GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רחל עזריה: אני מבינה למה התכנון לוקח שנה ויותר.
רחל עזריה: אבל למה שלב ההיתר לוקח זמן?
אל"מ גולן ואך: שלב ההיתר לא צריך לקחת זמן וזה בדיוק מה שעשינו עם מינהל התכנון.
אל"מ גולן ואך: התכנית של ה-150 מיליון היא מעבר לקו ה-0 עד 9, והיום אין, וגם לא יהיה בשלבים הבאים, פטור מהיתר מעבר לקו ה-0 עד 9.
אל"מ גולן ואך: התכנית עד קו ה-20 ק"מ אמורה לקחת שנתיים, והיא כוללת מקומות שעדיין צריך לעשות בהם היתר.
רחל עזריה: אז אני שואלת איך זה שמשרד החינוך יודע לבנות תוך חצי שנה?
רחל עזריה: מה הסיפור פה?
עמיר פרץ: זה שונה.
רחל עזריה: לא, זה לא שונה.
אל"מ גולן ואך: במקומות חדשים גם אנחנו יודעים.
עמיר פרץ: רחל, יש הבדל בין זה לבין לקחת בניין עם 24 משפחות, שאת צריכה להגיע להסכמות וכו'.
רחל עזריה: אני שואלת על ההיתר, עם כל השאר אני מסכימה.
עמיר פרץ: גולן, אני מסכים עם חברות הכנסת.
עמיר פרץ: אם שלב התכנון הסתיים, שלב ההיתר תלוי ברשות המקומית ואין לה שום סיבה לעכב זאת.
עמיר פרץ: שום סיבה.
אל"מ גולן ואך: במיגון פרטי אני יכול לתכנן עד מחר, אבל כל זמן שיש התנגדות של דיירים לא יהיה היתר.
איילת נחמיאס ורבין: בגלל שאין עדיין את התמ"א 40ב'?
איילת נחמיאס ורבין: אז מה מעכב עכשיו את תמ"א 40ב'?
אל"מ גולן ואך: כי לא מדובר פה על תכנית שהיא רק מיגון פרטי, יש בה גם מבני ציבור, שחלקם גם נמצאים מעבר לקו התשעה ק"מ.
רחל עזריה: אז מה?
רחל עזריה: למה זה אמור לעכב את ההיתר?
רחל עזריה: איך זה קשור לשלב ההיתר?
אל"מ גולן ואך: כי יש מבנים שהסטטוטוריקה לגביהם היא בעייתית.
אל"מ גולן ואך: אני יכול להגיע לתכנון קונסטרוקטיבי מפורט מאוד, אבל כל זמן שהמבנה עצמו הוא בבעיה חוקית כזאת או אחרת או היישוב הוא בבעיה חוקית כזאת או אחרת.
אל"מ גולן ואך: ..
אל"מ גולן ואך: שלב ההיתר לא קשור לשלב התכנון.
אל"מ גולן ואך: אני יכול לתכנן קונסטרוקטיבית איך אני מחבר את פיר הממ"דים לבית הספר, אבל גם צריך להוציא אישור לדבר הזה.
אל"מ גולן ואך: ואגב, זו עבודה שנעשית כמובן במקביל, לא טורית.
אל"מ גולן ואך: אני נמצא היום עם מרפאות ומוסדות רווחה ביישובים לא מוסדרים, או שהמוסדות עצמם לא מוסדרים, בסדר גודל של שנה, שנה וחצי.
ענת ברקו: אז מה תעשה עם יישובים לא מוסדרים?
רחל עזריה: אז איך בונים בתי ספר במגזר הערבי?
אל"מ גולן ואך: - - - דרך אגב, רוב רובם של היישובים שאין להם מיגון עד היום – חלק גדול מזה זה בגלל בעיות סטטוטוריות.
אל"מ גולן ואך: עכשיו, אנחנו ניסינו - - -
איילת נחמיאס ורבין: אנחנו יודעים, אבל אתה מדבר - - -
יורם ישראלי: עזוב, לא זאת הבעיה, לא על זה הדיון - - -
אבי דיכטר: סליחה, רחל, אם נזרקת שאלה אז לפחות צריך להיות בשקט כדי לקבל תשובה.
אבי דיכטר: גולן, בבקשה.
אל"מ גולן ואך: אני אומר שבמקום שבו אין בעיה של חוקיות של מבנה והאמצעים הם אמצעים רגילים, כלומר הפרויקט הוא פרויקט פשוט.
אל"מ גולן ואך: .. לא סתם משרד החינוך, שמתה
אל"מ גולן ואך: דר בזה שהוא יודע לבנות פרויקטים בזמן קצר, בוחר בפיקוד העורף.
אל"מ גולן ואך: הוא עושה זאת בגלל היכולות של משרד הביטחון לבנות פרויקטים.
אל"מ גולן ואך: כל הפרויקטים בעוטף עזה נבנו על ידי פיקוד העורף.
אל"מ גולן ואך: חלק גדול מאוד מהפרויקטים מסתיימים גם בפחות שנה, אבל להגיד שבכזאת פריסה ובכאלה סדרי גודל אפשר לסיים בפחות משנתיים יהיה שרלטנות.
אל"מ גולן ואך: מבחינתי שלב ההיתר לא אמור להיות השלב הגדול, אבל כן יש פה גם בעיות של היתרים.
אבי דיכטר: גולן, תמשיך.
אל"מ גולן ואך: כשדיברתי על זה שהתכנית אמורה להסתיים בשנתיים הייתי אופטימי.
