יוגב: בדקה שתשאיר לו, נשמע את התשובה שלו.
מרדכי יוגב: מי עוד רצה להתייחס?
מרדכי יוגב: הייעוץ המשפטי.
להט שמש: שתי מילים לגבי שני עניינים שעלו כאן.
להט שמש: הנושא החשוב מבחינת האכיפה הפלילית.
להט שמש: דוד, אני לא קיבלתי את הנתונים ואני גם לא יודע האם צריך שיח שלנו מול התביעה הצבאית.
להט שמש: אנחנו נשמח ואז נוכל לקדם את זה גם אם מדובר באכיפה פלילית.
להט שמש: כמובן שצריך יהיה לקדם תיקוני חקיקה כאלה ואחרים, נבחן אותם ונציג לרמ"א וכמובן הכול מתואם עם סגן שר הביטחון.
להט שמש: את הכול אפשר לבחון.
להט שמש: מעבר לזה אני אומר משהו בהתייחס לדבריו של ידידי מאיר.
להט שמש: אני אומר ממקום צנוע.
להט שמש: כל העבודה הטובה שנעשתה כאן בתכנון, הכול מגיע ונולד כתוצאה של צרכים שרמ"א נתן לנו בשנה-שנתיים האחרונות, וגם מתקיימות פגישות אינטנסיביות של הגורמים במינהל האזרחי, יועמ"ש, מקורות, רשות המים אם צריך, פותרים את הבעיות ולכן יש גם התקדמות יפה.
להט שמש: לכן אני אומר בזהירות שיש דברים שאתה לא מכיר.
להט שמש: אלה דברים פנימיים ועובדים עליהם ולכן גם הסטטוס שאתה מכיר, הוא לא תמיד סופי אבל הדברים מתקדמים ומוצאים פתרונות.
מרדכי יוגב: אני לא הבנתי שני דברים.
מרדכי יוגב: איגומים זמניים, לא מומש תקציב ומה אנחנו צריכים לעשות כדי שזה יקרה?
מרדכי יוגב: תאירו את עיני בין בישיבה הזאת ובין בישיבה הבאה, אני אומר גם לכם וגם לקובי, לגבי מה שתקוע כאן.
אחוות בן חור: זה לא קשור אלינו.
מרדכי יוגב: לא ברור לי מה אנחנו צריכים לחלץ.
מרדכי יוגב: חשבתי שמועצות לא מימשו את ההקמות.
מרדכי יוגב: זה אני זוכר משנה שעברה.
בני אלבז: היה תקציב במשרד הפנים.
גיורא שחם: אבל עדיין חסר תקציב.
גיורא שחם: היה איזה שיח עם ההסתדרות הציונית שהיא באמת תיקח חלק בזה אבל הוא לא הבשיל.
גיורא שחם: אין תקציב תוספתי לא לאיגומים וכמובן לא להפעלה של ארמדת המכליות במקומות שאין איגומים וצריך לספק את המים במקום שהמים נגמרו.
מרדכי יוגב: הדבר האחרון.
מרדכי יוגב: אתה דיווחת או תשובה אחת נתבקשה, מתי הקווים הראשיים של קדומים, קו 55 הגדול, זה 2022?
מרדכי יוגב: על מה אנחנו מדברים בתכנית עבודה?
אחוות בן חור: קרלוס אמר.
אחוות בן חור: 2022.
מרדכי יוגב: והסטטוטוריקה של בריכה, בינתיים אמרתם שאתם מתגברים והקו ייתן למגדלים בלי בריכה.
אחוות בן חור: אני הסברתי.
אחוות בן חור: היה אפשר ללכת לשני כיוונים.
אחוות בן חור: האחד, לתקוע את כל המערכת בגלל הבריכה ולחכות שנפתור את הבעיה של הבריכה.
אחוות בן חור: חזון למועד.
אחוות בן חור: שנית, היה אפשר לתת פתרון לכל המערכת, הוא לא מיטבי לגמרי אבל הוא נותן פתרון לכל כולל למגדלים בלי הבריכה.
אחוות בן חור: כשתהיה לנו את היכולת ונצליח, אם וכאשר נצליח לפתור את הבעיות הסטטוטוריות, אז גם תהיה הבריכה והיא תיתן מענה יותר טוב.
אחוות בן חור: זה לא שהמענה עכשיו הוא מושלם אבל הוא נותן מענה מספק.
אחוות בן חור: יש בעיה סטטוטורית.
אחוות בן חור: אם לא הייתה, כנראה שהבריכה כבר הייתה נכנסת לתוך המערכת.
אחוות בן חור: לגבי הבוסטר.
אחוות בן חור: צריך לזכור שאנחנו מושכים את בוסטר נעלה על גנרטור כי זאת סוגיה שלא נפתרה.
אחוות בן חור: היא תצטרך להגיע לפתרון.
אחוות בן חור: או שבסוף יוחלט שהוא נשאר שם כי זה יעבור את העולם הסטטוטורי משפטי, או שכמו שסוכם עם מנכ"ל מקורות, זה פשוט יעבור פנימה לתוך אדמות המדינה, כמו שסוכם מראש ולא בוצע.
מרדכי יוגב: אתם מתחשבים במה שנאמר כאן, שזה נותן גם 50 אחוזים מים לפלסטינים.
אחוות בן חור: זה לא רלוונטי.
מרדכי יוגב: זה ודאי רלוונטי.
קובי אלירז: למה זה לא רלוונטי?
קובי אלירז: היועץ המשפטי של משרד הביטחון כתב על זה חוות דעת.
אחוות בן חור: זה רלוונטי לזה שבסוף כשנסת
אחוות בן חור: כל על זה מבחינה סטטוטורית משפטית, יש לדבר הזה משמעות.
אחוות בן חור: לכן אמרתי שאנחנו מנסים להגיע לפתרון שלא נצטרך לבזבז 3.5 מיליון שקלים על העתקה שלו.
מרדכי יוגב: אם ה-3.5 מיליון שקלים האלה היו הולכים לטובת תוספות בייעוץ המשפטי, זה עוד אנשים שיוכלו לקדם חקיקה, בסדר, אז זה היה וין-וין, אבל כך זה יהיה לוז-לוז.
קובי אלירז: אנחנו חושבים שאפשר להסדיר את זה.