GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ליאנה מגד: החובה ליידע על איך להגיש תהיה בכל מקרה.
ליאנה מגד: זו חובה שקיימת, גם אם זה מכוח הפקודות.
מרב מיכאלי: נניח שהיינו רוצות להחליט על כן תזכיר נפגע או נפגעת עבירה בצבא.
מרב מיכאלי: מה המשמעות של זה מבחינתכם?
שרון זגגי פנחס: בעיקרון, ככל שאני מבינה, כי אנחנו לא עובדים עם תזכירים, זה משהו שהוא בעבודת מטה, התזכירים ניתנים על-ידי משרד הרווחה באיזושהי פרוצדורה מסוימת.
מאירה בסוק: עובדים סוציאליים.
שרון זגגי פנחס: קודם כל צריך יהיה להגדיר אצל שירות הרווחה שהם מבצעים את הפונקציה הזאת, באיזה אופן הם עושים את זה, מה נדרש לטובת הדבר הזה וגם מי יעסוק בזה.
שרון זגגי פנחס: יכול להיות שהפתרון הנכון הוא לאו דווקא במשרד הרווחה.
שרון זגגי פנחס: אולי אם אלה נפגעים שהם חיילים, אז זה צריך להיות דווקא אצל גורמים צבאיים שיודעים גם לנתח משמעויות שהן משמעויות צבאיות.
מרב מיכאלי: כלומר הת"ש.
שרון זגגי פנחס: לאו דווקא ת"ש.
שרון זגגי פנחס: יש בצבא גם קצינים שעוסקים בבריאות הנפש וגם קצינים שעוסקים לאו דווקא בתנאי שירות של חייל, אלא יותר במצב של חייל, איך לשפר אותו, לעשות איזושהי סקירה כוללת של הדברים.
שרון זגגי פנחס: זה עולה גם כמובן כמשהו רלוונטי בנושא של תזכירים של חשודים ושל נאשמים.
שרון זגגי פנחס: זו איזושהי מערכת שמרכיבה תזכיר כתוצאה מכל מיני עובדות שהיא אוספת ואחרי זה מכינה אותו, שכמובן צריך לקחת בחשבון גם את הנושאים הרלוונטיים האזרחיים וגם נושאים שהם נושאים צבאיים.
שרון זגגי פנחס: רוצה לומר, בקיצור, שיש פה משהו שצריך לתת את הדעת עליו ולייצר פה איזושהי עבודה שמבינה מה התהליכים שקורים, איך אנחנו מאמצים ומתאימים אותם, אילו משאבים נדרשים לזה.
שרון זגגי פנחס: בעיקרון זה חשוב וזה מקובל, וכמובן ככל שזה היה אפשרי זה משהו שהיה נכנס.
שרון זגגי פנחס: אבל כדי לייצר את זה נצטרך לעשות איזושהי עבודה פנימית שמסבירה את המשמעויות של הדברים.
משה בן יקר: יש בצבא מערכת מקבילה שנקראת גחלת, וזה גורמי חזרה לשירות, והם עובדים עם קב"ן במשותף ומוציאים סמי-תזכירים.
שרון זגגי פנחס: גחלת היא מערכת שמיועדת לאנשים שמוחזקים במערך הכליאה כדי לבדוק את השיקום שלהם ואת ההחזרה שלהם לשירות.
שרון זגגי פנחס: אני לא בטוחה שזו המערכת המתאימה כדי לעסוק בנפגעים.
רחל עזריה: יש עבודה מאוד אינטנסיבית של הצבא ושל משרד הרווחה.
רחל עזריה: אני מבינה שזה בעבודת מטה, אבל זה לא משהו שהוא בלתי סביר, וגם יש לנו פה איזשהו ניסיון לעשות התאמה בין שתי מערכות משפטיות שבדרך כלל אין ביניהן ממשק, אבל בהקשר הזה זה ממשק מאוד מאוד דומה.
רחל עזריה: אני חושבת שההידוק של הממשק הוא טוב, גם מבחינת החוק ספציפית, אבל גם אחר כך להמשך.
רחל עזריה: הרי מה שקורה היום, שיש שלוש שנים צבא, יוצאים לאזרחות וכאילו אין קשר ביניהם.
שרון זגגי פנחס: החשיבות היא ברורה, פשוט צריך לראות איך עושים את זה בצורה נכונה ומוסדרת.
רחל עזריה: יש משהו שצריך לעשות עכשיו כדי שיהיה יותר קל לעשות אחר כך, כדי להקל עליכם להמשיך את העבודה?
ליאנה מגד: אני רוצה להתייחס, כי בעצם יש עכשיו מהלך של הצבא, של התאמת דינים של הצבא למערכת האזרחית גם בהקשרים אחרים.
ליאנה מגד: הנושא של תזכירי קרבן מצריך הקמת מערך מקצועי שלא קיים היום, שזה בשונה מהתיקון שאנחנו עושים פה.