אל"מ גולן ואך: להשלים זה להשלים במאה אחוז.
אל"מ גולן ואך: כשאני אומר שהמקלטים בקו ה-0 עד 9 מושלמים, הכוונה היא ש-100% מהמקלטים שם, שזה 400 מקלטים, מושלמים.
אל"מ גולן ואך: בתשובה לשאלתה של חברת הכנסת ברקו, חלקים מאוד ניכרים מהתכנית יושלמו הרבה לפני תום השנתיים.
אל"מ גולן ואך: אנחנו לא עובדים פה טורית, זה יינתן לפי בשלות, כפי שגם עבדנו בעוטף עזה.
אל"מ גולן ואך: מועצות אזוריות שיש להן יתרון יחסי ומבקשים שניתן להן את הכסף – כך אנחנו עושים.
אל"מ גולן ואך: אנחנו עובדים ככה עם גליל עליון, אנחנו עובדים ככה עם מועצה אזורית גולן.
אל"מ גולן ואך: חלק גדול מהתכנית, מרכיבי הביטחון, ימומש כבר בחודשים הקרובים.
אל"מ גולן ואך: אבל מכיוון שמדובר בתכנית שאיך שלא תהפוך אותה בסופו של דבר היא אורכת מעל שנה, היא תחצה גם את 2018 וגם את 2019.
אל"מ גולן ואך: אבל התכנית היא מראש עם הרשאה להתחייב, כאשר החלק המרכזי שלנו יהיה שלב של תכנון והיתרים, ומשם ואילך נצא לביצוע.
ענת ברקו: אבל איך תעקפו את העניין של היישובים הלא-מוכרים?
יורם ישראלי: איפה יש דבר כזה?
אל"מ גולן ואך: יש יישובים דרוזיים שחלקם בתהליכי הסדרה כיישובים, יש יישובים שבהם השכונות בתהליכי הסדרה, ויש יישובים שרוב הבתים שלהם בכלל לא מוסדרים סטטוטורית.
אל"מ גולן ואך: לכן סוכם דבר כזה: מקום שהוא לא חוקי - - -
איילת נחמיאס ורבין: איזה אחוז מתוך ה-24,000?
יורם ישראלי: בעראמשה בנו חדרי ביטחון בכל הבתים, בלי קשר לשאלה אם הם מוסדרים או לא מוסדרים.
איילת נחמיאס ורבין: אבל איזה אחוז זה מתוך ה-24,907?
ענת ברקו: אפשר לקבל תשובה על השאלה שלי?
אל"מ גולן ואך: אני אענה דבר-דבר.
אל"מ גולן ואך: יישובים לא מוסדרים יש מעט יחסית.
אל"מ גולן ואך: שכונות או חלקים לא מוסדרים יש יותר.
אל"מ גולן ואך: בתים לא מוסדרים יש המון.
אל"מ גולן ואך: בבית לא חוקי לא ייבנה מיגון.
אל"מ גולן ואך: זו הייתה החלטה חד-משמעית.
אל"מ גולן ואך: לגבי בית שהוא כן חוקי אבל יש בו הרחבה או שינוי כזה או אחר שהוא לא דיווח עליו – כאן כן יש כיוון חיובי להתגמשות בעניין.
איילת נחמיאס ורבין: אתה יכול להגיד איזה אחוז זה מתוך ה-24,907 יחידות?
אל"מ גולן ואך: ווה דיבר על בתים לחיזוק מפני רעידות אדמה.
איילת נחמיאס ורבין: אסור לערבב את זה.
מיקי לוי: יש לי שאלה.
מיקי לוי: אושרו חמישה מיליארד שקלים, שזו תכנית גרנדיוזית בכל קנה מידה, והממשלה הניפה דגלים וגם אני מחאתי כפיים.
מיקי לוי: בתחילת שנת התקציב הייתי מבסוט, חמישה מיליארד שקלים.
מיקי לוי: אבל אנה אנחנו הולכים?
מיקי לוי: איפה כל התכנית הגרנדיוזית הזו?
מיקי לוי: יש 150 מיליון שקלים שניתנו, 136 מיליון שקלים שאישרנו בוועדת כספים בשבוע שעבר – וזהו.
מיקי לוי: זהו.
מיקי לוי: אז אני רוצה להבין עוד כמה שנים ייקח ככה למדינת ישראל להגן על הצפון.
מיקי לוי: ואני לא רוצה לשאול עכשיו כמה נפגעים יהיו כשיקרה מצב חירום.
מיקי לוי: אני מרים את הדגל הזה כדי שזה יירשם בפרוטוקול.
מרדכי יוגב: אדוני היושב-ראש, אפשר דקה?
עמיר פרץ: אני לא יכול, אני קודם אתן לראשי הרשויות ואחר כך לך.
מרדכי יוגב: אני רוצה לומר - - -
עמיר פרץ: אני לא מסכים, אתה רק נכנסת.
עמיר פרץ: הם התחילו לומר משהו, אז תמתין כמה רגעים.
מרדכי יוגב: לגבי ההערה שלך שרק נכנסתי – אם יש מישהו שעוד לפניך עוסק בביטחון הצפון, שעוסק איתך בנאמנות בביטחון הצפון, זה אני.
מרדכי יוגב: אני "רק נכנסתי" בגלל שאני רץ להצבעות בחינוך, לא בגלל שאני לא רוצה להיות פה.
