GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורית סטרוק: כתב המנדט שלהם הוא יסוד הבעיה, כי כתב המנדט מגדיר את התפקיד שלהם בתור הגנה על האוכלוסייה הפלסטינית מפני צה"ל ומפני האוכלוסייה היהודית, כשהמציאות שכולנו מכירים אותה היא הפוכה.
אורית סטרוק: מי שפוגע – הילדים שלנו המציאו שיר עכשיו, שיש שלוש דקירות ביום – שלושה ניסיונות דקירה, כי ברוך השם צה"ל והמשטרה מסכלים את רובם.
אורית סטרוק: אבל במציאות כזאת מסתובבים משקיפים ודואגים שהיהודים לא ייפגעו בערבים, ומדווחים על מה שצה"ל עושה לערבים ולא על מה שהערבים פוגעים בנו זה - - - ראש, זה כתב מנדט שמראש מייצר מציאות עקומה.
אורית סטרוק: מי שחתום על כתב המנדט הזה זו ממשלת ישראל בינואר 1997.
אורית סטרוק: אני חושבת שהגיע הזמן בסוף שנת 2018, עם כל מה שחווינו בחברון, להפוך את האות T של שם הכוח הזה – Temporary, זמני – למשהו באמת מעשי.
אורית סטרוק: ואם הירדנים יודעים להפסיק את מה שמותר להם להפסיק בנוגע לאדמות שלנו בנהריים, אז בוודאי ובוודאי שממשלת ישראל יכולה להרשות לעצמה פעם בשלושה או בשישה חודשים - - - להתקרב לזה, להפסיק את המנדט.
אורית סטרוק: חלק מהדברים שאנחנו רואים שהמשקיפים האלה עושים, סתם לדוגמה דיברנו פה על ראש העיר שלנו בחברון שהוא רוצח עם קבלות, ידיו מגואלות בדם ששת חברינו - - -
מרדכי יוגב: ראש העיר שלהם.
אורית סטרוק: ראש העיר של חברון, כן.
אורית סטרוק: אז המינהל האזרחי למשל מחרים את ראש העיר הזה.
אורית סטרוק: הוא לא ייפגש עם נציגי המינהל האזרחי, בגלל הכתם הנורא שיש עליו.
אורית סטרוק: אבל ראש משלחת TIPH מחבק את ראש העיר הזה, מצטלם איתו, מפרגן לו, והוא יודע במי מדובר.
אורית סטרוק: הוא ממשיך לעשות את זה.
אורית סטרוק: הילדים שלנו חשודים בעיניו, ולכן משקיפי TIPH מצלמים את הילדים שלנו בכל מקום שהם הולכים – הילדים משחקים, בפעילות של בני עקיבא, יושבים בתחנת האוטובוס.
אורית סטרוק: מוריס, אתה מכיר את התופעה הזאת.
מוריס חן: בטח.
אורית סטרוק: משקיפים TIPH מצלמים אותם, כאילו שהם איזה עבריינים.
אורית סטרוק: עכשיו, יש כל כך הרבה הגבלות על צילום ילדים, זה לא חל על ילדי חברון, מותר לצלם אותם בכל סיטואציה.
אורית סטרוק: הם יושבים בתחנות אוטובוס, מגיעה ניידת של TIPH, מצלמת אותם.
מוריס חן: ברשותך, אין סוף שבוע שאין חיכוך.
מוריס חן: אין דבר כזה.
קריאה: שהם יוזמים.
מוריס חן: ואני אומר את זה בזהירות: אין סוף שבוע - - -
יהודה גליק: חבר'ה, צריך להבין, הגוף הזה, תפקידו - - -
מרדכי יוגב: תיכף, אל תפריע, חבר הכנסת יהודה גליק.
אורית סטרוק: מוריס מכיר את זה יותר טוב ממני, מפקד המרחב.
אורית סטרוק: זאת הרגשה מאוד קשה.
אורית סטרוק: אנחנו בחברון, האוכלוסייה היהודית חיה בתוך שטח מאוד מאוד מצומצם.
אורית סטרוק: אני יודעת שרגילים לשמוע על מגבלות התנועה שיש על הערבים, מגבלות התנועה הכי חמורות שיש בחברון זה על היהודים.
אורית סטרוק: מותר לנו לנוע רק לאורך רחוב אחד, שנמשך לאורך השכונות שלנו.
אורית סטרוק: זה כל מרחב המחיה המצומצם שלנו.
אורית סטרוק: כשבתוך מרחב המחיה הזה מסתובבים אנשים עם מדים שיכולים לפגוע בנו, והם יודעים, ואנחנו יודעים, שאף אחד לא יעשה להם כלום, זה מצב בלתי נסבל.
אורית סטרוק: עכשיו, באותו יום שממשלת ישראל חתמה על המנדט הזה של TIPH, באותו יום בינואר 1997, היא חתמה על עוד החלטת ממשלה, שאומרת שממשלת ישראל תדאג לכל הצרכים הנדרשים לביסוסו ולביטחונו של היישוב היהודי בחברון.
אורית סטרוק: אני חושבת שצרכים שנדרשים לביטחוננו זה להפסיק את המנדט שלהם.
אורית סטרוק: ואני מנצלת את ההזדמנות, למרות שאנחנו נפגשים הרבה ואנחנו ביחס טוב מאוד גם עם חריז, גם עם מוריס, גם עם קובי אלירז, בוודאי ובוודאי גם עם מלי, אנחנו מבקשים מכם שאתם כנציגי הגורמים הממשלתיים שכן נמצאים פה, תעלו כלפי מעלה את הדרישה שיפסיקו את המנדט.
