GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שרון זגגי פנחס: אנחנו מאפשרים להחיל את זה לפני שייכנס התזכיר.
ליאנה מגד: מאה אחוז.
ליאנה מגד: אז כשיעבור התזכיר אנחנו נעה תיקון עקיף.
ליאנה מגד: תלוי מה יעבור קודם.
רוית דנינו: זה יעבור קודם, מה השאלה.
רוית דנינו: אנחנו פה.
ליאנה מגד: אבל זה דחיית תחולה ל-2021.
ליאנה מגד: יכול להיות שהתזכיר יעבור לפני.
רוית דנינו: חלק מהדברים יחולו כבר עכשיו.
משה בן יקר: התיקון הזה קצת מאיין את סעיף 74, חובת חשיפת חומר חקירה בפני סניגור.
רוית דנינו: אדוני מדבר על התיקון הזה?
משה בן יקר: על התוספת שאתם מתכוונים להוסיף.
רוית דנינו: התוספת הזאת באה להגיד שחומר חקירה לא נמסר בבית משפט אזרחי אלא בבית הדין הצבאי.
רוית דנינו: מכיוון שאנחנו בתוך תיקון שנמצא בתוך בתי הדין הצבאיים.
משה בן יקר: אז כדאי שהתיקון יתבצע כבר עכשיו.
רוית דנינו: לכן אנחנו מקדמים תזכיר חוק בעניין הזה.
רוית דנינו: הוא כבר פורסם להערות הציבור.
משה בן יקר: חייבים לתת איזשהו לוח זמנים.
משה בן יקר: כי מצב כזה יוצר מצב שסניגור ייתקל בבעיות בחשיפת חומר חקירה לפי סעיף 74.
רוית דנינו: אין בעיות כאלה, מכיוון שהמערכת פועלת כבר היום כך, לאורך שנים.
משה בן יקר: ברגע שרושמים, נוצרות בעיות כאלה.
משה בן יקר: כי יש המון המון בעיות.
משה בן יקר: סניגור עומד גם ככה בפני בעיה מאוד רצינית בחשיפת חומר חקירה.
רוית דנינו: אבל מה שאדוני מציע זה להשמיט את האזכור של הסעיף.
משה בן יקר: לא להשמיט, להשאיר כפי שהוא.
רוית דנינו: אין אפשרות להשאיר.
משה בן יקר: להשאיר, והתיקון יתבצע.
רוית דנינו: אין אפשרות להשאיר כפי שהוא, מכיוון שהסעיף מדבר על בתי משפט שהם מכוח חוק בתי המשפט, ואצלנו מדובר על בתי דין צבאיים מכוח חוק השיפוט הצבאי.
משה בן יקר: גם ככה בתי דין צבאיים הולכים לפי סעיף 74, בפועל.
עידו בן יצחק: זה מה שהיא אומרת.
אבי דיכטר: אתה אומר לתחום את זה בתאריך גג?
משה בן יקר: כן.
משה בן יקר: כי ייווצר מצב שסניגור שיצטרך חומר חקירה יתקשה לקבל את החומר.
שרון זגגי פנחס: הוא יקבל אותו כמו שהוא מקבל אותו היום.
משה בן יקר: זה בעלמא.
משה בן יקר: בעל-פה אפשר להגיד דברים.
שרון זגגי פנחס: זה לא בעלמא, זה בפועל.
רוית דנינו: אם תוכל להצביע על מקרה שבו סניגור לא קיבל במערכת בתי הדין הצבאיים חומר חקירה, אנחנו נשמח לשמוע על זה.
רוית דנינו: אתה מעלה חשש שהוא חשש בעלמא, מכיוון שהדברים האלה לא קורים בפועל.
משה בן יקר: הוא לא קיבל כי עד עכשיו זה לא היה.
משה בן יקר: עכשיו את רוצה להכניס את זה לחוק.
משה בן יקר: הערה שאולי שופט או שופטת יכולה לחשוב אחרת ולחשוב שאולי, צריך פה - - -
רוית דנינו: אבל יש פסיקה, יש דין, יש הלכות.
רוית דנינו: זה לא עובד ככה.
משה בן יקר: אי אפשר גם לפגוע בזכויות הנאשם.
משה בן יקר: עם כל הכבוד.
משה בן יקר: כמובן, יש הרבה תלונות שווא.
רוית דנינו: אין הרבה תלונות שווא.
משה בן יקר: יש גם תלונות שווא.
מרב מיכאלי: אין הרבה תלונות שווא.
מרב מיכאלי: כל המחקרים מראים על מיעוט דרמטי של תלונות שווא.
מרב מיכאלי: אנחנו מאוד בעד זכויות נאשמים.
משה בן יקר: גם באלימות במשפחה, הרבה פעמים על מנת לקבל נקודות בעניינים אזרחיים אז אנשים מגישים.
אבי דיכטר: בן יקר, אומרים פה גם אנשי הצבא שהבעיה שאתה מעלה היא בעיה בעלמא, ואתה אומר שהיא לא בעלמא.
משה בן יקר: אני אומר שהיא לא בעלמא, כי זו איזושהי הערה בחוק שיכולה ליצור איזשהו מצב שהם לא פועלים לפי סעיף 74, ולכן יש פה איזשהו ברקס בנוגע לקבלת חומר חקירה.