מרדכי יוגב: אז כולם פה מעירים הערות, יודעים יותר, יודעים פחות, אבל מי שנאמן לביטחון זה אני וחבר הכנסת איל בן ראובן – לפניך ואחריך כנראה.
מרדכי יוגב: אז סליחה על ההערה שלך וסליחה על ההערה שלי.
מרדכי יוגב: אני לא אדבר כרגע.
עמיר פרץ: חבר הכנסת יוגב, אני אינני מקל או חלילה מפחית בערכך או בתרומתך לוועדה הזאת, ואתה יודע את זה.
עמיר פרץ: יחד עם זאת, עומדים פה ראשי רשויות שכבר נתתי להם רשות דיבור אבל בכל פעם חבר כנסת אחר מבקש הערה.
עמיר פרץ: אתה כבר קיבלת אפשרות להעיר הערה, אז עכשיו נאפשר להם לדבר ואחר כך חברי הכנסת ידברו ברשות דיבור מלאה, כולל אתה.
מרדכי יוגב: הבעיה שאנחנו רצים לשטויות של חוק הקולנוע.
עמיר פרץ: מה אתה רוצה שאני אעשה?
עמיר פרץ: כולם כאן מבקשים, אז מה אני אעשה?
מיקי לוי: החוק של מירי רגב?
מרדכי יוגב: מי שגונב את הגבינה זה השמאל הקיצוני שגנב עד היום את הקולנוע, אבל אני לא הייתי מדבר על דברים פוליטיים בוועדת החוץ והביטחון - - -
אבי דיכטר: מוטי, חבל על הזמן.
עמיר פרץ: חבר הכנסת יוגב - - -
מרדכי יוגב: אני מבקש לומר את הערתי בתמצית ובקצרה.
אבי דיכטר: די, מוטי, אנחנו כבר - - -
עמיר פרץ: חבר הכנסת יוגב, אתה פעם הרגשת שמישהו מזלזל בך פה?
עמיר פרץ: להערה שלך אין שום מקום.
מרדכי יוגב: אני בדרך כלל לא מעיר הערות מהצד, אני מחכה לסוף, אבל עוד רגע לא אוכל להעיר.
מרדכי יוגב: אז תודה לך, אני לא אעיר, כי אני מכבד אותך.
עמיר פרץ: אני אתן לך להעיר, אבל תמתין חמש דקות.
יורם ישראלי: אני יורם ישראלי, ראש המועצה האזורית מטה אשר.
יורם ישראלי: לגבי הנושאים שעלו פה עד עכשיו – תפסת מרובה לא תפסת.
יורם ישראלי: אני אומר לוועדת החוץ והביטחון שאנחנו חייבים לשים קודם כול את המיגון הביטחוני בראש סדר העדיפויות.
יורם ישראלי: אני הייתי במשלחת של ראשי רשויות במחוז מונרו, שזה המחוז בפלורידה של ההוריקנים.
יורם ישראלי: כשמושל המחוז אומר לחבר'ה "תרשמו את מספר הביטוח שלכם על כף היד אם לא תתפנו כשאני אומר לכם להתפנות".
יורם ישראלי: ..
יורם ישראלי: נגד הוריקן יש מה לעשות.
יורם ישראלי: אבל מערכת התרעה, עם כל הכבוד לה, כששומעים התרעה נגד מרגמה אבל אין לאן לברוח אז למה צריך את ההתרעה?
יורם ישראלי: אנחנו מדברים כבר הרבה שנים על מיגון נגד החיזבאללה, ואני לא אפרט פה את כל האמצעים, אתם מכירים אותם.
יורם ישראלי: הסתובב שר הביטחון, היה בשלומי באוגוסט.
יורם ישראלי: הוא אמר: יש 250 מיליון ליישובי הגדר, תתחילו לעבוד.
יורם ישראלי: אני אומר לכם, אנחנו צריכים כל גרוש כדי להתחיל מחר בבוקר, לפי סדר עדיפויות שקבע פיקוד העורף – מיגון לפרטייים, ממ"דים.
יורם ישראלי: היום, מי שבא לוועדת חבל אשר להקים ממ"ד, תוך שלושה חודשים הוא בונה ממ"ד.
יורם ישראלי: הוא מגיש את ההיתר במערכת המקוונת, יש הקלות לבניית ממ"ד, והוא בונה ממ"ד.
יורם ישראלי: בערב אל עראמשה, יישוב בדואי שלא כל הבתים בו קיבלו היתרי בנייה – אחרי דין ודברים כל בית קיבל שם ממ"ד.
יורם ישראלי: מצאו איך להצמיד לבתים את הממ"דים.
יורם ישראלי: אני אומר לכם שעם ה-130 מיליון, שמתחילים עכשיו להתברבר איתם על תכנון ועל כל הדברים האלה, תעשו כמו בגני הילדים; תעשו סקר ביישובים, תאשרו לאילו בתים מגיע ממ"ד, תנו את הכספים לרשויות ואנחנו נבנה את הממ"דים.
יורם ישראלי: בתי ספר זה הרבה יותר פשוט.
יורם ישראלי: תנו את הכסף אחרי שתאשרו.
יורם ישראלי: אני אומר שיש יותר מדי דברת ופחות מדי מעשים שאפשר לעשות.
עמיר פרץ: סיון, תהיה קצר כמוהו.
סיון יחיאלי: אני חושב שהדיון הזה חשוב מאוד, ואני חושב שאתם מבינים כמה הוא חשוב לנוכח העובדה שרק בשבוע שעבר אושרו 136 מיליון שקל, שכנראה לא היו מאושרים אם לא היה הדיון הזה היום.