אורית סטרוק: זה לא נורמלי, זה משהו לא נורמלי, Temporary כזה שנמשך 25 שנה ופוגע בנו בצורה אנושה.
אורית סטרוק: לא רק בנו כתושבים, אגב, הוא פוגע במדינת ישראל כשהוא מוציא דוחות כל כך מעוותים וכל כך חד צדדיים.
אורית סטרוק: מספיק, שיחזרו לארצות שלהם ויעשו שמה דברים אחרים.
מרדכי יוגב: תודה, אורית.
מרדכי יוגב: מי מהאנשים פה עוד רוצה להתבטא?
מרדכי יוגב: אני אתן לחבר הכנסת רגע ואז אתה.
יהודה גליק: טוב, קודם כול, ברשותך, אני רוצה גם לנצל פה את העובדה שנמצא פה ממ"ר חברון, ולהודות לו על השמירה האישית שמשטרת ישראל מאבטחת אותי בביתי מסביב לשעון, כולל סיורים יום-יומיים כמה פעמים ביום, ותמיד לא מפספסים ובאמת דואגים לביטחוני.
יהודה גליק: אז תודה רבה לך.
יהודה גליק: ועושים את זה תמיד בטוב טעם ודעת.
יהודה גליק: אני עברתי וראיתי את המסמכים הרשמיים של מה שכתוב התפקיד של TIPH: טיפוח תחושת הביטחון של תושבי חברון, סיוע לקידום היציבות וסביבה נאותה המעודדת שיפור רווחת הדיירים בחברון, פעילות משקיפים, קידום השלום, סיוע בקידום וביצוע פרויקטים משותפים, עידוד הפיתוח הכלכלי, מסירת דוחות ותיאום פעילות הארגון.
יהודה גליק: כלומר, כל מה שהם אמורים לעשות זה לשמור שתהיה פה תחושה של נועם ונחת.
יהודה גליק: חברים, כשהם מוציאים דוח, אם אין אירוע אז זה לא מצדיק את קיומם.
יהודה גליק: אז הם מעודדים כדי למצוא איזשהו אירוע, אז הם גם יסיתו כדי ליצור אירוע.
יהודה גליק: נדמה לי שברוך השם, אנחנו יודעים לטפח ויודעים לחזק ולקדם – את כל הדברים אנחנו יודעים לעשות מצוין.
יהודה גליק: אין שום סיבה שבעולם שמדינת ישראל לא תודיע להם: עד כאן.
יהודה גליק: רוצים לתת להם תאריך יעד?
יהודה גליק: לקבוע תאריך יעד בעוד חצי שנה?
יהודה גליק: עד כאן.
יהודה גליק: אין צורך בדבר הזה, כי להצדקת קיומם הם מעוררים את החיכוך.
יהודה גליק: בלעדיהם לא יהיה חיכוך.
מרדכי יוגב: יגאל, כן.
יגאל דילמוני: טוב, קודם כול, באמת יישר כוח על קיום הדיון.
יגאל דילמוני: אני חושב שהגיע הזמן לעשות את הדיון הזה, וברמה הכי גבוהה שיש, ובאמת חבל שנציגי משרד החוץ לא נמצאים כאן.
יגאל דילמוני: אנחנו במועצת יש"ע הכנו מחקר קצר, שאסף את כל העוולות של TIPH בחברון.
יגאל דילמוני: ואני רוצה, ברשותכם, לציין כמה מהן, חלקן משנים עברו וחלקן מלאחרונה.
מרדכי יוגב: ברשותך, תקצר, בסדר?
יגאל דילמוני: אז אני אתחיל: יש דיווח בעיתון הארץ ובקול ישראל ששר המשפטים מאיר שטרית אומר שאנשי TIPH שיתפו פעולה עם הפלסטינים והדליפו מידע ביטחוני לגורמי ביטחון פלסטינים.
יגאל דילמוני: בנובמבר 2002, בעקבות פיגוע בציר המתפללים, היה להם איום לפגוע בישראל מבחינה הסברתית.
יגאל דילמוני: וראש הארגון שלהם אמר שישראל מבצעת טיהור אתני בחברון.
יגאל דילמוני: זה נזק הסברתי גדול מאוד.
יגאל דילמוני: בשנת 2011 משקיף מארגון TIPH דחף חייל שניסה למנוע ממנו לעבור, דחף אותו והפיל אותו על הרצפה.
יגאל דילמוני: והחייל לא הגיב, לא רצה להיכנס לעימות.
יגאל דילמוני: ושני האירועים ששמענו עליהם זה שב-2017 משקיף של TIPH פנצ'ר רכב של מתיישב בחברון; וב-2018 הסטירה, שאותו משקיף היכה ילד.
יגאל דילמוני: אני פגשתי בשבוע שעבר את הילד הזה בחברון, הילד הזה עד היום כואב את המקרה הזה.
יגאל דילמוני: אני לא יודע אם דמעות היו בעיניו, אבל היה עצב על פניו בזמן שהוא אמר לי: איך זה יכול להיות שמישהו בא לפה מחוץ לארץ ומכה פה ילדים בחברון, מרביץ לילדים בחברון?
יגאל דילמוני: בכל מקום אחר שמישהו ירביץ לילד, גם אם זה אבא שלו, הוא מיד ייכנס לכלא, והמשקיף הזה נעלם מפה ולא נותן על זה את הדין.