ליאנה מגד: התיקון שאנחנו עושים פה מקנה זכויות, אבל לגבי מערכות שעובדות היטב ומוכרות לצבא, ועכשיו הצבא עושה מהלך דרמטי של סנכרון ומתן זכויות אבל במערכות קיימות.
ליאנה מגד: הקמת מערך מקצועי כזה – אנחנו צריכים להכניס כמובן את משרד הביטחון בהקשרים המקצועיים ואת משרד הרווחה בהקשרים של עבודה סוציאלית והיכרות עם שירות מבחן, ואז לראות מה המערך המתאים לצבא, אם זה צריך להיות בתוך לצבא, האם זה מחוץ לצבא.
ליאנה מגד: אבל זה ממש מערך מקצועי שהוא נדרש, חשוב, לא קיים, אבל אי אפשר לעשות אותו בשלב הזה.
מרב מיכאלי: רק רציתי להבין במה זה כרוך.
מרב מיכאלי: שאלתי הבאה, כשאת אומרת שנעשית עבודת מטה, איפה זה עומד?
מרב מיכאלי: באיזו רמה עבודת מטה בעניין הזה?
שרון זגגי פנחס: עבודת מטה כרגע מתייחסת לחשודים ולנאשמים.
שרון זגגי פנחס: שם יש היבטים אחרים, כי יש גם מערכות, כמו שנאמר קודם, שהן כבר קיימות וצריך לראות איך מייצרים אותן.
מרב מיכאלי: זאת אומרת, לנפגעות ונפגעי עבירה עוד אין עבודת מטה בהקשר הזה.
שרון זגגי פנחס: עוד אין עבודה.
ליאנה מגד: מה שכן, אולי אם אוכל להוסיף, וחשוב שזה ייאמר לפרוטוקול, אני לא חושבת שאני מציעה להוסיף פה הוראה שלא קיימת.
ליאנה מגד: כי העבודה של הצבא מדהימה.
ליאנה מגד: אבל לאור העובדה שהיום אין חוות דעת מטעם נפגע, המשמעות של היעדר תזכיר קורבן היא שאין חוות דעת אובייקטיבית או של גורם מקצוע שמובאת בפני בית המשפט, אלא יש הצהרת נפגע.
ליאנה מגד: עדיין יש לנו פה הסעיף של הצהרת נפגע, שגם לפי הפסיקה בדין האזרחי מאפשרת לנפגעים גם להביא עדויות לנזק שנגרם להם.
ליאנה מגד: חשוב לומר את זה גם לפרוטוקול, גם בפרשנות של התביעה הצבאית את הסעיף הזה, שכרגע עד שיש לנו תזכירי קרבן, חשוב שתינתן פרשנות מרחיבה להצהרת נפגע.
ליאנה מגד: היא קיימת גם בדין האזרחי, אבל על אחת כמה וכמה כשאין לנו כרגע חוות דעת הנפגעים.
שרון זגגי פנחס: זאת הכוונה.
שרון זגגי פנחס: ושוב אני אומרת, ממילא כשנדרש בלא מעט תיקים אנחנו מביאים גם חוות דעת חיצוניות או חוות דעת של גורם שבדק את הנפגע.
מרב מיכאלי: ההערה של ליאנה, שאתן תגידו לפרוטוקול שאתן מבינות שכל זמן שאין תזכירים אז אתן תפרשו את זה פרשנות מאוד מרחיבה, היא חשובה.
שרון זגגי פנחס: זה מקובל עלינו.
איילת רזין בית-אור: ואולי ראוי לעשות הבחנה בין נפגעי עבירה שהם חיילים לנפגעי עבירה שהם אזרחים, לפחות בשלב הראשון.
ליאנה מגד: אנחנו לא יכולים לעשות הבחנה בחוק בהקשר הזה, גם לא נראה לי נכון.
איילת רזין בית-אור: אני חושבת שזה בא לשרת את אותם חיילים, העובדה שלוקחים בחשבון גם את תנאי השירות שלהם.
איילת רזין בית-אור: אם זה מה שמציב כרגע את המשוכה, אז זו לא בעיה.
שרון זגגי פנחס: בנושא של נפגעי עבירות מין יש את מרכז מהות שדיברנו עליו, מרכז התמודדות ותמיכה, שבו נפגע חייל בעצם מקבל תמיכה מכל הכיוונים, נפשית, רפואית.
שרון זגגי פנחס: ואז כל החומרים, ככל שהוא רוצה להעביר אותם ולהשתמש בהם, ניתן להעביר אותם ולהשתמש בהם.
מאירה בסוק: אפשר לעשות תזכיר?
שרון זגגי פנחס: הם לא עושים תזכירים, אבל הם כן יכולים לתת חוות דעת של הגורם המקצועי.
איילת רזין בית-אור: הדבר המשמעותי בין תזכיר לכל שאר האמצעים שמביאים את קולו של נפגע העבירה בפני בית המשפט זה שהוא לא נתון לחקירה נגדית, שזה דבר מאוד מאוד דרמטי.