רוית דנינו: ההפניה היא לסעיף שמאפשר לנאשם לעמוד על זכותו לראות את חומר החקירה, מאפשר לו לערער על החלטה של בית הדין לא להראות חומר חקירה, והוא בעצם מעניק את הזכויות לנאשם ולא פוגע בהם.
משה בן יקר: אבל התוספת שאת מוסיפה זה יכול לפגוע.
אבי דיכטר: מה התוספת?
רוית דנינו: אם לא נוסיף אותה אז לא תהיה שום משמעות להנחיה הזאת.
עידו בן יצחק: היא רוצה להוסיף "בשינויים המחויבים".
רוית דנינו: כמו שכל החוק הזה מועתק מהמערכת האזרחית בשינויים המחויבים.
עידו בן יצחק: שינויים מחויבים זה לא שינויים שהם ממציאים.
עידו בן יצחק: זה שינויים שמתחייבים מההבדלים בין החוקים.
עידו בן יצחק: זאת אומרת שאם כתוב שם בית משפט, אז פה בית הדין.
רוית דנינו: לא מדובר בתובע מכוח הסמכת היועץ המשפטי לממשלה, אלא בתובע צבאי.
משה בן יקר: אם זאת המטרה וזה טכני לחלוטין, אז אין בעיה.
עידו בן יצחק: המונח שינויים מחויבים הוא תמיד טכני.
עידו בן יצחק: זכות לקבלת מידע על ההליך הפלילי 13ח.
עידו בן יצחק: (א) נפגע עבירה זכאי לקבל מידע על זכויותיו כנפגע עבירה, ועל הדרך שבה מתנהל הליך פלילי, כפי שייקבע בתקנות.
עידו בן יצחק: זאת אומרת, כל המשפט הזה צריך להיות כפי שייקבע בתקנות, ולא חלקו כך וחלקו כך.
אבי דיכטר: במקום "שייקבע בפקודות הצבא"?
מאירה בסוק: למה צריך לעשות תקנות?
עידו בן יצחק: כך זה בסעיף האזרחי.
מיכל רוזין: יש גם פה "דרכי קבלת המידע ותוכנו ייקבעו בתקנות".
מרב מיכאלי: זה מה שעידו אמר.
מרב מיכאלי: אנחנו מוחקים את "פקודות הצבא", זה ייקבע רק בתקנות, כמו באזרחי.
אבי דיכטר: אני מזכיר לכם שכוונת החוק הזה הייתה להקביל ככל שניתן לדין האזרחי.
אבי דיכטר: אז אם פה ההקבלה מתבצעת, אז מה לנו כי נלין?
ליאנה מגד: חברת הכנסת רוזין, התקנות בעצם יקבעו את מה שקובעות התקנות האזרחיות, באמצעות מערכת מנע או בדרך אחרת שיבחר הצבא, ולכן נדרש שזה יהיה בתקנות, כדי שזה גם יהיה בתיאום עם הגופים האחרים וכו'.
עידו בן יצחק: (ב) נפגע עבירה זכאי לקבל מידע על השלב שבו מצוי ההליך הפלילי בקשר לעבירה שממנה נפגע; ואולם לא ייכלל במידע לפי סעיף קטן זה, מידע שמסירתו אסורה לפי כל דין או שיש במסירתו, לפי שיקול דעתו של האחראי על החקירה או התביעה, כדי לפגוע בחקירה או בפרטיותו או בשלומו של אדם; דרכי קבלת המידע ותוכנו ייקבעו בתקנות.
עידו בן יצחק: אגב, זה למשל סעיף שבו הייתי מכניס סייג של ביטחון המדינה.
שרון זגגי פנחס: אבל לא רק על (ב), גם על (ג).
עידו בן יצחק: זה בעצם בתוספות יותר.
עידו בן יצחק: (ג) נוסף על הוראות סעיף קטן (ב) – (1) נפגע עבירה שביקש זאת זכאי להיות מיודע בשלבים בהליך הפלילי בקשר לעבירה שממנה נפגע, כמפורט בתוספת הרביעית; (2) נפגע עבירת מין או אלימות חמורה שביקש זאת, זכאי להיות מיודע בדבר פרטים נוספים בהליך הפלילי בקשר לעבירה שממנה נפגע, לרבות לעניין זכותו לפי סעיפים 513יז ו-513יח כמפורט בתוספת החמישית.
עידו בן יצחק: גם סעיף קטן (ג), אם כוללים את ביטחון המדינה בסעיפים, הוא צריך להיות בסעיף הזה.
מרב מיכאלי: אז איך אתה מציע להוסיף את זה כך שזה יחול על שניהם?
עידו בן יצחק: את הנוסח נמצא בסוף, אבל העיקרון הוא ששיקולים של ביטחון המדינה הם רלוונטיים ל-(ב) ול-(ג).
אבי דיכטר: זאת אומרת, נוסף על הוראות סעיף (ב), ובכפוף לשיקולים של ביטחון המדינה.
מרב מיכאלי: גם ב-(ב) וגם ב-(ג).
אבי דיכטר: שרון ורוית, לכן לא הייתה הערה לגבי התוספת של ביטחון המדינה?
שרון זגגי פנחס: לא.
מרב מיכאלי: אתן חושבות שזה נדרש שם.
שרון זגגי פנחס: כן, בוודאי.
עידו בן יצחק: זכות עיון בכתב אישום 513ט.