יגאל דילמוני: אני חושב שבאמת הגיע הזמן ליישם את השם של TIPH – Temporary זה זמני.
יגאל דילמוני: הם זמניים, נגמר הזמן.
יגאל דילמוני: אנחנו קוראים מכאן בקריאה אליכם כנציגינו בכנסת, ולכל מי שיכול לסייע בעניין הזה: הגיע הזמן להעיף את TIPH, וכמה שיותר מוקדם.
יגאל דילמוני: להעיף אותם מהארץ, הם רק גורמים נזק ומעודדים יותר שנאה ויותר אלימות, במקום לעשות פה שלום.
יגאל דילמוני: ואני חושב שאנשי היישוב היהודי בחברון תורמים ליציבות ולשלום ולשקט באזור פי אלף יותר מאותם משקיפים של TIPH.
יגאל דילמוני: אז אני קורא מכאן שוב להעיף את TIPH.
מרדכי יוגב: טוב, עוד מישהו פה רוצה להתייחס מגורמי המערכת?
אברהם בן יוסף: אני רק רוצה להוסיף, מעבר לסיכון והפגיעה שיש כלפי התושבים, האורחים, המבקרים, הילדים בחברון, יש גם את הסיכון והפגיעה בעבודה של החיילים, של כוחות הביטחון שנמצאים בשטח.
אברהם בן יוסף: הם מתעסקים איתם, הם צריכים להפנות חלק גדול מתשומת הלב לכל אירוע.
אברהם בן יוסף: הם כל פעם צריכים להפנות את תשומת הלב גם אליהם, מעבר למה שהם צריכים לטפל באירוע.
אברהם בן יוסף: וגם זה דבר חשוב שצריכים לקחת בחשבון.
אברהם בן יוסף: אמרתי כאן לאורית, היא דיברה על TIPH, ויגאל דיבר על ה-Temporary.
אברהם בן יוסף: אני מציע להחליף את זה מ-TIPH ל-PIPH, שזה Permanent Israeli Presence Hebron.
אברהם בן יוסף: במקום Temporary International Presence - - -
יהודה גליק: נוכחות ישראלית קבועה.
מרדכי יוגב: טוב, את זה תדרוש בדרשה בשבת חיי שרה במערת המכפלה.
מרדכי יוגב: עוד מישהו פה רוצה להתייחס מהאנשים?
מרדכי יוגב: כי אם לא, אז נסכם.
מרדכי יוגב: אני אומר, אם לא היה פה מישהו בהתחלה, שעקב פניות משני הכיוונים, גם מערכת הביטחון וגם היישוב היהודי בחברון וגם מגורמים אחרים, אנחנו הורדנו מסדר-יומנו, בתיאום שלי גם עם הוועדה, את הנושאים שקשורים לקידום תוכניות בנייה בחברו.
מרדכי יוגב: ואנחנו בנושא TIPH נסכם: ראשית, אכן כן, חסרים לנו פה משרד החוץ והמל"ל.
מרדכי יוגב: ברור שהם נשארים כהמשך, כמי שצריכים לתכלל או אצלם נמצאת גם ההחלטה או ההכרעה על הפסקת המנדט הזמני שניתן לכוח TIPH.
מרדכי יוגב: אני לא אחזור פה על הדברים שנאמרו לגבי כוח TIPH והתנהלותו.
מרדכי יוגב: אם פועלים כנגד ארגון שוברים שתיקה פועלים, אז בוודאי שצריך לפעול כנגדו.
מרדכי יוגב: בשורה התחתונה, הוועדה תדרוש במכתב מסודר מראש הממשלה, מהמטה לביטחון לאומי, ממשרד החוץ, וממשרד הביטחון שמתכלל את הפעולות ביהודה ושומרון – דרך אגב, יש רגעים שמשרד הביטחון מקבל החלטות לבד, למנות רמטכ"ל ביום שישי – אני סוגר סוגריים, בוודאי לא לבד.
יגאל דילמוני: מוטי, תבקש דוח על הדוחות שלהם.
מרדכי יוגב: אכן כן.
מרדכי יוגב: אנחנו מבקשים באמת ממערכת הביטחון שתמציא לנו דוחות על דוחות TIPH.
מרדכי יוגב: עוזר השר, אתם צריכים לקבל אותו פנימה ואתם תמציאו לנו, אנחנו לא עובדים מול רמת"ק חברון או מול רת"ח תשתית או גורם אחר, אלא מול משרדי הביטחון וביטחון הפנים.
מרדכי יוגב: ואני חוזר לדבר הראשון, שנדרוש מראש הממשלה, המטה לביטחון לאומי, משרד החוץ ומשרד הביטחון, לקיים דיון על המנדט של כוח TIPH.
מרדכי יוגב: אנחנו מבקשים את הדיון הזה בדחיפות, כי המנדט, אם אני מבין נכון, באזור דצמבר או תחילת ינואר, או שמחדשים או שלא מחדשים.
מרדכי יוגב: ולדרוש פשוט בשב ואל תעשה, שלא להמשיך את המנדט של כוח TIPH.
מרדכי יוגב: ואם כן, אז להסביר או לנמק מדוע הם מחליטים לחדש את המנדט.
מרדכי יוגב: אני את המחקר שלך, יגאל, רואה שיש לי אותו פה בחומר שהוועדה הכינה.
מרדכי יוגב: אני אעביר אותו גם להנהלת הוועדה, על מנת שיהיה גם עוד חומר רקע בנוסף לדוח של ממ"ר חברון.
מרדכי יוגב: אני אומר פה תודה רבה לכל האנשים.