איילת רזין בית-אור: גם בהליך האזרחי לא נעשה בו מספיק שימוש, אבל זה באמת כלי מאוד אותנטי ומקצועי גם.
איילת רזין בית-אור: בתי המשפט לוקחים אותו מאוד בחשבון.
אבי דיכטר: אנחנו מבקשים להמשיך, אחרת לא נצליח לסיים את זה היום.
אבי דיכטר: לא שחייבים.
מרב מיכאלי: חייבים.
עידו בן יצחק: (ב) בסעיף זה – "נידון" – מי שבית דין צבאי הטיל עליו בשל העבירה עונש מאסר בפועל העולה על שלושה חודשים; "רשות מוסמכת להפחתת עונש" – הוועדה לעיון בעונש המוקמת לפי פרק שני שבחלק ח', שר הביטחון, הרמטכ"ל, ראש מחוז שיפוטי לפי פרק שישי לחלק ה', או מי שמונה לרשות להפחתת העונש לפי סעיף 503.
עידו בן יצחק: השינוי היחיד בסעיף הזה הוא כל המונחים האלה, שמן הסתם רלוונטיים לצבא ולא למערכת האזרחית.
עידו בן יצחק: זכות להביע עמדה לעניין חנינה והקלה בעונש – 513כא.
עידו בן יצחק: נפגע עבירת מין או אלימות, שקיבל הודעה לפי הוראות סעיף 513ח(ג)(1) על בקשת הנידון לחנינה או להקלה בעונשו מנשיא המדינה, זכאי שתינתן לו הזדמנות להביע את עמדתו בכתב באמצעות הפרקליטות הצבאית, לפני החלטת נשיא המדינה בבקשה כאמור, כפי שייקבע בפקודות הצבא.
עידו בן יצחק: ההבדל היחיד הוא שהפרקליטות הצבאית ולא מחלקת החנינות במשרד המשפטים.
מרב מיכאלי: אני חוזרת אחורה ל-513כ(א), נפגע עבירת מין או אלימות שקיבל הודעה – לעניין הסיכוי הצפוי משחרור הנידון, למה אנחנו מגבילות את זה רק לעניין הסיכון?
איילת רזין בית-אור: למה שהוא לא יביע עמדתו בכתב לגבי האפשרות להפחתת העונש?
איילת רזין בית-אור: נכון שזה מועתק מהדין האזרחי.
איילת רזין בית-אור: שיביע עמדתו לעניין.
רוית דנינו: לפחות בדין האזרחי אין מצבים שוועדת שחרורים לא קיבלה עמדה של נפגע עבירה משום שהיא הייתה רחבה יותר מהסיכון.
רוית דנינו: לכן במובן הזה זה מועתק מהחוק האזרחי.
רוית דנינו: אני אפילו אוסיף ואומר, שבדין האזרחי גם הוכר בפסיקה שוועדת שחרורים מוסמכת למשל לאפשר גם טיעון בעל-פה בנסיבות מסוימות, למרות שבחוק זה לא כתוב כך.
רוית דנינו: כך שבאמת הפרשנות של הדינים האלה היא גם אחר כך מתפתחת בפסיקה, וגם מעולם לא הייתה עמדה של נפגע שלא הועברה לוועדה בשל הסעיף הזה.
רוית דנינו: זה כן התכוון לומר מבחינת השיקולים שאותה ועדה מוסמכת לשקול לגבי האסיר, שעמדתו של הנפגע היא רלוונטית לגבי החשש שלו משחרורו של האסיר.
רוית דנינו: שיקולים של אינטרס ציבורי.
מרב מיכאלי: המילה חשש וסיכון זה לא אותו דבר.
ענת ברקו: זה על ועדה לעיון בעונש?
ליאנה מגד: בין היתר, כן.
רוית דנינו: כשנפגע מעביר את עמדתו, כל שהוא יכול לומר זה החששות שלו ותפיסת עולמו.
רוית דנינו: הוא בוודאי לא מביא חוות דעת מקצועית על הסיכון שצפוי מהאסיר.
רוית דנינו: ולכן הכוונה היא באמת להעביר את התחושה של הנפגע לגבי שחרור כזה.
ענת ברקו: אולי לא בפני כולם אבל.
ענת ברקו: מאחר שהייתי נציגת שר הביטחון בוועדה לעיון בעונש עד שהגעתי לכנסת, כדאי להדגיש שזה לא יהיה פתוח.
ענת ברקו: אולי להעביר את התחושה בכתב של נפגעי עבירה.
רוית דנינו: זה בכתב.
רוית דנינו: כתוב להעביר את עמדתו בכתב.
רוית דנינו: הדין האזרחי הוא כך שאפשר גם לתת זכות בעל פה, אבל אין זכות קנויה בחוק.
ענת ברקו: אני רוצה להתייחס לנושא של תזכיר קצין מבחן, אדוני היושב-ראש, כי הייתי צריכה לצאת רגע.