עידו בן יצחק: נפגע עבירה זכאי, לבקשתו או לבקשת בא כוחו, לעיין בכתב האישום נגד הנאשם ולקבל העתק ממנו, אלא אם כן התקיים אחד מאלה: (1) עיון כאמור בכתב האישום אסור על פי דין; (2) פרקליט צבאי סבר כי מטעמים מיוחדים שיירשמו אין להרשות את העיון או את קבלת ההעתק כאמור.
עידו בן יצחק: גם כאן, סייג נוסף יכול להיות שיקולים של ביטחון המדינה.
עידו בן יצחק: רק נגיד שהבדל אחד בין הסעיף הזה לבין הסעיף באזרחי – בסעיף באזרחי יש גם זכות טיעון בהסדר לסגירת תיק, אלא שבחוק השיפוט הצבאי אין פרוצדורה כזאת של הסדר לסגירת תיק, ולכן גם לא ניתנת זכות טיעון בו.
עידו בן יצחק: זכות לקבל מידע על מאסר או משמורת אחרת – 513י.
עידו בן יצחק: נפגע עבירת מין או אלימות שביקש זאת זכאי לכך שהגופים המפורטים בתוספת השישית יידעו אותו על מהלך מאסרו של הנידון או על מהלך שהייתו של הנאשם או הנידון במשמורת חוקית אחרת בעקבות העבירה, לרבות לעניין זכותו לפי סעיפים 513יט ו-513כא כמפורט באותה תוספת.
עידו בן יצחק: גם כאן, אין הבדל לדין האזרחי.
עידו בן יצחק: אבל זה גם סעיף שיכולה להיות בו סוגיה של ביטחון המדינה.
מרב מיכאלי: העניין של מהלך מאסרו של האסיר, זה לא כולל שחרורו, נכון?
שרון זגגי פנחס: זה כולל.
מרב מיכאלי: אם זה כולל, אז האם יש מצב שישוחרר הנאשם או הנידון, ושיקולי ביטחון המדינה ימנעו מנפגע או נפגעת העבירה לדעת את זה?
מרב מיכאלי: זה נראה לי harsh מאוד.
מרב מיכאלי: זה נראה לי מאוד מאוד בעייתי.
ליאנה מגד: מה בעצם הסיטואציה שלא יימסר מידע בעניין ביטחון המדינה לגבי יציאה לחופשה או מאסר?
שרון זגגי פנחס: מה שאני יכולה להעלות על הדעת זה לדוגמה אם יש נפגע מסוים, לאו דווקא בעבירות מין, שהיציאה שלו לחופשה יכולה לסכן אותו מטעמים שהוא משרת ביחידה מסווגת או מההיבטים האלה.
שרון זגגי פנחס: סיטואציות מהסוג הזה.
מיכל רוזין: ההגנה היא על הנאשם או על הנפגע?
שרון זגגי פנחס: קודם כל, בוודאי שההגנה היא על הנפגע.
שרון זגגי פנחס: אבל יש מקרים שבהם יש נאשמים.
שרון זגגי פנחס: זה לא חייב להיות רק בעבירות מין.
שרון זגגי פנחס: אבל יכול להיות לדוגמה מישהו שמעורב באיזושהי עבירה, לדוגמה בעבירה שהיא מבצעית.
איילת רזין בית-אור: כאן זה רק מין או אלימות.
ליאנה מגד: אבל בסעיף הזה המידע הוא קונקרטי האם הוא יצא או לא יצא.
ליאנה מגד: אין מידע נוסף שמקבל הנפגע בהקשר הזה.
ליאנה מגד: הוא לא מקבל פרטים לאן הוא יצא.
ליאנה מגד: הוא יודע שהוא יצא לחופשה או שהוא יצא לשחרור בתנאים מגבילים.
ליאנה מגד: אין פה פרטים נוספים בסעיף הזה.
רונית פלץ: אם יש שחרור בתנאים מגבילים בצבא, כמו באזרחות, באזרחות מערכת מנ"ע מדווחת.
איילת רזין בית-אור: השאלה באיזה נסיבות שחרור ממעצר או חופשה עצם העברת המידע לנפגע יפגע בביטחון המדינה.
שרון זגגי פנחס: אני מבינה את מה שאתם אומרים, אבל יכולה להיות סיטואציה לדוגמה של עבירה שהיא כן תיכנס לזה, לאו דווקא עבירת מין.
מיכל רוזין: אבל כתוב מין או אלימות.
שרון זגגי פנחס: בסדר גמור.
שרון זגגי פנחס: אבל יכולה להיות לדוגמה עבירה של אלימות או אלימות חמורה, עבירות שהן יותר חמורות מזה, עבירות שנמנות בתוספת, וחייל יכול להיות בסיכון מאיזשהו גורם שהוא היה מעורב בעבירה בו אם ייוודע שהוא משתחרר או שהוא יוצא בתנאים מגבילים.
רוית דנינו: אני רק אזכיר שבמערכת הצבאית מועמדים לדין רק חיילים שמבצעים עבירות בנסיבות שהן מבצעיות, בעת לחימה.
רוית דנינו: ברגע שמדובר במעשה שעובר את הרף הפלילי, גם הם עומדים לדין.
רוית דנינו: במצב הזה התמונה משתנה ויכולים להיות שיקולים של ביטחון המדינה.
מיכל רוזין: אז צריך לעשות פה כלל וסייג.
מרב מיכאלי: זה לעשות קצת שימוש מגונה במילים "ביטחון המדינה" בהקשר הזה.