מרדכי יוגב: הוועדה תמשיך ותעקוב על הנושא הזה של ארגון TIPH, במקביל לדיון המעקב על מערת המכפלה, נכלול את זה יחד בסוגיות חברון.
מרדכי יוגב: ותודה רבה לכל השותפים פה, נשתדל להמשיך לעשות טוב.
מרדכי יוגב: סומך על מערכת הביטחון שתדע להגן על כל המדינה וגם על חברון.
אבי דיכטר: קודם כל, אני חייב התנצלות.
אבי דיכטר: הפורום הזה הגיע גם לדיון הקודם, אבל זה בגלל שהיינו בעיצומה של מלאכת חקיקה סוערת מאוד, וחלק אפילו נשאר לשמוע את הדיון.
אבי דיכטר: אבל לא בשביל זה אנחנו זימנו אתכם.
אבי דיכטר: כדי לשמוע דיון, אתם יכולים לבוא גם ללא הזמנה.
אבי דיכטר: אני באמת מתנצל.
אבי דיכטר: זה קורה לעתים רחוקות, וזה נפל במשמרת שלכם.
אבי דיכטר: הנושא מספיק חשוב כדי לשבת באמת על המדוכה הזאת בוועדה – כל נושא התנכלות לחיילים חרדים באופן שבו זה מסוקר ובאופן שבו זה ידוע, ואני מרשה לעצמי לומר גם: גם באופן שבו זה ידוע לאו דווקא לגורמי ממשל אלא באופן שבו זה ידוע בשטח.
אבי דיכטר: אני מקווה, שנוכל לשמוע קצת גם הצד הזה ממי שמכיר את הדברים שמתרחשים למטה, מתחת לפני הקרקע או מתחת לפני השטח, בהמשך הדיון.
אבי דיכטר: אנחנו מתחילים עם צה"ל.
איילת לוי נחום: אדוני היו"ר, רק נגיד: החלק הזה של הישיבה פתוח.
איילת לוי נחום: לידיעתכם, על-פי סעיף 122 לתקנון הכנסת, הישיבה הזאת היא ישיבה פתוחה והפרוטוקול יהיה פתוח לעיון הציבור.
אבי דיכטר: איילת, תודה רבה.
תא"ל ערן שני: (מקרין שקף, שכותרתו: התנכלויות נגד חיילים חרדים בצה"ל.
תא"ל ערן שני: ) אני ערן שני.
תא"ל ערן שני: לפני שאתן לאמיר, ראש מנהלת שילוב החרדים אצלנו באכ"א, אני רק אגיד שאנחנו עוסקים בעניין הזה לא מעט.
תא"ל ערן שני: גם שר הביטחון, באופן אישי, קיים מספר דיונים בראשותו, שחלקם בראשותו וחלקם דיונים משותפים בינו לבין שרת המשפטים.
תא"ל ערן שני: היינו נוכחים בדיונים האלה גם אנחנו וגם משטרת ישראל בנוכחות השר.
תא"ל ערן שני: השר סיכם שם כמה מהלכים משמעותיים שצריכים להתקדם איתם, ואלה בעיקר עניינים שנוגעים לצעדי אכיפה מנהליים ונושאים שקשורים לאכיפה מול אותם אנשים שפוגעים בחיילי צה"ל.
תא"ל ערן שני: היו שם הנחיות שנתנו גם למשטרת ישראל, ואני מניח שהמשטרה אחרי זה תרחיב.
תא"ל ערן שני: השר סיכם עניינים שקשורים לתביעות אזרחיות כנגד אנשים שפוגעים בחיילים, שלילת תמיכות וכו' – הרבה מאד נושאים שסיכם השר – ואנחנו נמצאים בתהליך של בקרה ומעקב גם מול פרקליטות המדינה וגם מול משרד המשפטים בעניין הזה.
תא"ל ערן שני: עד כאן מהלכים שאנחנו עשינו וגם דיונים שהיו אצל שר הביטחון.
שמואל לטקו: אדוני, סליחה.
שמואל לטקו: אתה מפריע למצגת.
שמואל לטקו: תזיז את המצלמה.
תא"ל ערן שני: [מקרין שקף, שכותרתו:
תא"ל ערן שני: גיוס חרדים לצה"ל (שנת גיוס) 2016-1999.
תא"ל ערן שני: ] עניינית, נגיד את הדברים הבאים: יש לנו מגמה, שהולכת וממשיכה, של גידול בהיקף החרדים שמתגייסים לצה"ל.
תא"ל ערן שני: הקו הכחול, שאנחנו רואים למעלה, זה 2,850, וזה הדיווח על שנתון הגיוס הקודם.
תא"ל ערן שני: שנתון הגיוס הנוכחי יסתיים ביולי הקרוב.
תא"ל ערן שני: ההערכה שלי היא שהוא יעמוד על משהו כמו 3,100 חרדים.
תא"ל ערן שני: אנחנו רואים שיש פה מגמת גידול.
תא"ל ערן שני: אמנם לא עמדנו ביעדי הממשלה בשנים האחרונות, ויש שם חריגה קטנה, אבל חצי הכוס המלאה היא שאנחנו גדלנו פי עשרה במשך עשור בגיוס החרדים לצה"ל.
אלעזר שטרן: מבחינת הצבעים פה, זה לא ברור לי.
תא"ל ערן שני: הצבעים הם הפרדה בין צעירים, מבוגרים וחרדים שהתגייסו בגיוס רגיל.
אלעזר שטרן: חסר לי צבע.