ענת ברקו: זה נושא שקרוב ללבי, אז לכן אני פה.
אבי דיכטר: הזכירו את שמך, עם הרבה מחמאות והרבה סופרלטיבים.
ענת ברקו: זה ממש עוזר לי, כי החוק הזה עדיין תלוי ועומד בוועדת שרים.
ענת ברקו: חיילים עד 21 לא רשאים היום לקבל תזכיר קצין מבחן.
רוית דנינו: רק לחדד שאת מדברת על הנאשמים.
ענת ברקו: אני מדברת על הנאשמים, אבל גם לנאשמים יש זכויות.
ענת ברקו: מאחר שהוזכר כאן תזכיר קצין מבחן, אנחנו מדברים גם על זה.
ענת ברקו: למרות שאני מהצד של הכלה בדרך כלל.
אבי דיכטר: מי הכלה?
ענת ברקו: הנפגעת בדרך כלל.
ענת ברקו: בכל מקרה, בנושא של תזכיר קצין מבחן, ואני רוצה שגם שרון תתייחס לזה, הצבא מדבר על זה שזה כרוך בהרבה מאוד משאבים להציג את תזכיר קצין מבחן.
ענת ברקו: חייל שנשפט בבית דין צבאי היום לא זכאי לדבר הזה, שכל אזרח עד גיל 21 זכאי לו.
ענת ברקו: ומשום מה הדחייה בוועדת השרים נובעת מזה שהצבא אומר שזה עולה לו הרבה מאוד כסף, בזמן שיש לכם רשת של עובדים סוציאליים.
ענת ברקו: אין כל כך הרבה חיילים שנשפטים בבתי דין.
ענת ברקו: זה לא כמו דין משמעתי.
ענת ברקו: אני מכירה את המספרים, אני מכירה גם את החומר טוב מאוד.
ענת ברקו: ואז מה קורה?
ענת ברקו: חייל מגיע להישפט בבית דין מבלי שהוא מקבל את ההגנה הכי מינימלית, עם חוות דעת של מש"קית ת"ש לפעמים, בת 19.
ענת ברקו: זה ביזיון.
ענת ברקו: והצבא מוכן להקריב את החיילים במובן הזה שלא לדאוג.
ענת ברקו: אומנם שרון היא תצ"ר, אבל אני בטוחה שהיא מבינה בדיוק על מה אני מדברת, ואתם לא לוחצים על זה.
ענת ברקו: זה חוק שהיה צריך מזמן לעבור ועדת שרים.
ענת ברקו: מספרים לי סיפורים שיש לכם חוק כזה, תזכיר חוק ממשלתי.
ענת ברקו: לא אכפת לי שיעתיקו את החוק שלי, אין בעיה.
ענת ברקו: אבל יש כאן מצב שלדעתי, אדוני היושב-ראש, גם כשאנחנו מזכירים תזכיר קצין מבחן כדאי לדעת שדבר כזה לא קיים לגבי חיילים, וחיילים מופלים לרעה.
ענת ברקו: זה נכנס לפרוטוקול, אני אומרת לכם את דעתי.
ענת ברקו: אני חושבת שזה ביזיון אחד גדול.
ענת ברקו: ההצעה הזאת תעלה ביום ראשון הקרוב שוב לוועדת שרים.
ענת ברקו: וגם אם כל שבוע אני אעלה אותה, הדבר הבא שאני אעשה – אני אצא נגד צה"ל באופן גלוי על כך שאתם פוגעים בחיילים שמשרתים, חיילים שגם משרתים שירות חובה וגם מקבלים את היחס הזה.
רוית דנינו: גברתי כמובן תעשה כמיטב הבנתה, ואנחנו באמת מעריכים את פועלך.
רוית דנינו: אני חייבת לומר שהצבא לחלוטין מכיר בתכלית הזאת ומבין את הרציונל שעומד בבסיס ההצעה שהגשת.
רוית דנינו: מתבצעת עבודת מטה ממשלתית.
ענת ברקו: אתם מוזמנים להעתיק את ההצעה שלי, אין בעיה.
רוית דנינו: כבר מספר רב של חודשים יש עבודה בשיתוף משרד הרווחה, גורמי המשטרה הצבאית, גורמי אגף כוח האדם.
רוית דנינו: יש בחינה מהותית אמיתית על מי צריך לחול התזכיר הזה.
רוית דנינו: יש מאפיינים במערכת השיפוט הצבאית שהם שונים מהמערכת האזרחית, לכן אי אפשר להעתיק את ההסדר האזרחי לתוך ההסדר הצבאי.
אבי דיכטר: הדיון הוא מרתק, השאלה שלי האם אנחנו הולכים להכניס בהצעה הזו את הסוגיה הזו.
אבי דיכטר: אני אומר לכם בכנות, אין לנו זמן בלתי מוגבל.
אבי דיכטר: הנושא הוא מרתק.