איילת רזין בית-אור: זה לא שונה משוטרים, שגם מבצעים עבירות באוכלוסיות מסוימות לפעמים ומשחררים אותם, ועקרונית נפגעי העבירה אמורים לדעת מהדבר הזה.
מאירה בסוק: לפעמים הסעיף ביטחון המדינה הופך להיות סעיף סל כזה שזה בעייתי.
מאירה בסוק: אי אפשר כל הזמן להשתמש בזה.
מיכל רוזין: ההשוואה לשוטרים שיושבים בכלא, מה אתם עושים במקרה הזה ששוטר יושב בכלא והוא יוצא לחופשה, ואתם צריכים להגיד לנפגע העבירה, שהוא חבר מפשע מאורגן, שהאיש יוצא?
מיכל רוזין: הרי יש סכנה לביטחונו.
רונית פלץ: יש ביטול קבלת מידע על-ידי מוסמך במנ"ע.
רונית פלץ: קצין משטרה יכול להחליט שמידע לא יימסר.
מיכל רוזין: הנה, בבקשה, זה הסייג.
איילת רזין בית-אור: אבל זה לא ביטחון המדינה.
איילת רזין בית-אור: זה הביטחון האישי.
מיכל רוזין: בואו נעשה סייג כזה.
מיכל רוזין: צריך סייג, אני מבינה את הצורך בסייג, כדי להגן גם על הכלוא.
מיכל רוזין: צריך להגן עליו, אבל צריך לעשות את זה כסייג הגיוני.
איילת רזין בית-אור: וגם הטעם הוא לא ביטחון המדינה אלא ביטחונו האישי.
אבי דיכטר: אני רוצה להבין, לאור ההערות שנשמעו כאן, מה התיקון המוצע.
מרב מיכאלי: אנחנו בודקות את זה.
מרב מיכאלי: חברות מהמשטרה, אתן יודעות להגיד איפה נמצא הסייג הזה?
עדי זגורי: להבנתי הסעיף הזה מתייחס לסעיף 8(ב) שהוא מקביל.
עידו בן יצחק: לא, סעיף 10.
עדי זגורי: אבל כל מה שקשור למסירת מידע ולתוספת שמתייחסת למידע שמעבירים לנפגע העבירה במהלך ההליך הפלילי, יש אפשרות בסעיף (ב) בסוף החלק השני למנוע העברה של מידע.
עדי זגורי: אם המידע אסור במסירה על-פי כל דין, או לפי שיקול דעת.
ליאנה מגד: אבל זה כתוב בסעיף הקיים ב-513ב(ב).
ליאנה מגד: זה כבר מופיע.
רוית דנינו: בעצם מה שאומרת המשטרה זה שהסעיף הכללי, שבאזרחות הוא סעיף 8 ואצלנו הוא סעיף 513ח, מדבר על הזכות לקבלת מידע ההליך הפלילי, ומכיוון שבתוכו יש סייג, אפשר יהיה להחיל אותו גם במקרה הספציפי הזה.
אבי דיכטר: אז מה הסייג שאתם ממליצים להכניס?
עידו בן יצחק: כבר הוספנו ב-513ח(ב) סייג של ביטחון המדינה, והוא מכסה אותנו גם לגבי הסעיף הזה.
עידו בן יצחק: 513ח(ב) עוסק במסירת מידע לגבי כל השלבים בהליך הפלילי.
אבי דיכטר: וזה מכסה את הזכות לקבל מידע?
עידו בן יצחק: המאסר הוא חלק מההליך.
עידו בן יצחק: זכות לקבל מידע על שירותי סיוע – 513יא.
עידו בן יצחק: נפגע עבירה זכאי לקבל מידע על שירותי סיוע הניתנים לנפגעי עבירה בין שהם ניתנים על ידי המדינה ובין שהם ניתנים על ידי גופים לא ממשלתיים, כפי שייקבע בפקודות הצבא.
עידו בן יצחק: כאן ההבדל היחיד הוא שהתביעה הזאת היא בפקודות הצבא ולא בתקנות.
עידו בן יצחק: ניהול הליכים בזמן סביר – 513יב.
עידו בן יצחק: ההליכים הנוגעים לעבירת מין או אלימות יקוימו בתוך זמן סביר, כדי למנוע עינוי דין.
עידו בן יצחק: כאן, כמובן, אין הבדל בין זה לבין הדין האזרחי.
מיכל רוזין: חוק שעובר עכשיו בוועדת חוקה, של אמסלם, הצעת חוק שמדברת על תיחום זמן חקירות וכדומה, שזה עומד להיכנס, זה יהיה חלק מזה?
רונית פלץ: לא.
שרון זגגי פנחס: גם ממילא קצובי הזמן והחקירות בצבא הם הרבה יותר קצרות.
שרון זגגי פנחס: יש גם תחולה של חוק שיפוט צבאי.
מיכל רוזין: יש הרבה דברים שאפשר לאמץ, את צודקת.
מיכל רוזין: אני רק שואלת על איחוד חוקים.
עידו בן יצחק: אני לא יודעת אם ההצעה שלהם חלה על החש"צ.
עידו בן יצחק: היא לא נוגעת.
עידו בן יצחק: חקירה של גוף חוקר בדבר עבר מיני – 513יג.
עידו בן יצחק: (א) במהלך חקירת תלונה בגוף החוקר בדבר עבירת מין או אלימות לא ייחקר נפגע העבירה על עברו המיני, למעט חקירה הנדרשת בנסיבות העניין בדבר קשר מיני קודם עם החשוד, אלא אם כן קבע הקצין הממונה מטעמים שיירשמו, כי חקירה זו חיונית כדי להגיע לחקר האמת.