תא"ל ערן שני: למה?
אלעזר שטרן: "תומר" ו"דרך חיים" זה מה שיש?
קריאה: למעלה.
תא"ל ערן שני: לא, לא.
תא"ל ערן שני: אתה רואה את הצבעים למעלה?
אלעזר שטרן: הגידול הכי גדול הוא בחרדים צעירים.
תא"ל ערן שני: נכון.
אלעזר שטרן: מה זה חרדים צעירים?
תא"ל ערן שני: חרדים צעירים הם צעירים בין הגילאים 18 ל-21 שבאים דרך מסלול "נצח", והם משרתים שנתיים ושמונה חודשים ומתוכם שנתיים שירות פעיל ועוד שמונה חודשים – פרק משימה.
אלעזר שטרן: אבל "נצח" לא גדל כל כך.
תא"ל ערן שני: זה לא "נצח יהודה" אלא מסלול "נצח".
תא"ל ערן שני: זה לא גדוד "נצח יהודה".
תא"ל ערן שני: זה כולל צנחנים, "תומר" וכולל תומכי לחימה.
אלעזר שטרן: כל מה שהולך לשטח.
תא"ל ערן שני: כן.
תא"ל ערן שני: (מקרין שקף, שכותרתו: מסלול שילוב חרדים בצה"ל.
תא"ל ערן שני: ) דרך-אגב, זה אפשר לנו לפתוח מסגרות לוחמות נוספות: פלוגת "תומר" בגבעתי; פלוגת "חץ" בצנחנים שבנובמבר הקרוב, נדמה לי שזה נובמבר, יהיה המחזור הראשון שמסיים שנתיים שירות ויוצא לפרק משימה.
תא"ל ערן שני: צריך להגיד שגם במחזור האחרון אנחנו עמדנו עמידה מלאה ביעדים שאנחנו קבענו לעצמנו בגיוס לחטיבת הצנחנים ול"תומר" בלי לפגוע בגדוד "נצח יהודה".
תא"ל ערן שני: פתחנו מסלולים נוספים.
אלעזר שטרן: אפשר לשמוע, בכמה מילים, על מהו ההבדל בין "תומר" בצנחנים לבין "נצח יהודה" מבחינת תנאי החרדיות?
תא"ל ערן שני: ווקנין, רוצה להגיד?
רס"ן אמיר ווקנין: אני אמיר ווקנין, ואני היום ממלא מקום ראש מנהלת שילוב חרדים.
רס"ן אמיר ווקנין: בעצם, אנחנו עברנו, כבר במעבר לגבעתי, ממצב שאנחנו בגדוד שהוא גדוד שלם שכולו חרדי למצב של פלוגות.
רס"ן אמיר ווקנין: בעצם, אנחנו מגייסים מחלקה מוגדלת בכול מחזור, וזה באזור ה-40-30 חיילים, וזה בונה לנו, בעצם, פלוגה בוגרת.
רס"ן אמיר ווקנין: היום, הפלוגה מוצבת בתוך גבעתי, בתוך גדוד "רותם"; יש פלוגה שהיא פלוגה חרדית, פלוגה בוגרת של פלוגה חרדית, ושם, בעצם, הם משרתים עד סוף השנתיים, ואז יוצאים לשנת הלימודים.
רס"ן אמיר ווקנין: בצנחנים זה אותו הדבר בגדוד 202.
רס"ן אמיר ווקנין: היציאה הראשונה לשנת הלימודים, לפרק הלימודים, בצנחנים היא בנובמבר הקרוב, כלומר סוגרים שנתיים בצנחנים.
אלעזר שטרן: מג"ד צנחנים או גבעתי, שיש לו פלוגה כזו, זו פלוגה נוספת לסד"כ או שזה על חשבון פלוגה אחרת?
רס"ן אמיר ווקנין: בשלב ראשון, זו פלוגה נוספת לסד"כ, ובגבעתי אנחנו כבר נכנסים לתהליך הטמעה של הפלוגה בתוך הגדוד.
אלעזר שטרן: שאלה אחרונה – ל"נצח יהודה" יש בית-כנסת שלהם ומקום שלהם והם לא רואים בחורה מקילומטר.
אלעזר שטרן: אני מבין שבגבעתי ובצנחנים אלה תנאים כמו בבני-ברק, זאת אומרת הם לחוד ואין להם בנות יחד איתם, אבל בסביבה יש נשים.
רס"ן אמיר ווקנין: כמו שאתה מכיר את כל גדודי החי"ר, זה גדוד - - -
ענת ברקו: זאת אומרת, בגדודי החי"ר, בעצם, יש פלוגה שהיא על-תקנית לחלוטין.
רס"ן אמיר ווקנין: בשלב ראשוני.
ענת ברקו: על-תקנית לחלוטין.
תא"ל ערן שני: זה שלב ראשון.
רס"ן אמיר ווקנין: זה בשלב ראשון של ההקמה.
ענת ברקו: באיזה שלב אתם הופכים אותה - - -?
רס"ן אמיר ווקנין: זה לראות שהפלוגה עובדת ותופסת את המשימות כמו שצריך, ואז אנחנו מטמיעים אותה, בעצם, בתוך הגדוד.
רס"ן אמיר ווקנין: אנחנו נותנים לגדוד פחות מנה של לוחמים רגילים, לצורך העניין, ומטמיעים את הפלוגה בפנים.
ענת ברקו: אחד לאחד או על כל חייל חרדי - - -?
תא"ל ערן שני: זה עדיין לא מסוכם סופית.