סיון יחיאלי: יש שלושה דברים שרצינו להשיג בתכנית הזאת.
סיון יחיאלי: רצינו לשפר את הרציפות התפקודית, שזה אומר כל מיני מחסנים וכל מיני דברים שיאפשרו לנו לתפקד בזמן חירום.
סיון יחיאלי: רצינו גם לשפר את מערכת ההתרעה בתחום של 0 עד 4, כדי לתת שם מענה, וגם רצינו לשפר בצורה ניכרת את בעיית המיגון.
סיון יחיאלי: אני רוצה להגיד כאן משהו, ותסלחו לי על זה: אם תמיד עושים לנו הפרד ומשול, אז עכשיו אני רוצה לעשות לכם הפרד ומשול.
סיון יחיאלי: אני סומך לגמרי על משרד הביטחון, שהוא באמת שותף וסוכן נאמן של השינוי הזה.
סיון יחיאלי: אבל אני לגמרי לא סומך על המנגנון של משרד האוצר.
סיון יחיאלי: אצלם יש גרירת רגליים, מבחינתם זה כנראה לא משהו שמקדם צמיחה.
סיון יחיאלי: ובסופו של דבר, זה שמשרד האוצר לא מבין איך העסק הזה צריך להתנהל, זה מה שתוקע את זה.
סיון יחיאלי: אנחנו דיברנו על חמש שנים, חמש שנים זה זמן סביר.
סיון יחיאלי: ברור שרוב הכסף לא יצא היום אלא בעתיד, אבל לוקח זמן לתכנן ולהניע, ולכן צריך כבר עכשיו את הזרעים כדי להתחיל את התהליך.
סיון יחיאלי: אבל למשוך את התהליך הזה 12 שנים זה שערורייה, זה לא יכול להיות.
סיון יחיאלי: לכן אני מבקש: משרד הביטחון יודע מה הוא מציע, בואו נלך עם משרד הביטחון, ובוא נבקש מהאוצר לא להעלות את זה ל-12 אלא להוריד את זה לשבע או לחמש שנים.
עמיר פרץ: תודה, סיון.
מרדכי יוגב: אם אינני טועה, חמישה מיליארדים תוכננו לעשר שנים, שזה 500 מיליון לשנה, ואמרנו תודה, משום שזה הרבה יותר מ-150 מיליון בכלל.
מרדכי יוגב: ואת ה-500 מיליון לשנה צריך לתכנן לפי סדרי עדיפויות להצלת חיים.
מרדכי יוגב: דבר שני, ככל שזה יינתן יותר בביזור לרשויות לביצוע, אני חושב שיכולת מימוש הכסף במקביל תהיה הרבה יותר גדולה.
מרדכי יוגב: וברור שצריך להיות פיקוח של פיקוד העורף על טיב הביצוע.
מרדכי יוגב: על ידי זה שזה יינתן לרשויות לביצוע אפשר יהיה לממש במקביל תכניות של חצי מיליארד בשנה.
מרדכי יוגב: גם את רומא לא בנו ביום, וברור שחלק מהתכניות ייבנו רק בעוד שנתיים, שלוש או ארבע, אבל אז זה כבר יהיה סיכון מחושב ולא חוסר אחריות.
עמיר פרץ: אלעזר שטרן, בבקשה.
אלעזר שטרן: אני רוצה להעלות נקודה אחת: איך מתפנים אם צריך להתפנות.
אלעזר שטרן: כלומר, איזו תחבורה ממוגנת יש ביישובי הצפון.
אלעזר שטרן: אני מעלה את זה פה כבר כמה שנים, מאז שהעבירו לאיו"ש מיגון אוטובוסים מלמעלה.
אלעזר שטרן: אני חושב שאם יש מקום שבו יש סבירות שיהיה צורך למגן אוטובוסים מלמעלה, זה קודם כול בקו העימות בצפון.
מרדכי יוגב: אין מיגון אוטובוסים למעלה.
זאב צוק רם: חבר הכנסת שטרן, אין אוטובוסים שממוגנים מהגג.
זאב צוק רם: רק בדפנות.
זאב צוק רם: ואגב, יש תכנית קיימת.
זאב צוק רם: זה תלוי בזמן ההתרעה.
זאב צוק רם: כדי לפנות יישובים צפונה - - -
עמיר פרץ: לא, לא, תרשום את השאלה.
אלעזר שטרן: עמיר, אם הוא יענה לי אז אולי אין שאלה.
עמיר פרץ: לא, זה לא ילך ככה.
עמיר פרץ: תסיים את דבריך, הוא ירשום ויענה לך.
עמיר פרץ: תסיים את דבריך.
אלעזר שטרן: אני חושב שבצפון – כמו באיו"ש, אבל בצפון אולי אפילו יותר – לא כל התחבורה צריכה להיות ממוגנת, אבל כן צריכה להיות יכולת שינוע לטובת פינוי תושבים.
עמיר פרץ: חברת הכנסת נחמיאס, בבקשה.
איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שאחת הסוגיות שאנחנו לא נותנים עליהן את הדעת זה בעיות מיגון דחופות.
איילת נחמיאס ורבין: נכון, יש מקומות שבהם באמת צריך לעשות את התהליך של הרישום של מיגון פרטי, מיגון מבני ציבור וכו'.
איילת נחמיאס ורבין: אבל אני מטפלת למשל מזה חצי שנה ביישוב אדמית.