אבי דיכטר: אנחנו טוחנים אותו והוא נחמד מאוד, רק שהוא עולה לנו בזמן שאנחנו צריכים להצעת החוק הזאת.
משה בן יקר: אם אפשר להעיר הערה.
משה בן יקר: אם מקצים 10 מיליון שקלים לעניין כזה, עדיף שכבר יעשו בד בבד גם תזכיר נפרד.
אבי דיכטר: אי אפשר לעשות חקיקה בשיטת "אם כבר, אז כבר".
ענת ברקו: מישהו כאן התבלבל.
ענת ברקו: זה סיפורי סבתא על כל התקציבים שאתם צריכים.
ענת ברקו: אתם לא צריכים שום תקציב.
רוית דנינו: קודם כל, צריך תקציב מכיוון שמדובר בהכשרה של כוח-אדם, גם קבע וגם חובה.
רוית דנינו: לא זה הנימוק.
רוית דנינו: אני יכולה לומר פה, כפי שאמרנו בוועדת שרים, יש כוונה להתחיל פיילוט של נושא תזכירי עונש בתוך הצבא בשנת 2019.
אבי דיכטר: יש לי יסוד סביר להניח, שעוד תשמעו וכולנו נשמע מענת בנושא הזה.
אבי דיכטר: אני לא טועה, נכון?
ענת ברקו: תחטפו.
אבי דיכטר: תחזית אחת לפחות מתממשת.
שרון זגגי פנחס: צה"ל רואה חשיבות בשתי התכליות.
עידו בן יצחק: הגנה מפני משפט פלילי או אזרחי – 513כב.
עידו בן יצחק: אי קיום זכות מהזכויות הקבועות בחלק זה אין בו כשלעצמו כדי לפסול הליך פלילי, או כדי להוות עילה למשפט פלילי או אזרחי נגד רשות ציבורית או עובד ציבור; ואולם אין בהוראות סעיף זה כדי למנוע נקיטת הליך משמעתי לפי כל דין; בסעיף זה, "עובד ציבור" – לרבות חייל.
עידו בן יצחק: אין הבדל בין הסעיף הזה לבין הסעיף האזרחי.
עידו בן יצחק: זכאות בני משפחה – 513כג.
עידו בן יצחק: גרמה העבירה למותו של אדם, יוענקו הזכויות לפי חלק זה לבני משפחתו של נפגע העבירה לפי סדר הקדימויות שלהלן: (1) למי שהיה בן זוגו בעת מותו; (2) לילדיו; (3) להוריו; (4) לאחיו; בהיעדרם של כל אלה למי שהיה אפוטרופסו בעת מותו.
עידו בן יצחק: גם כאן אין הבדל.
עידו בן יצחק: הקמת יחידות סיוע בתביעה הצבאית – 513כד.
עידו בן יצחק: (א) בתביעה הצבאית יוקמו יחידות סיוע, כפי שייקבע בפקודות הצבא, שתפקידן להבטיח את מימוש זכויות נפגע העבירה לפי הוראות חלק זה, ובין השאר: (1) להבטיח את העברת המידע מהתביעה הצבאית לנפגעי העבירות ומנפגעי העבירות לתביעה הצבאית; (2) להנחות את התביעה הצבאית ולסייע למשרתים בה ביישום ההוראות לפי חלק זה; (3) לאסוף מידע עדכני בדבר שירותי סיוע לנפגעי עבירה, ולהפיצו בתביעה הצבאית.
עידו בן יצחק: (ב) מבנה היחידות, פריסתן, תפקידיהן ודרכי פעולתן ייקבעו בפקודות הצבא.
אבי דיכטר: כשאומרים "יוקמו יחידות סיוע" – מה אנחנו צריכים להבין?
אבי דיכטר: יוקמו עם כניסת החוק לתוקף?
שרון זגגי פנחס: עד התחולה של 2021.
שרון זגגי פנחס: בינתיים יש עבודה שנעשית.
שרון זגגי פנחס: גם אושרו תקציבים, ונעשית עבודה.
אבי דיכטר: זאת אומרת, יהיה לכם זמן לראות עם האופוזיציה.
מרב מיכאלי: יירשם לפרוטוקול שחייכתי.
עידו בן יצחק: הדברים הם בפקודות ולא בתקנות.
עידו בן יצחק: מינוי אחראים במשטרה הצבאית – 513כה.
עידו בן יצחק: (א) המשטרה הצבאית תמנה אחראים לעניין חוק זה, כפי שייקבע בפקודות הצבא, שתפקידם להבטיח את מימוש זכויות נפגע העבירה לפי הוראות חלק זה ובין השאר: (1) להבטיח את העברת המידע מהמשטרה הצבאית לנפגעי העבירות ומנפגעי העבירות למשטרה הצבאית; (2) להנחות את המשטרה הצבאית ולסייע למשרתים בה ביישום ההוראות לפי חלק זה; (3) לאסוף מידע עדכני בדבר שירותי סיוע לנפגעי עבירות ולהפיצו במשטרה הצבאית.