עידו בן יצחק: (ב) חקירה על עברו המיני של נפגע עבירת מין או אלימות לפי הוראות סעיף קטן (א) תיעשה תוך שמירה קפדנית על כבודו ופרטיותו של הנפגע.
עידו בן יצחק: גם הסעיף הזה זהה לסעיף האזרחי.
עידו בן יצחק: זכות לנוכחות מלווה בחקירה – 513יד.
עידו בן יצחק: נפגע עבירת מין או אלימות זכאי שאדם המלווה אותו, לפי בחירתו, יהיה נוכח בעת חקירתו בגוף החוקר, אלא אם כן סבר הקצין הממונה, כי יש בכך כדי לפגוע בחקירה.
עידו בן יצחק: גם כאן יכול להיות עניין של שיקול המדינה.
עידו בן יצחק: יכול להיות שהגורם המלווה לא מוסמך להיחשף למידע שעולה בחקירה, ולכן פה כן הייתי מכניס את ביטחון המדינה.
מיכל רוזין: יש בזה היגיון.
איילת רזין בית-אור: השאלה היא אם אי אפשר לסייג את זה, למצוא גורם, אולי אפילו מתוך היחידה או מתוך התפקיד, שהוא לא יהיה שם לבד בתוך הסיטואציה הזאת.
איילת רזין בית-אור: זאת אומרת, שלא תהיה חובה לאשר כל מלווה, אבל שכן תמיד יהיה ליווי.
איילת רזין בית-אור: לאפשר ליווי.
מיכל רוזין: למשל במרכז מהות.
איילת רזין בית-אור: יש הגבלה.
איילת רזין בית-אור: הוספנו שיקולים של ביטחון המדינה.
רוית דנינו: אין הגבלה על עצם הזכות להביא מלווה.
רוית דנינו: יכול להיות שמשיקול של ביטחון לא יאפשרו מלווה כזה או אחר.
איילת רזין בית-אור: אני לא בטוחה שזה ברור מנוסח הסעיף.
רוית דנינו: אני שוב מזכירה שאנחנו מדמיינים פה בדיון שמדובר במקרה של חייל שעבר עבירה עם חיילת והיא מתוך היחידה והיא משרתת בצה"ל.
רוית דנינו: אנחנו מדברים הרבה פעמים על אוכלוסיות אחרות לגמרי.
איילת רזין בית-אור: אני יודעת.
אבי דיכטר: יכול להיות שמה שיפתור את הבעיה, שזהות המלווה תהיה כפופה לשיקולים של ביטחון המדינה.
איילת רזין בית-אור: נכון.
עידו בן יצחק: זכות נפגע עבירת מין לבחור את מין החוקר – 513טו.
עידו בן יצחק: (א) נפגע עבירת מין זכאי לבחור את מין החוקר, והוא ייחקר כאמור בהתאם לבקשתו, אלא אם כן התקיים אחד מאלה: (1) הקצין הממונה סבר כי מטעמים מיוחדים שיירשמו, לא ניתן להיענות לבקשה; (2) החוקר האחראי על חקירת העבירה סבר, כי מטעמים מיוחדים שיירשמו, יש בכך כדי לפגוע בחקירה, ובשל דחיפות העניין לא ניתן לקבל את עמדתו של הקצין הממונה.
עידו בן יצחק: (ב) לא נענתה בקשתו של נפגע העבירה מאחד הטעמים המנויים בסעיף קטן (א)(1) או (א)(2), ייחקר הנפגע בנוכחות נציג הגוף החוקר בן המין שביקש הנפגע כי יחקור אותו, אם נכח באותה עת במקום החקירה, ונפגע העבירה מעוניין בכך.
עידו בן יצחק: (ג) בתחילת החקירה, יידע החוקר את נפגע העבירה בדבר זכותו כאמור בסעיף קטן (א).
עידו בן יצחק: (ד) לעניין זה, "עבירת מין" – עבירה בחוק העונשין המנויה בפרט 2 או 5 לתוספת השלישית, ועבירה לפי סעיף 5 לחוק למניעת הטרדה מינית, התשנ"ח-1998.
עידו בן יצחק: כאן הסעיף זהה לחוק האזרחי.
עידו בן יצחק: מאחר שהוספנו בתוספת עוד עבירה בחוק להטרדה מינית, האם לא נכון אולי להוסיף אותה גם פה?
עידו בן יצחק: עבירה של הפצת סרטונים.
שרון זגגי פנחס: זה לא סעיף 5?
עידו בן יצחק: 5 זה כל העבירות.
מרב מיכאלי: אבל אולי נוסיף מתורגמן.
מרב מיכאלי: חוקר ומתורגמן.
עידו בן יצחק: יש בעקרונות.
עידו בן יצחק: באחד הסעיפים הראשונים שקראנו דיברנו על נושא של שפתו.
מרב מיכאלי: אבל שאפשר יהיה לבחור את מינו של המתורגמן.
איילת רזין בית-אור: הרציונל של הזכות לבחור את מין החוקר הוא בוודאי רלוונטי כשיש מתורגמן.
איילת רזין בית-אור: גם אם יש חוקרת אבל נפגעת צריכה למסור את עדותה בפני מתורגמן, אז כל הרציונל של הסעיף משתבש.