איילת נחמיאס ורבין: באדמית אין מיגוניות.
איילת נחמיאס ורבין: ואתה פונה למשרד הביטחון, אבל הם לא מקבלים מזור לשום פנייה שלהם.
איילת נחמיאס ורבין: וזה יישוב צמוד גדר.
איילת נחמיאס ורבין: יש שם בעיה של מיגונים וגם בעיה של הצופר, שבחלק החדש של היישוב לא שומעים אותו.
איילת נחמיאס ורבין: או למשל ברעם, שגם שם אתה מקבל תלונות, מסוג אחר.
איילת נחמיאס ורבין: לכן אני חושבת שחלק בתכנית הזאת צריך להיות מוקדש לבעיות מיגון דחופות וקטנות, כלומר, כאלה שהעלויות שלהן לא גבוהות והן לא דורשות אישורים מיוחדים - - -
אל"מ גולן ואך: אדמית אושר.
איילת נחמיאס ורבין: אז חבל שלא שולחים תשובה לחברת הכנסת שפנתה בעניין הזה.
אל"מ גולן ואך: לפני שבועיים הוצגה תכנית ל-21 יישובים צמודי גדר.
איילת נחמיאס ורבין: אבל אם נעשית פנייה כתובה ודחופה, כדאי לענות עליה.
איילת נחמיאס ורבין: אבל הטענה לא מופנית אליך.
איילת נחמיאס ורבין: בקיצור, יש הרבה פניות של יישובים, במיוחד צמודי גדר.
איילת נחמיאס ורבין: מדובר בפניות מידיות, הן לא דורשות שום אופרציה מיוחדת, ולדעתי אפשר לטפל בהן, בוודאי במסגרת התקציב הזה.
עמיר פרץ: חבר הכנסת בר-לב, בבקשה.
עמר בר-לב: אני רוצה להתייחס להערות שהעירו כאן ראשי המועצות.
עמר בר-לב: יורם אמר "תנו את הכסף, מחר בבוקר אנחנו מבצעים", והוא גם נתן כאן דוגמאות של דברים שאפשר לעשות תוך שלושה חודשים.
עמר בר-לב: סיון אומר שהבעיה היא במשרד האוצר.
עמר בר-לב: עכשיו, נציג משרד האוצר העיר כאן הערה שכולנו כאן
עמר בר-לב: כאילו עוברים עליה לסדר היום – שהחמישה מיליארד לעשר שנים הפכו לחמישה מיליארד ל-12 שנים.
עמר בר-לב: במילים אחרות, עוד לפני שהתכנית התחילה, ה-500 מיליון לשנה כבר הפך ל-416 מיליון לשנה.
עמר בר-לב: ולכן אני חושב כמו סיון, שצריך תכנית פחות גרנדיוזית, לא לעשר או ל-12 שנים, אלא תכנית לחמש שנים; לראות מה אפשר לעשות בחמש שנים ולהתחיל להזיז את זה היום ולהתחיל להעביר את הכספים.
עמר בר-לב: אני לא מבין למה מועברים רק 136 מיליון.
עמיר פרץ: קלעתי לדעת גדולים.
עמיר פרץ: בדיוק כתבתי את מה שאתה אומר.
רחל עזריה: אני מאוד מסכימה שהכי קל זה כשמתחילים מאפס ושאם היינו בונים עכשיו את כל הצפון מהתחלה היינו בונים הכול ממוגן ואז הכול היה יותר קל.
רחל עזריה: אצלי בוועדת הרפורמות אנחנו עוסקים הרבה בפינוי-בינוי והתחדשות עירונית, שזה דברים מאוד דומים – אנשים שגרים שם וצריך לקחת אותם בחשבון, לייצר פתרונות מורכבים וכן הלאה.
רחל עזריה: ודווקא במקרים כאלה מה שהכי חשוב זה מי בסוף צריך לתת את התשובות לשאלה למה הדברים לא קורים ומהי שדרת הניהול המאוד מדויקת.
רחל עזריה: מה שאמרת על ההיתרים מאוד מטריד בעיניי.
רחל עזריה: כי אני חושבת שהבעיה המרכזית היא שלא ברור מהי השדרה הניהולית ואיך הדברים אמורים לקרות ומי בסוף צריך לתת את התשובות למה זה לא קרה.
רחל עזריה: זה שזה גם הרשויות המקומיות, גם פיקוד העורף, גם רמ"י וגם וגם וגם – זאת הבעיה.
רחל עזריה: לכן הייתי שמחה אם אחת הדרישות של הוועדה תהיה הרבה יותר בהירות ניהולית.
רחל עזריה: וגם, שבפעם הבאה תיתנו לנו דוח מה התקדם ואיך וגם יהיה ברור איך הדברים אמורים להיסגר בצורה כמה שיותר מהירה ובהירה.
עמיר פרץ: נציג משרד הבריאות, בבקשה.
אבי בן זקן: תודה רבה, אדוני.
אבי בן זקן: דבר ראשון, עשינו עבודה מאוד מפורטת, יחד עם נציגים של פיקוד העורף, ובה דירגנו את סדרי העדיפויות ובנינו תכנית לחצי מיליארד למיגון – לא חיזוק, למיגון – של מוסדות בריאות.
אבי בן זקן: חשוב מאוד שהתכנית הזאת תתוקצב.