עידו בן יצחק: (ב) דרך מינוי האחראים, מספרם, תפקידיהם ואופן פעולתם ייקבעו בפקודות הצבא.
עידו בן יצחק: גם כאן ההבדל הוא פקודות לעומת תקנות.
ענת ברקו: האם נשים יוכלו לבחור האם נשים יוכלו לעסוק בזה מול נפגעות עבירה?
ענת ברקו: לדעתי יש מקום.
שרון זגגי פנחס: מבחינת החוקר יש כמובן זכות לבחור.
ענת ברקו: יש כאן בעיה, כי היום זה לא כתוב כך.
עידו בן יצחק: סעיף 513טו, שאותו קראנו קודם, עוסק בזכות של נפגע עבירה לבחור את מין החוקר.
ענת ברקו: אבל כאן, במינוי האחראים במשטרה צבאית, אין?
שרון זגגי פנחס: קודם כל, בכלל הטיפול נעשה ברגישות, וכמובן מתוך כבוד של רצון הנפגע.
שרון זגגי פנחס: ואם נפגע מסוים יעדיף מגדר מסוים, אז זה יתאפשר בוודאי.
שרון זגגי פנחס: חלק מבעלי התפקידים הם גם בעלי תפקידים שאחראים על המערך עצמו, ואז מבחינת המגדר זה משנה.
עידו בן יצחק: הודעות – 513כו.
עידו בן יצחק: הודעות לפי חוק זה יישלחו לנפגע העבירה לפי הכתובת שמסר לשם כך או יימסרו לו באמצעות מספר הטלפון שמסר לשם כך, הכול בדרך שתיקבע בפקודות הצבא; הודעות שנשלחו לכתובת שמסר נפגע העבירה כאמור או שנעשה מאמץ סביר לשלוח או למסור אותן בדרך אחרת שתיקבע בפקודות הצבא, יראו אותן כאילו נמסרו לו.
עידו בן יצחק: גם כאן ההבדל היחיד הוא פקודות לעומת תקנות.
אבי דיכטר: כתובת פה היא גם במשמעות לאו דווקא כתובת פיסית, אלא כתובת אינטרנטית וכיו"ב?
שרון זגגי פנחס: לפי איך שהוא יבחר.
אבי דיכטר: אבל כתובת לצורך העניין כוללת גם את הדרכים האלה?
עידו בן יצחק: לא בטוח שזה ברור.
שרון זגגי פנחס: יש הרי טופס שאמור להיות מצורף לתיק החקירה, ובו אמור הנפגע למלא באיזה אופן הוא מבקש לקבל את המידע, ושם הוא מוסר אם הוא רוצה לקבל בטלפון, בבית, בהודעה.
אבי דיכטר: האם אנחנו יכולים להוסיף פה "כתובת פיסית או אלקטרונית"?
שרון זגגי פנחס: מבחינתנו אין בעיה.
אבי דיכטר: אנחנו בגיל המעבר, בשלב כזה שכאשר אומרים כתובת זה נשמע רחוב כך וכך.
ענת ברקו: אבל אם הם חותמים על זה בנספח, למה צריך להוסיף את זה בחוק?
ענת ברקו: הם חותמים על זה.
אבי דיכטר: איך זה מופיע בדין האזרחי?
ליאנה מגד: כך זה בדין האזרחי.
ליאנה מגד: אבל הדין האזרחי נכתב, אני מזכירה, בשנת 2001, ואחר כך הייתה מערכת מנ"ע.
ליאנה מגד: לכאורה אפשר היה גם לכתוב "לפי פרטי ההתקשרות שמסר נפגע העבירה, והכול בדרך שייקבע בפקודות הצבא".
אבי דיכטר: אני מודאג שכתובת נותנת איזשהו כיסוי למישהו שישלח לרחוב או לתיבת דואר, משהו שהוא לאו דווקא עדכני, והחיים היום השתנו.
איילת רזין בית-אור: לא רק זה.
איילת רזין בית-אור: לפעמים המשפחה של נפגע עבירה לא יודעת שהוא נפגע עבירה ומה העבירה, ואם הוא פתאום מקבל הודעה בדואר הוא עלול להיחשף.
איילת רזין בית-אור: לכן זה באמת חשוב.
אבי דיכטר: כתובת פיסית או אלקטרונית.
רוית דנינו: לבחירתו של הנפגע.
רוית דנינו: מבחינתנו זה בסדר.
שרון זגגי פנחס: הוא שולח גם למיילים, נכון?
רונית פלץ: הוא שולח גם למיילים, רק יש מעט מאוד מיילים.
רוית דנינו: אבל אם הנפגע בוחר, אז אפשר.
רונית פלץ: אם הוא יבחר, אז כן.
ענת ברקו: תעשו לפי הבחירה.
משה בן יקר: אם בדין האזרחי יש שינוי, אז יהיה שינוי בדין הצבאי.
אבי דיכטר: הדין האזרחי נכתב לפני 17 שנה.