מרב מיכאלי: מה עמדתכם בעניין הזה?
מרב מיכאלי: לצבא בטח יש זמן להיערך.
מרב מיכאלי: משום שבאזרחות אנחנו נוסיף את זה בלאו הכי ממש או-טו-טו.
רוית דנינו: אז אנחנו נציע בעניין הזה לחכות לתיקון האזרחי שממילא יועתק גם אלינו.
מרב מיכאלי: לא חראם?
מרב מיכאלי: כי לכם בלאו הכי כבר יש פה נתון זמן להיערך.
מרב מיכאלי: זאת אומרת, החוק מאפשר לכם עד 2021.
איילת רזין בית-אור: ואז נוכל להגיד, הצבא כבר הרים את הכפפה, אנחנו חייבים לצמצם פערים באזרחי.
שרון זגגי פנחס: אנחנו אומרים את זה על הרבה דברים בחוק הזה.
שרון זגגי פנחס: אנחנו נעדיף שזה יהיה באמצעות התיקון האזרחי.
מרב מיכאלי: חבל.
שרון זגגי פנחס: העיקרון ברור וחשוב, אבל צריך גם שניערך לזה, שהיא לא תהיה אות מתה.
מרב מיכאלי: אגיד לפרוטוקול, שכמו שציינה אילת בצדק, ברגע שיש זכות לבחור את מינה או מינו של החוקר או החוקרת, ובאמצע יש מתורגמן שאת לא יכולה לבחור את מינו, אז הפכת את הסעיף לאות מתה.
שרון זגגי פנחס: העיקרון הזה ברור.
מרב מיכאלי: אני לא יודעת אם אני מעדיפה אותו אות מתה מכאן או מכאן.
מרב מיכאלי: לפחות שתהיה השתדלות.
איילת רזין בית-אור: ברמה הדקלרטיבית הצבא מקבל על עצמו לנסות.
איילת רזין בית-אור: יש בזה אמירה משמעותית.
שרון זגגי פנחס: זה נכון, אבל ההתחייבות הזאת יכולה להיות גם כרגע בלי להכניס אותה לחוק, כי צריך לראות איך נערכים לזה.
עידו בן יצחק: זכות לנוכחות בדיון הנערך בדלתיים סגורות – 513טז.
עידו בן יצחק: (א) בכפוף להוראות סעיף 373א, נפגע עבירה זכאי להיות נוכח בדיון בבית הדין בעניין העבירה שממנה נפגע, הנערך בדלתיים סגורות לפי סעיף 324, וכן זכאי הוא שאדם המלווה אותו, לפי בחירתו, יהיה נוכח עמו בדיון כאמור.
עידו בן יצחק: (ב) על אף הוראות סעיף קטן (א) רשאי בית הדין הצבאי, מטעמים של ביטחון המדינה, או מטעמים מיוחדים אחרים שיירשמו, שלא לאפשר את נוכחותו של נפגע העבירה או של האדם המלווה אותו בדיון בבית הדין הצבאי.
מרב מיכאלי: אז אולי נדבר על האדם המלווה אותו או זהותו.
מרב מיכאלי: פשוט נוסיף את אותו דבר, של או זהותו של האדם המלווה אותו.
שרון זגגי פנחס: מקובל.
עידו בן יצחק: זכות להביע עמדה לעניין ביטול כתב אישום – 513יז.
עידו בן יצחק: נפגע עבירת מין או אלימות חמורה, שקיבל הודעה לפי סעיף 513ח(ג)(2) על כוונה לבטל את כתב האישום נגד הנאשם לפי סעיף 308, זכאי שתינתן לו הזדמנות להביע את עמדתו בעניין בכתב לפני מי שהוסמך להחליט בבקשה לפי סעיף 308, לפני קבלת ההחלטה, במועד ובדרך שייקבעו בפקודות הצבא.
עידו בן יצחק: פה זה הליך מקביל לעיכוב הליכים, מה שיש בדין האזרחי.
עידו בן יצחק: בדין הצבאי אין עיכוב הליכים, יש ביטול כתב אישום.
עידו בן יצחק: לכן זה סעיף שונה.
שרון זגגי פנחס: גם פה יש לנו מחשבות אם לא נכון להכליל גם את השיקול של ביטחון המדינה מבחינת היכולת של אדם להביע את עמדתו.
איילת רזין בית-אור: הוא לא מקבל את חומר החקירה, אז למה שהוא לא יביע את עמדתו?
מרב מיכאלי: הוא יביע את עמדתו.
מרב מיכאלי: בלאו הכי בתוך השיקולים של הצבא מה לעשות אחר כך, את לא צריכה לתת לצבא את הזכות לשקול לפי ביטחון המדינה.
אבי דיכטר: אני לא רואה שום סיבה.
רוית דנינו: זה פשוט עניין הסיטואציה של קושי במפגש.
רוית דנינו: אבל מכיוון שמדובר בהעברת עמדה בכתב, אז זה בסדר.
עידו בן יצחק: זכות להביע עמדה לעניין הסדר טיעון – 514יח.
עידו בן יצחק: (א) נפגע עבירת מין או אלימות חמורה, שקיבל הודעה לפי סעיף 513ח(ג)(2) על האפשרות שהתביעה תגיע להסדר טיעון עם הנאשם או על פרטיו של הסדר טיעון המתגבש עם הנאשם – זכאי שתינתן לו הזדמנות להביע את עמדתו בעניין, בעל-פה או בכתב, לפני הפרקליט הצבאי, לפני קבלת החלטה בעניין.