אבי בן זקן: חשוב מאוד שבשעת חירום – רעידת אדמה או חלילה מלחמה – מערכת הבריאות תהיה ממוגנת כמו שצריך, ואנחנו עדיין נמצאים בפערים גדולים מאוד בעניין, גם בפוריה וגם בצפת, שאלה בתי חולים שאמורים לתפקד בצורה מרכזית גם ברעידות אדמה וגם בנושא של המיגון.
עמיר פרץ: אנחנו נשתמש בך כמודל מול השאלה ששאלתי את האוצר.
עמיר פרץ: האם אתם מתכוונים להקצות תקציב מתקציבכם, או שאתם מצפים שהאוצר ייתן לכם תוספת לצורך הטיפול בבתי החולים?
אבי בן זקן: מתקציבנו אנחנו מקצים כספים כל השנה, ואנחנו מצפים שייתנו לנו עוד כסף לטובת מימוש - - -
עמיר פרץ: אתה לא יכול להגיד לי מספר?
אבי בן זקן: התקציב התוספתי שביקשנו הוא 550 מיליון שקל בנוסף על תקציבנו.
עמיר פרץ: יפה, עכשיו אני שומע דברים ברורים.
עמיר פרץ: אתה אומר שעל מנת שמשרד הבריאות יממש את תכניותיו שכבר אושרו בדרגים המקצועיים למיניהם, אתה זקוק לעוד 550 מיליון.
עמיר פרץ: וזה בנוסף לכמה שהמשרד כבר מקצה?
אבי בן זקן: מאות מיליונים.
אבי בן זקן: יותר מחצי מיליארד משקל, בהלימה לאותה תכנית.
עמיר פרץ: אז אתה אומר, שאתם מקצים כ-600 מיליון, הם מקצים 500, ולהערכתך אתם הולכים לתכנית של 1.1 מיליארד.
עמיר פרץ: נציג האוצר, כשהוא אומר לי שהוא מקצה מתקציבו 600 מיליון והוא דורש ממך 500 – עזוב רגע את השאלה אם תיתן לו או לא – האם כל ה-1.1 מיליארד הם חלק מהחמישה מיליארד או רק ה-500 שלך?
עלי בינג: שוב, לגבי התכנית של החמישה מיליארד עוד לא הוצגו - - -
עמיר פרץ: אני שואל לגבי התפיסה.
עלי בינג: אנחנו נצטרך להחליט על זה ביחד - - -
עמיר פרץ: החמישה מיליארד הוא תוספתי, או שחלק ממנו יהיה - - -
עלי בינג: ייתכן שחלק ממנו יהיה - - -
עמיר פרץ: בקיצור, תשכחו מהחמישה מיליארד, זה לא יהיה אפילו 2.5 מיליארד.
זאב צוק רם: ה-760 מיליון שהוא אומר זה מתוך החמישה מיליארד.
עמיר פרץ: אז זה כפל מבצעים, זו ספירה כפולה של כסף.
זאב צוק רם: אנחנו לא יודעים מה משרד הבריאות - - -
עמיר פרץ: הנה, הוא אומר.
עמיר פרץ: ווה, בוא לא נצבע את הדברים בוורוד, המצב הוא לא טוב.
עמיר פרץ: ווה, אתה נכנסת למצב שיודעים מה שצריך, אבל לפי מה שקורה בשטח המצב הוא מאוד חמור והפערים הם גדולים.
עמיר פרץ: ופה מדברים איתי על 10 שנים, על 12 שנה, ועל כך שהביצוע יהיה עוד 12 שנים.
עמיר פרץ: חבל על הזמן.
אבי בן זקן: אני רוצה עוד שתי מילים.
אבי בן זקן: אנחנו מקדמים תכנון לרוב התכניות של מערכת הבריאות, ועד היום תשתיות בריאות לא הוגדרו כתשתיות לאומיות.
אבי בן זקן: חשוב מאוד להגדיר אותן בחוק התכנון והבנייה כתשתיות לאומיות, כדי שנוכל לממש אותן בזמן קצר.
אבי בן זקן: כי בניגוד למה שנאמר פה, במערכת הבריאות לוקח הרבה מאוד זמן להוציא היתרי בנייה ולהעביר תכניות, אפילו כשמדובר במיגון.
אבי בן זקן: לפעמים זה לוקח שנים.
אבי בן זקן: ולכן חשוב מאוד שתשתיות הבריאות יוגדרו כתשתיות לאומיות, כדי שנוכל לקדם את התכניות בצורה מהירה.
אבי בן זקן: תודה.
עמיר פרץ: מלי, בבקשה.
מלי פולישוק בלוך: תודה.
מלי פולישוק בלוך: כמו שאתם רואים, אני כאן בכובע של "נשים עושות שלום", אבל אני לא יכולה שלא להתייחס גם ל-15 השנים האחרונות.
מלי פולישוק בלוך: לפני 15, 12 שנים הייתי חברת כנסת, יושבת-ראש ועדת מדע ויושבת-ראש ועדת ביקורת המדינה – ובדיוק אותם דיונים התקיימו גם אז.
מלי פולישוק בלוך: הסיכוי שמשהו אולי יתחיל לזוז הוא אם בזכות איום הטילים כל ההיערכות לרעידות אדמה תעבור לראייה ביטחונית, ואז אולי משרד הביטחון יתחיל להזיז משהו, כפי שנעשה בדרום.
מלי פולישוק בלוך: הערה נוספת.
מלי פולישוק בלוך: לא שמעתי פעם אחת את המילה תת-קרקע.