אבי דיכטר: זזו דברים מאז.
ענת ברקו: הדואר של היום – אפשר לסמוך עליו שהוא לא יגיע.
ליאנה מגד: השאלה שאני שואלת את עצמי פתאום היא שאלה הפוכה, האם הנפגע צריך שתהיה לו זכות שישלחו לו גם בדואר.
ליאנה מגד: דווקא אפרופו אוכלוסיות פחות מונגשות וכו', האם זה לא חשוב.
עידו בן יצחק: לפי הבחירה שלו.
ענת ברקו: אפשר להציע כמה אפשרויות, אם מבקשים במייל וגם בדואר.
ענת ברקו: לא לצמצם את זה.
עידו בן יצחק: או שאנחנו מפרטים כתובת או מספר טלפון או דואר אלקטרוני, או שאנחנו כותבים משהו כללי, לפי פרטי ההתקשרות שמסר.
אבי דיכטר: אני חושב שזה עדיף.
עידו בן יצחק: שינוי התוספות 513כז.
עידו בן יצחק: שר הביטחון רשאי, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, לשנות בצו את התוספת השלישית, השלישית א', השלישית ב', הרביעית, החמישית והשישית.
עידו בן יצחק: כאן ההבדל הוא, כמובן, בזהות השרים וזהות הוועדה.
עידו בן יצחק: ביצוע ותקנות – 513כח.
עידו בן יצחק: שר הביטחון רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצוע חלק זה, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת.
עידו בן יצחק: גם כאן ההבדל הוא השר והוועדה.
מרב מיכאלי: אין פה נציג של משרד הביטחון?
רוית דנינו: הם ייפו את כוחנו.
רוית דנינו: אנחנו מתואמים איתם.
אבי דיכטר: צה"ל הוא משרד הביטחון מבחינתנו.
עידו בן יצחק: חלק ח'1 – תחילה – 513כט.
עידו בן יצחק: (א) תחילתו של חלק זה ביום י"ז בטבת התשפ"א (1 בינואר 2021).
עידו בן יצחק: (ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), תחילתם של סעיפים 513ג עד 513ה, 513ט, 513יא עד 513טז ו-513כג ביום כ"ג בחשוון התשע"ט (1 בנובמבר 2018).
עידו בן יצחק: חסר פה הנושא של 513כח, של ביצוע ותקנות, האם תחילתו מיידית או ב-1 בנובמבר.
עידו בן יצחק: מה אתם מעדיפים?
רוית דנינו: אין בעיה שהיא תהיה מיידית.
רוית דנינו: עדיף אפילו.
מרב מיכאלי: אני רוצה שוב להגיד לפרוטוקול, למרות שאין לי ספק שאין לכם כוונה אחרת, העובדה שתחולת החוק הגורפת היא בעוד שנתיים וחצי, זה כמובן לא ימנע מהצבא להמשיך לעשות את מה שהוא עושה כבר היום בטיפול בנפגעות ונפגעי עבירה, ואף להרחיב.
שרון זגגי פנחס: כמו שאמרנו בוועדות הקודמות, ממילא יש לנו הנחיות שמחייבות לפעול כבר היום, והמטרה של החוק היא להפוך את זה בצורה מיטבית, להחיל את זה על כלל האוכלוסיות.
מרב מיכאלי: לבנות יותר כלים.
אילת אורנשטיין: אני מבקשת לציין לגבי ההערכה התקציבית של המשטרה, שהיא עדיין לא הועברה.
אילת אורנשטיין: יש משמעות גם לגבי המנ"ע וגם לגבי המוקד האנושי לנפגעי העבירה.
אילת אורנשטיין: בעבר היו דיונים שדובר או על חייל שיוצב במוקד או על עובד מוקד נוסף, אבל ההערכה התקציבית של המשטרה לא הועברה.
אילת אורנשטיין: אני לא יודעת אם היא כלולה בתוך הסכום שנרשם בדברי ההסבר לחוק.
שרון זגגי פנחס: לדעתי כן, כי היה סיכום.
אילת אורנשטיין: לא הועבר אלינו ולא שידוע לנו.
אילת אורנשטיין: נרצה להעביר הערכה תקציבית שלנו.
ליאנה מגד: את בטוחה שזאת עמדה של המשרד לביטחון פנים?
ליאנה מגד: כי אנחנו התקדמנו אחרי שהיה כבר סיכום עם האוצר ולא היו עוד מחלוקות תקציביות על השולחן, אחרת אנחנו לא היינו פה.
אילת אורנשטיין: לא היינו בקריאה הראשונה.
ליאנה מגד: אז אני מציעה לבדוק את זה כדי שנבין.
אילת אורנשטיין: הדיון היום נבחן וזו עמדתנו.
רוית דנינו: כל הדיונים הקודמים נגעו באמת לנושאים התקציביים.
עידו בן יצחק: אנחנו קיבלנו הערכה תקציבית מהאוצר והיא זאת שמחייבת אותנו.