עידו בן יצחק: (ב) זכויותיו של נפגע עבירת מין או אלימות חמורה לקבל הודעה על פרטיו של הסדר טיעון המתגבש עם הנאשם ולהביע עמדה בעניין זה כאמור בסעיף קטן (א), לא יחולו לגבי העבירות המפורטות להלן, אלא אם כן ביקש נפגע העבירה להביע את עמדתו לעניין פרטיו של הסדר הטיעון: (1) עבירה לפי סעיף 192 לחוק העונשין, אם נפגע העבירה הוא בן משפחתו של הנאשם; בפסקה זו, "בן משפחתו" – כהגדרתו בחלק ב' לתוספת שלישית א'; עבירה לפי סעיף 382(ב) או (ג) לחוק העונשין.
עידו בן יצחק: (ג) נפגע עבירת מין או אלימות חמורה המפורטת בתוספת השלישית ב', שקיבל הודעה לפי סעיף 513ח(ג)(2), על פרטיו של הסדר טיעון שהתגבש עם הנאשם, זכאי להביע את עמדתו לעניין הסדר הטיעון, לפני הפרקליט הצבאי, בעל-פה או בכתב, על-פי בחירתו, טרם קבלת ההחלטה על הסדר הטיעון.
עידו בן יצחק: (ד) בדיון לגבי כתב אישום בעבירת מין או אלימות חמורה, שבו מציג התובע לפני בית הדין הצבאי הסדר טיעון שאליו הגיע עם הנאשם, יברר בית הדין הצבאי האם קוימו הוראות חוק זה לעניין זכויותיו של נפגע עבירת מין או אלימות חמורה לפי סעיף זה, לרבות אם הובאו פרטיו של הסדר הטיעון המוצג לפניו, כאמור בסעיף זה, לפני נפגע עבירה כאמור.
עידו בן יצחק: (ה) הוראות סעיפים קטנים (א) ו-(ב) יחולו, אלא אם כן קבע הפרקליט הצבאי, כי יש בכך כדי לפגוע באופן ממשי בניהול ההליך.
עידו בן יצחק: (ו) בתקנות ייקבעו המועדים והדרכים למימוש זכות נפגע העבירה לפי סעיף זה.
עידו בן יצחק: ההבדלים לעומת הדין האזרחי, שבדין האזרחי יש גם התייחסות להסדר סגירת תיק, שכמו שציינתי קודם לא קיים פה.
עידו בן יצחק: פה, מאחר שכן יש אפשרות להביע עמדה בעל-פה, זה אולי המקום שזה יכול להיות.
עידו בן יצחק: זאת אומרת, בסעיף (ה) שהפרקליט הצבאי יכול לקבוע כי יש בכך כדי לפגוע באופן ממשי בניהול ההליך, אז פה או בביטחון המדינה.
שרון זגגי פנחס: אבל זה לא רלוונטי רק ל-(א) ו-(ב).
שרון זגגי פנחס: (ה) מתייחס ל-(א) ו-(ב).
שרון זגגי פנחס: זה רלוונטי גם ל-(ג).
עידו בן יצחק: זה בעצם רלוונטי רק להבעת טיעון בעל-פה, זה לא רלוונטי להבעת טיעון בכתב.
עידו בן יצחק: מה שאנחנו צריכים לעשות זה לסייג את הבעת טיעון בעל-פה לשיקולים של ביטחון המדינה.
מרב מיכאלי: בניהול ההליך או בביטחון המדינה.
עידו בן יצחק: אנחנו נצטרך סעיף קטן נפרד, כי (ה) מתייחס רק ל-(א) ו-(ב) ופה יש לנו גם את (ג).
מרב מיכאלי: כי כאמור ביטחון המדינה לא חל על (א) ו-(ב).
עידו בן יצחק: הצהרת נפגע – 513יט.
עידו בן יצחק: (א) נפגע עבירה זכאי למסור הצהרה בכתב לגוף החוקר או לתובע, על כל פגיעה ונזק שנגרמו לו בשל העבירה, לרבות נזק גוף, נזק נפשי או נזק לרכוש; מסר הנפגע הצהרה כאמור, זכאי הוא שהתובע יביא את הצהרתו לפני בית הדין הצבאי בדיון בעניין גזר דינו של הנאשם, לפי סעיף 399.
עידו בן יצחק: (ב) בפקודות הצבא ייקבעו הוראות לעניין הצהרת נפגע לפי סעיף זה, לרבות לעניין דרכי הגשתה, תוכנה ועדכונה.
עידו בן יצחק: כאן שני הבדלים.
עידו בן יצחק: האחד, המהותי יותר, אין כאן התייחסות כמו שיש בדין האזרחי לתזכיר נפגע, וזה משום שבמערכת בתי הדין הצבאיים כרגע אין תזכירים.
קריאה: חברת הכנסת ענת ברקו הגישה הצעת חוק בעניין.
ליאנה מגד: אבל היא לגבי נאשמים.
משה בן יקר: מאחר שיש הצעת חוק, אז אולי כדאי כן.
מרב מיכאלי: אבל היא על נאשמים ולא על נפגעות ונפגעי עבירה.
עידו בן יצחק: אבל יכול להיות שדרך ההצעה ההיא אפשר יהיה להכניס תזכירים.
ליאנה מגד: זה מוסד אחר לגמרי גם בדין האזרחי.