מלי פולישוק בלוך: אתה, היושב-ראש, שמעת את זה מאיתנו בשיחה אישית, אבל זה צריך להיות גם פה על השולחן.
מלי פולישוק בלוך: לא יכול להיות מצב שמדינת ישראל נמצאת תחת כזה איום של טילים ולא בונה בתת-קרקע.
מלי פולישוק בלוך: מערכות תשתית, מערכות בתי חולים, מערכות בתי ספר, מערכות לקהילה, כל כך הרבה דברים.
מלי פולישוק בלוך: במיוחד בצפון, ששם יש אפשרות לבצע את הדברים האלה.
מלי פולישוק בלוך: אגב, אלה שמעבר לגבול, אנחנו יודעים שהם כן עשו את זה.
מלי פולישוק בלוך: ואם כבר מדברים על זה, אתם גם יודעים שיש שם בוודאי מנהרות, כפי שהיה בדרום.
מלי פולישוק בלוך: מתי יתחילו לדבר גם על זה?
מלי פולישוק בלוך: עכשיו אני רוצה לדבר בהקשר של "נשים עושות שלום".
מלי פולישוק בלוך: בדרום עשו המון דברים – מטפלים במנהרות, עשו מיגונים לבתים, אנשי הביטחון יושבים שם בשטח – אבל אנחנו יודעים היום שזה לא מספיק, אנחנו רואים היום שבעזרת כמה בלונים מסכנים שורפים את הדרום.
מלי פולישוק בלוך: מיגון כשלעצמו לא מספיק.
מלי פולישוק בלוך: אז אנחנו הצגנו ליושב-ראש ועדת החוץ והביטחון אבי דיכטר הצעה לבדיקת חלופות מדיניות.
מלי פולישוק בלוך: מר דיכטר, במשפט הראשון שלך אמרת שצריך להתייחס למוכנות בראייה שלמה, ואני מאוד מסכימה לאמירה הזאת.
מלי פולישוק בלוך: כי כשמדברים על ביטחון, כשמדברים על מיגון, צריכים להסתכל על זה בראייה שלמה וצריכים לבדוק גם חלופות מדיניות.
מלי פולישוק בלוך: ולכן אני מאוד מבקשת ממך, מר דיכטר, לשוב ולדון בנושא הזה.
מלי פולישוק בלוך: אנחנו יכולים לפחות חלק מהאיומים שיש על מדינת ישראל אולי לרכך, אולי להקטין, על ידי זה שנבדוק חלופות מדיניות.
מלי פולישוק בלוך: ובהקשר הביטחוני של רעידות האדמה, כמי שהייתה פה הרבה מאוד שנים ועוקבת אחרי זה כבר 15 שנה, אני אומרת לכם שוב: שום דבר לא נעשה.
מלי פולישוק בלוך: והמילים האלה, חמישה מיליארד, זה מילים בעלמא, זה קשקוש אחד גדול, זה לא יקרה, זה יישאר בגדר של תכניות כלליות.
מלי פולישוק בלוך: וכמי שיושבת בוועדת תכנון ובנייה בתל אביב – כנציגת הממשלה, דרך אגב – אני אומרת לכם שתמ"א 38 וחיזוק מבנים בתל אביב עוברים כל הזמן.
מלי פולישוק בלוך: כל יום עוברות עשרות תכניות.
מלי פולישוק בלוך: אז אני מציעה לכם משהו: קחו את החמישה מיליארד שהממשלה לא תוציא ובמקומו תנו עוד 1% של זכויות בנייה בתל אביב, ובכסף הזה תממנו את הצפון.
מלי פולישוק בלוך: כי אחרת הכסף לא יגיע.
מלי פולישוק בלוך: תודה רבה.
עמיר פרץ: נציג המל"ל, בבקשה.
איתן יצחק: ראשית, אני החלפתי את ווה משבוע שעבר.
איתן יצחק: המשימה של המל"ל היא לתכלל את מאמצי התקצוב, ואני אגיד שני משפטים על זה ועל עוד כמה דברים.
איתן יצחק: ראשית, ראש המל"ל קיים דיון לפני תקופה מסוימת, בשיתוף עם ווה, שעוד היה בתפקיד, ועם אלוף פיקוד העורף.
איתן יצחק: אלוף פיקוד העורף מונה להיות אחראי על המשימה הזאת, ואנחנו מקיימים מעת לעת בקרה ומעקב על הביצוע.
איתן יצחק: מה שהוצג פה היום הוסדר בשבוע שעבר בוועדת התקציב כמנה ראשונה, ואנחנו נקיים בקרה ופיקוח על כל מה שנאמר פה.
איתן יצחק: אני רשמתי לפניי את ההערות ואנחנו נבדוק את כל התהליכים ואת כל המשמעויות של הפערים, אם יש כאלה, לגבי כל מה שהוצג על החמישה מיליארד בכלל ועל ה-500 מיליון בפרט, ללא קשר ל-150 שכבר אושרו והתחילו לצאת לדרך.
איתן יצחק: בסוגיית 25 מתקני התשתית, אנחנו נמצאים במעקב ובקרה על העניין.
איתן יצחק: חלק מזה זה לקבוע את סדר העדיפות.
איתן יצחק: יש בזה לא מעט קשיים, אבל זה כבר יצא לדרך והעשרה הראשונים כבר הושלמו.
איתן יצחק: גם בעניין הזה אנחנו נמצאים בתוך התהליך ובתוך הבקרה על הביצוע.