ענת ברקו: זה עדיין לא מסוכם.
תא"ל ערן שני: צריך לסכם את זה עם מפקד זרוע היבשה.
תא"ל ערן שני: כשנראה שהפלוגה הזאת מתחילה לייצר גם מפקדים ומוציאה אנשים לפיקוד ולקצונה, נוכל לספור אותם אחד לאחד.
תא"ל ערן שני: אם אנחנו לא נספור אותם, בסוף הגדוד יאבד את שדרת הפיקוד שלו.
תא"ל ערן שני: אנחנו לא רוצים לעשות פגיעה מהסוג הזה.
תא"ל ערן שני: מצד שני, אנחנו רוצים לשלב אותם כמו כולם.
תא"ל ערן שני: לכן, השלב הראשון, שאמרנו, הוא שרגע הם על-תקניים.
תא"ל ערן שני: אבל צריך להבין: מה זה על-תקניים?
תא"ל ערן שני: זו פלוגה לוחמת לכל דבר.
תא"ל ערן שני: היא מקבלת משימות תע"ם והיא בתקני התע"ם.
תא"ל ערן שני: כשהגדוד מגיע לגזרה מבצעית, מח"ט החטמ"ר סופר אותם.
תא"ל ערן שני: הם חלק מהעניין, והם חלק מהמשימות.
אבי דיכטר: חבר'ה, סליחה, אנחנו לא מדברים פה בטלפון.
קריאה: לפני שאתה נכנס לעניין של החרדים, בשורה התחתונה, נכון לעכשיו לא עומדים ביעדי הממשלה.
תא"ל ערן שני: נכון לעכשיו, אין יעדים לממשלה.
תא"ל ערן שני: היעדים של הממשלה נגמרו בשנה שעברה.
קריאה: נגמר החוק – נגמרו היעדים.
תא"ל ערן שני: אמרתי: אין יעדים.
תא"ל ערן שני: זה לגבי האמירה שלא עומדים ביעדי הממשלה.
תא"ל ערן שני: ביעד האחרון, שהממשלה הציבה, לא עמדנו.
תא"ל ערן שני: גייסנו 2,850 על יעד של 3,200.
תא"ל ערן שני: לכשיגובש חוק חדש, אנחנו נראה אם יהיו יעדים ומה הם יהיו.
תא"ל ערן שני: נכון לעכשיו, אין יעדים.
תא"ל ערן שני: זה שגייסנו 3,100, אין יעד מול המספר הזה.
אלעזר שטרן: הרצון של החרדים להתגייס – זה לא קשור שאם היית פותח מסגרות יותר נוחות, היו באים יותר.
אלעזר שטרן: לא זה הסיפור.
אלעזר שטרן: כל חרדי שבא, ולא משנה מה הוא רוצה, אתם מגייסים אותו.
תא"ל ערן שני: בטח.
תא"ל ערן שני: ברור.
תא"ל ערן שני: אין חרדי שרוצה להתגייס ואין לו דרך לשרת, כי אנחנו נמצא חליפה לפי מידה לכול חרדי שרוצה לשרת בצה"ל.
רס"ן אמיר ווקנין: (מקרין שקף, שכותרתו:
רס"ן אמיר ווקנין: קמפיינים מתמשכים נגד הגיוס במגזר החרדי.
רס"ן אמיר ווקנין: ) אנחנו כבר כמה שנים עם קמפיינים מתמשכים נגד הגיוס במגזר החרדי.
רס"ן אמיר ווקנין: המציאו שום לחיילים שלנו: חרד"קים – חרדים קלי דעת.
רס"ן אמיר ווקנין: זה מזכיר, כמובן, גם את המילה "חיידק".
רס"ן אמיר ווקנין: אתם רואים את הקמפיינים וההפגנות שהיו.
רס"ן אמיר ווקנין: בעצם, זה יוצר דה-לגיטימציה לחיילים להסתובב עם מדים ברחוב.
רס"ן אמיר ווקנין: זה הגיע להתקפה של חיילים, להתקפה של רכזי גיוס שלנו שאחראים על גיוס החרדים לצה"ל.
רס"ן אמיר ווקנין: יש כתובות גרפיטי על הבתים והפגנות מתחת לבתים.
רס"ן אמיר ווקנין: יש פשוט, בעצם, התקפות בלתי פוסקות.
רס"ן אמיר ווקנין: הקמפיין יוצר דה-לגיטימציה.
רס"ן אמיר ווקנין: כל פעם שיוצא קמפיין, אנחנו גם רואים תוצאה של הקמפיין עם התקפה של חיילים.
רס"ן אמיר ווקנין: (מקרין שקף, שכותרתו: תקיפות חיילים ומגייסים בשנת 2015.
רס"ן אמיר ווקנין: ) אם נעבור בזריזות על 2015 – דברים שהוצגו כאן בעבר – אז זה: קריעת צמידים של קצין איתור שלנו בלשכת גיוס טבריה; חוברת עם כל הפרטים האישיים של כל מי שעוסק בגיוס חרדים, ממני ועד אחרון העוסקים בתחום; קצין מגבעתי הגיע לבקר את החייל שלו, ואני חושב שזה היה אפילו באמצע אחד המבצעים בעזה או בדיוק אחר, ובעצם הוא מקבל אבנים על הרכב בתוך מאה שערים; התקפה מילולית בבית-שמש וכתובות הסתה - - -
אבי דיכטר: כי הוא הגיע על מדים?