ליאנה מגד: זה גורמים מקצועיים שונים שעושים את התזכירים.
שרון זגגי פנחס: בכל מקרה יש גם לפי חוק השיפוט הצבאי סמכות לתובע להביא את כל הראיות הרלוונטיות, ולכן מעבר להצהרת נפגע, ככל שיהיו עוד עובדות שקשורות כמובן לנפגע, הוא יכול להביא אותן.
שרון זגגי פנחס: זאת אומרת, זה לא מונע את העובדות האלה.
מרב מיכאלי: כן, אבל זה לא תזכיר.
שרון זגגי פנחס: נכון.
רחל עזריה: מה הפער?
מרב מיכאלי: אין בצבא את הפרוצדורה של תזכיר לנפגע או נפגעת עבירה.
מרב מיכאלי: אין תזכירים בכלל.
רחל עזריה: ואמרתם שלענת ברקו יש הצעת חוק?
מרב מיכאלי: אבל הצעת החוק שלה היא רק לתזכירים לנאשמים.
מרב מיכאלי: התזכיר לנפגעות ונפגעי עבירה אין כרגע בכלל.
מרב מיכאלי: זה חסר לנו כאן, כי זה פשוט דבר שלא קיים בצבא.
מרב מיכאלי: אין מערכת שיודעת לעשות את זה היום.
מרב מיכאלי: נצטרך לתקן את זה בהמשך.
עידו בן יצחק: הבדל נוסף, שפה ההוראות הן בפקודות הצבא ולא בתקנות.
עידו בן יצחק: זכות להביע עמדה לפני רשות מוסמכת להפחתת עונש – 513כ.
עידו בן יצחק: (א) נפגע עבירת מין או אלימות, שקיבל הודעה לפי הוראות סעיף 513ח(ג)(1) על מועד הבאת עניינו של נידון לפני רשות מוסמכת להפחתת עונש, זכאי שתינתן לו הזדמנות להביע את עמדתו בכתב לפני הרשות, במועד ובדרך שייקבעו בפקודות הצבא, לעניין הסיכון הצפוי משחרור הנידון.
מרב מיכאלי: אני חוזרת אחורה לעניין התזכיר.
מרב מיכאלי: למה ייקבעו הדברים בפיקוד הצבא ולא בתקנות?
עדי זגורי: גם בתקנות האזרחיות כיום קיים יישום, גם של הצהרת נפגע עבירה.
עידו בן יצחק: היסטוריה חקיקתית.
עידו בן יצחק: בחוק זכויות נפגעי עבירה באמת הכול בתקנות.
ליאנה מגד: זה לא אותו דין.
עידו בן יצחק: בדין האזרחי באמת הכול בתקנות.
עידו בן יצחק: כשהצבא הגיש את הצעתו הוא רצה שהכול יהיה בפקודות.
עידו בן יצחק: אנחנו במסגרת המשא-ומתן.
עידו בן יצחק: אני חשבתי שהנושאים שהם יותר מהותיים, שמהם נגזרות זכויות, צריכים להישאר בתקנות, הם צריכים גם לבוא לאישור הוועדה הזאת.
עידו בן יצחק: אבל דברים שהם יותר פרוצדורליים אפשר להשאיר לרמה של פקודות, מה גם שהצבא הוא מסגרת שרגילה לעבוד בפקודות ולפקודות האלה גם יש מעמד של דינים.
עידו בן יצחק: כך שבהקשר הזה לי נראה נכון להשאיר את זה.
עדי זגורי: כל הנושא של תקנות זה יישום והטמעה של החוק.
עדי זגורי: ברגע שיהיו אולי פיצולים, אני לא אעדיף לא לתקן את הכול בתקנות.
עידו בן יצחק: בכל מקרה הם יצטרכו להתקין תקנות נפרדות מהתקנות האזרחיות.
עדי זגורי: זה ברור.
ליאנה מגד: ההיגיון של המערכת האזרחית הוא שונה מעט מההיגיון של המערכת הצבאית, שעובדת.
ליאנה מגד: באמת פקודות הצבא מאוד מאוד מורידות למטה הנחיות והוראות, גם מאוד אופרטיביות ומשמעותיות, וכן בדברים שאנחנו חשבנו שמבחינת הנורמה החקיקתית זה יהיה באמת נדרש בתקנות אז זה קבוע בסעיף.
ליאנה מגד: אני לא רואה מניעה שהדרך שבה יגיש הנפגע את הצהרתו, דרך איזו פונקציה בצבא הוא יגיש את זה, מי יהיה בתביעה הצבאית הראשית הרלוונטי להעביר לו – אני לא בטוחה שזה נדרש להיות בתקנות לעומת פקודות הצבא, כשבפקודות הצבא יש דברים מאוד משמעותיים.
ליאנה מגד: מהשיחות המוקדמות שערכנו אנחנו מבינים שיש דברים מאוד מאוד משמעותיים בפקודות הצבא היום.
ליאנה מגד: אז זו כבר נורמה שקיימת.
עדי זגורי: נפגע עבירה צריך לדעת איך הוא פונה.
ליאנה מגד: שרון תתקן אותי אם אני טועה.
ליאנה מגד: אבל העובדה שזה ייקבע בפקודות לא אומרת שהנפגע לא יהיה מיודע על איך הוא צריך להגיש את הצהרת הנפגע.
שרון זגגי פנחס: רוב הפקודות הן לא מסווגות, הן נמצאות גם באינטרנט.