איתן יצחק: יש שני דברים שעלו פה בדיון שבעיניי הם מהותיים מכיוון שיש לי ניסיון בכל מה שקשור למיגון וחיזוק.
איתן יצחק: לגבי ההשוואה למבנה חדש, משרד החינוך כמודל – אין מה להשוות בכלל בכל מה שקשור לתהליכים של זמן או מרחב.
איתן יצחק: להוציא את משרד החינוך, שאתה יכול לבצע את זה בקיץ, באף מבנה אחר אתה לא יכול לבצע תוך כדי ולהעריך זמן.
איתן יצחק: ולכן אני חושב שבמבנים חדשים למדינה יש יכולת לבצע בצורה יחסית מהירה, אבל במבנים קיימים הדבר הוא הרבה יותר מורכב וקשה, ולכן אין כאן מקום להשוואה.
איתן יצחק: לגבי הרצון לבזר, לתת לציבור, כפי שנאמר פה – אני חשבתי תמיד שעדיף לפזר את הכול, לבזר את התקציב לגופים ולמשרדים.
איתן יצחק: אבל מבחינת סטנדרט ומחויבות לתקינה לאומית, לאחריות שלנו כמדינה לתוצאות של האיום, גם רעידות אדמה וגם מלחמה, אני חושב שנכון להשאיר את זה לפיקוד העורף, שהוא גורם שיש לו את המחויבות ואת הסטנדרט.
איתן יצחק: היכולת שלו לעבוד גם מול המשרדים וגם מול הגופים הפרטיים הוכחה כיעילה, ולכן אני חושב שלא כדאי לנו לפזר את האחריות לכל הגופים.
עמיר פרץ: לאיזה אחריות אתה מתכוון?
עמיר פרץ: אחריות הביצוע?
איתן יצחק: אני מדבר גם על התהליך.
איתן יצחק: בתהליך – וגם על הביצוע הקבלני יש לי מה לומר – אם אתה לא שם עין של בקרה ופיקוח של פיקוד העורף, אתה גם יכול לקבל תוצאות שלא - - -
יורם ישראלי: היום כל ילד בונה ממ"ד בלי שום - - -
איתן יצחק: יש בקרה ופיקוח של פיקוד העורף על כל ההיתרים והתוספות.
איתן יצחק: לגבי מה שלא מצריך אישורים יש מפקדי מחוזות בפיקוד העורף שמאשרים אחת לכמה שבועות את כל המיגון במדינה.
איתן יצחק: אני לא מדבר על בנייה חדשה, אני מדבר על כל תהליך המיגון בארץ למבנים קיימים.
עמיר פרץ: נציג האוצר, בבקשה.
עלי בינג: ראשית, אני חושב שאי אפשר להתעלם מהבשורה שהכסף הזה מביא, גם אם זה לא כל מה שכל אחד חשב ותכנן ורצה.
עלי בינג: אגב, התכנית בקבינט מעולם לא הייתה לעשר שנים; החלטת הקבינט החליטה על עד 2030, וגם כלל דרישות רה"מ דיברו על 2030.
עלי בינג: דבר שני, הכסף כבר הוקצה, שר האוצר ביקש את זה, גם את ה-150, גם את ה-136.
עלי בינג: גם עשינו מאמץ מהיר להעביר את הפנייה לוועדת כספים, שאישרה את זה כבר בישיבה הראשונה שלה.
עלי בינג: בנוסף, עשינו מאמצים רבים כדי לאפשר מקסימום נגישות לכסף הזה.
עלי בינג: שמנו אותו גם בהרשאה וגם במזומן בגלל שהצוות עוד לא החליט על אופן הביצוע ובכל זאת רצינו לאפשר מימוש כמה שיותר יעיל ונכון, למרות שזה משהו שאנחנו בדרך כלל לא עושים.
עלי בינג: המטרה שלנו היא שברגע שיש את הכסף הזה – לבצע אותו כמה שיותר נכון וכמה שיותר מהר.
עמיר פרץ: השאלה אם יש לכם החלטה עקרונית כמה האוצר מקצה מממנו לטובת התכנית.
עמיר פרץ: כי אני הרי מכיר את המשאים ומתנים האלה בינכם לבין המשרדים.
עמיר פרץ: הרי זה לא מצ'ינג, הלוואי וזה היה מצ'ינג.
עמיר פרץ: אם הייתה החלטה על מצ'ינג אז כל משרד היה יודע איפה הוא עומד.
עמיר פרץ: אבל זה לא מצ'ינג, זה שוק.
עמיר פרץ: אם יש משרד שאין לו, הוא ייתן 10%, ואם יש משרד שיש לו יותר אז ידרשו ממנו יותר.
עלי בינג: כפי שאתה רואה, אנחנו לא מתנים כרגע שום דבר בשום דבר.
עלי בינג: יש תקציבים בתוך המשרדים שאנחנו חושבים שאפשר לייעל אותם ולהפנות אותם לטובת הנושא, אבל אין פה שום התניה.
עמיר פרץ: כמה בכוונתכם להקציב?
עלי בינג: אנחנו התחלנו עם המנה הראשונה של הכסף לטובת הנושא הזה, יהיו דיוני תקציב, יהיה - - -
עמיר פרץ: יש כבר תקציב של 2019.
עלי בינג: אבל זה לא היה בבסיס התקציב, הרי התקציב אושר לפני התכנית.
עלי בינג: אנחנו נצטרך למצוא את המקורות במהלך שנת 2019.
שמואל לטקו: אז כרגע אין לך גם ל-2019.