רס"ן אמיר ווקנין: הוא הגיע לבקר חייל בביתו על מדים, ובעצם הותקף בתוך מאה שנים.
רס"ן אמיר ווקנין: (מקרין שקף, שכותרתו: תקיפות חיילים ומגייסים בשנת 2016.
רס"ן אמיר ווקנין: ) לאחר מכן ב-2016 מתחילים לרדת ובעיקר להתרכז בחבר'ה שמגייסים, כולל הפגנות, זפת על הדלתות והפגנה מול הבית של קצינים בכירים בצבא.
רס"ן אמיר ווקנין: תקיפות חיילים בשנת 2017 – אירועים מרכזיים.
רס"ן אמיר ווקנין: ) גם ב-2017 זה אותו דבר, כולל, ברקע מסביב – בסופו של דבר, חייל, שמסתובב על מדים בשכונה, ישר פונה אליו ועד השכונה: "אתה לא יכול לגור כאן".
רס"ן אמיר ווקנין: אם הוא שוכר דירה, לוחצים על המשכיר שלא ימשיך להשכיר לו את הדירה.
רס"ן אמיר ווקנין: אלה, בגדול, הדברים המרכזיים.
רס"ן אמיר ווקנין: מצד שני, ב-2018 אנחנו רואים יחסית איזו שהיא רגיעה.
רס"ן אמיר ווקנין: עדיין סביב מאה שערים, ברגע שחייל נכנס, אנחנו רואים התקהלויות והתקפות.
רס"ן אמיר ווקנין: יש, כמובן, את נושא הבובות בל"ג בעומר – שריפת בובות חיילים, וגם היה איזה שהוא סרטון לקראת יום העצמאות.
רס"ן אמיר ווקנין: דווקא אירוע, שיכול היה להיגמר באירוע יותר קשה: ראש תחום גיוס נסע בבית-שמש, וזרקו לו אבן.
רס"ן אמיר ווקנין: הוא לא בדיוק ידע להגיד מה זרקו לו על האוטו.
רס"ן אמיר ווקנין: האוטו סוטה מהמסלול ופוגע בעמוד.
רס"ן אמיר ווקנין: בסופו של דבר, אלה פגיעות קלות, אבל זה גם יכול היה להיגמר הרבה יותר גרוע.
אבי דיכטר: באירועים האלה אנחנו יודעים לומר?
אבי דיכטר: מבחינת עבריינים, הם מוגדרים כמה?
אבי דיכטר: כעבריינים רגילים?
אבי דיכטר: כמחבלים?
אבי דיכטר: מה מיוחס למי שפוגע בחייל בגין היותו חייל?
אבי דיכטר: אם הוא היה ערבי, היינו מעמידים אותו לדין על היותו מחבל – אמת?
נצ"מ מוטי שיף: אני מוטי שיף, ראש מחלקת חקירות במשטרה.
נצ"מ מוטי שיף: בעיקרון, אין הוראת חוק מיוחדת למי שתוקף חייל חרדי על רקע היותו חרדי שהתגייס לצבא.
נצ"מ מוטי שיף: יש מספיק הוראות חוק פליליות רגילות שאפשר להאשים אותו בגינן, וזה מה שאנחנו עושים.
נצ"מ מוטי שיף: יש: תקיפה, איומים, העלבת עובד ציבור.
אלעזר שטרן: תתמקד במה שיושב-ראש הוועדה שואל.
נצ"מ מוטי שיף: אני אמרתי.
נצ"מ מוטי שיף: אין חוק.
אלעזר שטרן: אני מבין שאין חוק.
אלעזר שטרן: נניח שעכשיו זה היה ערבי שתוקף חייל צה"ל בירושלים המזרחית.
אלעזר שטרן: האם סעיפי האישום הם אותם הסעיפים?
אבי דיכטר: הנקודה הזאת מאוד חשובה לנו.
אבי דיכטר: יוצאים שני חיילים לחופשה הביתה: אחד עובר דרך הרחוב הראשי במאה שערים, והשני עובר דרך הרחוב הראשי בוואדי ג'וז.
אבי דיכטר: בשני הרחובות האלה תוקפים את החייל בגין היותו חייל לובש מדים: במאה שערים – בגלל שהוא חרדי לובש מדים, ובוואדי ג'וז – בגלל שהוא חייל לובש מדים.
אבי דיכטר: אני מבין ששני התיקים מגיעים אליך.
נצ"מ מוטי שיף: למשטרת ישראל.
אבי דיכטר: למשטרת ישראל.
אבי דיכטר: מכאן אתה יכול להמשיך.
קריאה: המניע משתנה – מניע לאומני ומניע פלילי.
נצ"מ מוטי שיף: מניע על רקע לאומני – זו אותה עבירה ורק המחוקק נתן לזה עונש יותר חמור.
נצ"מ מוטי שיף: העבירות יהיו אותן עבירות.
נצ"מ מוטי שיף: אני אומר עוד פעם שהעבירות שספר החוקים נותן לנו, בהנחה שיש חשוד ויש ראיות, מדובר על כמה וכמה שנות מאסר בכול אחת מהעבירות האלה.
נצ"מ מוטי שיף: לזרוק חפץ לתוך נתיב תחבורה ומישהו, בגין זה, עושה תאונת דרכים – החוק נותן 10 ו-15 שנות מאסר.
ענת ברקו: כמה ניתנו בפועל?
נצ"מ מוטי שיף: אני לא יודע.
נצ"מ מוטי שיף: רק הוגש כתב אישום.
שמואל לטקו: תכף.
שמואל לטקו: יש פרק שלם שבו ידברו.
ענת ברקו: רף הענישה מאוד נמוך.
ענת ברקו: זו לא אשמתכם.
אבי דיכטר: זו שאלה טובה של חבר הכנסת שטרן.
אבי דיכטר: למה המניע של זורק האבן על קצין גיוס או מורח את דלתו בזפת שונה מהפיגוע שעושה בחור ערבי בוואדי ג'וז?
נצ"מ מוטי שיף: כך היא הוראת החוק.
נצ"מ מוטי שיף: הפרקליטות יכולה להסביר טוב ממני.
ענת ברקו: אולי חוק המאבק בטרור.
מירב בן ארי: מהו הסעיף בחוק של תקיפה?
מירב בן ארי: זה 384א לחוק העונשין?
מירב בן ארי: במקרה, אני עוסקת בזה עכשיו באלימות נגד צוותים רפואיים.
מירב בן ארי: היה את אותו אירוע – להבדיל – עם אותה שמאלנית הזויה שתקפה את החיילת, למי שזוכר, וקראה לצה"ל ארגון טרור.
מירב בן ארי: הלכתי לחוק וניסיתי לבדוק איפה היום בחוק תקיפה של חייל – את 384 אני מכירה מצוין – תקיפה של עובד ציבור ותקיפה בנסיבות מחמירות שזה א', ב' ו-ג'.
מירב בן ארי: איפה החיילים נכנסים?
מירב בן ארי: זו תקיפה רגילה או שיש להם סעיף בחוק?
שלומי אברומזון: אני שלומי אברומזון מהפרקליטות.
שלומי אברומזון: אין סעיף ייחודי לתקיפה של חייל.
ענת ברקו: רק לתקיפת שוטר.
נצ"מ מוטי שיף: יש גם תקיפת צוות רפואי.
מירב בן ארי: תקיפת צוות רפואי זו גם בעיה.
ענת ברקו: אולי צריך להוסיף תקיפת חיילים.
ענת ברקו: מי יודע?
קריאה: יש גם תקיפת עובד ציבור.
מירב בן ארי: החייל נחשב עובד ציבור?
נצ"מ מוטי שיף: בוודאי.
מירב בן ארי: אז זה סעיף 384א בחוק העונשין?
מירב בן ארי: זה מה שמגן עליו?
מירב בן ארי: תאמין לי שאני מכירה את החוק בעל-פה.
מירב בן ארי: הוא אמור להכיר יותר טוב ממני.
איילת לוי נחום: 382.
אבי דיכטר: התכוונת: 382.
איילת לוי נחום: 382א – תקיפת עובד ציבור.
מירב בן ארי: נהדר.
מירב בן ארי: בסעיף 382א, בסעיף קטן (א) יש תקיפת עובד ציבור – שנתיים.
מירב בן ארי: סעיפים (ב) ו-(ג) – כל פעם זה מחמיר.
מירב בן ארי: אני רציתי לשאול את זה אז על השמאלנית ההיא.
מירב בן ארי: האם יש איזה שהוא משהו שמגן?
נצ"מ מוטי שיף: אין סעיף חוק ספציפי- -
מירב בן ארי: שמגן על חיילים.
נצ"מ מוטי שיף: - - על חייל ספציפית, אלא הוא עובד כעובד ציבור.
ענת ברקו: לדעתכם, צריך?
ענת ברקו: אדוני היושב-ראש, באופן מובהק, יש תקיפת שוטר, אבל אין תקיפה של חיילים.
ענת ברקו: למה עובד ציבור כן?
ענת ברקו: אנחנו רואים יותר ויותר אנשים נוגעים בגופם של חיילים ומגיעים לאזורים שפעם לא היינו רואים, אפילו אזורי קונפליקט ולוחמה, ומטרידים חיילים בעת מילוי תפקידם.
ענת ברקו: השאלה האם אין טעם לייחד לכך חקיקה.
ענת ברקו: אולי אני אשקול את זה.
נצ"מ מוטי שיף: אני לא הכתובת לדבר על חיילים.
נצ"מ מוטי שיף: קודם כל, אדבר על נתונים.
נצ"מ מוטי שיף: בשנת 2018 אנחנו מדברים, גם על-פי נתוני הצבא, לגבי תקיפות שחיילים באו להגיש תלונה במשטרה, על אולי שני אירועים.
נצ"מ מוטי שיף: שוטרים במהותם, מטבע הדברים, בכול רגע נתון יש מאות שוטרים שמתחככים עם העבריינים.
נצ"מ מוטי שיף: לצערנו, עם אזרחים הם יותר מגיעים לאירועי תקיפה, כמו שקורה בחדרי מיון, ודיברתם על זה.
נצ"מ מוטי שיף: אם יחליטו שזו תופעה שמצדיקה – זה לא אנחנו אלא הכנסת תעשה.
אבי דיכטר: הייתי אומר שזה היה מעין פרומו למה שמטריד מאוד את חברי הכנסת.
אבי דיכטר: אני לא רוצה להמשיך, כי זה משבש קצת את הסדר שקבענו, אבל זה אולי קצת חומר למחשבה למי שיצטרך להתייחס לאחר מכן לגבי מה מטריד אותנו, כחברי כנסת, בסוגיה הזאת של תקיפת חיילים.
אבי דיכטר: קוראים לזה חיילים חרדים, אבל - -
מירב בן ארי: חיילים.
אבי דיכטר: - - לפני הכול זה חיילים.
אבי דיכטר: כך אנחנו רואים את זה.