אילת אורנשטיין: אנחנו היינו צריכים להיות מוזמנים אליהם לפחות.
אילת אורנשטיין: לא הוזמנו.
מרב מיכאלי: אני בטוחה שהמשרד לביטחון פנים ייצג אתכם מול האוצר כשקיבלנו את ההערכה התקציבית מהאוצר.
שרון זגגי פנחס: ככל שאני זוכרת, היו דיונים עם רמ"ד נפגעי עבירה הקודם שאני נכחתי בהם גם.
אילת אורנשטיין: שוחחתי איתו הבוקר.
אילת אורנשטיין: היו דיונים פנימיים, לא היו דיונים לגבי הערכת התקציב הזאת.
אילת אורנשטיין: הוא לא מכיר אותה.
עידו בן יצחק: נקווה שעד 2021 נפתור את הבעיה.
אילת אורנשטיין: שלא ידולג הדבר.
אבי דיכטר: זה אפילו לא מגביל את ההמשך.
עידו בן יצחק: אחרי התוספת השנייה לחוק העיקרי, הוספת תוספת שלישית עד תוספת שישית 4.
עידו בן יצחק: אחרי התוספת השנייה לחוק העיקרי יבוא: "תוספת שלישית (סעיף 513ב להגדרה "עבירת מין או אלימות").
עידו בן יצחק: עבירות בחוק העונשין – 1.
עידו בן יצחק: לפי סעיף 192, בסימן ט' לפרק ח'.
עידו בן יצחק: לפי סעיפים 203 , 203ב , 203ג ו-214(ב1) בסימן י' לפרק ח'.
עידו בן יצחק: לפי סעיפים 298, 300, 302, 303, 304, 305 ו-307 בסימן א' לפרק י'. 4.
עידו בן יצחק: לפי סעיפים 327, 329, 330, 332, 333, 334, 335, 336 ו-337, בסימן ד' לפרק י'.
עידו בן יצחק: לפי סעיפים 345, 346, 347, 347א, 348, 349 ו-351 בסימן ה' לפרק י'.
עידו בן יצחק: לפי סעיפים 368ב ו-368ג, בסימן ו'1 לפרק י'.
עידו בן יצחק: לפי סעיפים 369, 370, 371, 372, 373, 374, 374א, 375, 375א, 376, 376ב, 377 ו-377א בסימן ז' לפרק י'. 8.
עידו בן יצחק: לפי סעיפים 379, 380, 381 ו-382 בסימן ח' לפרק י'. 9.
עידו בן יצחק: לפי סעיפים 402 ו-404, בסימן ג' לפרק י"א.
עידו בן יצחק: 10.
עידו בן יצחק: לפי סעיפים 427 ו-428, בסימן ו' לפרק י"א.
עידו בן יצחק: עבירות בחוק למניעת הטרדה מינית, התשנ"ח-1998 – 1.
עידו בן יצחק: לפי סעיף 3(א)(5א).
עידו בן יצחק: לפי סעיף 5.
עידו בן יצחק: עבירות בפקודת התעבורה – 1.
עידו בן יצחק: לפי סעיפים 64 ו-64א.
עידו בן יצחק: עבירות בחוק זה – 1.
עידו בן יצחק: לפי סעיפים 59 עד 65, 85, 118 ו-119.
עידו בן יצחק: עבירות בחוק הגנת הפרטיות, התשמ"א–1981 – 1.
עידו בן יצחק: לפי סעיפים 2(1), 2(3), 2(4), 2(4א), 2(5), 2(6), 2(7), 2(9), 2(10), 2(11) ו-5, והכול כאשר העבירות נעשו בהקשר מיני או על רקע מיני.
עידו בן יצחק: אני אעיר שבתוספת הזאת הצבא בעצם הלך צעד קדימה לעומת הדין האזרחי.
עידו בן יצחק: קודם כל, יש כאן עבירות צבאיות שברור שאינן קיימות בדין האזרחי.
עידו בן יצחק: אני אומר למען הפרוטוקול מה הן.
עידו בן יצחק: מדובר בעבירות אלימות של אלימות כלפי מפקד, כלפי ממלאי תפקיד, כלפי חייל, איום ועלבונות כלפי מפקד, איום על ממלאי תפקיד, התנגדות לפעולה חוקית, התעללות, שימוש בלתי חוקי בנשק, הפרעה להחזקה במשמורת ושימוש באמצעים בלתי כשירים לצורך חקירה.
עידו בן יצחק: מעבר לזה יש כאן עבירות אזרחיות שלא קיימות בדין האזרחי.
עידו בן יצחק: דבר ראשון זה עבירה לפי סעיף 3(א)5(א) לחוק למניעת הטרדה מינית, שהיא עבירה שעניינה הפצת סרטוני וידיאו בעלי אופי מיני.
מרב מיכאלי: היא פשוט לא הייתה עוד בחוק למניעת הטרדה מינית כשנחקק החוק.
עידו בן יצחק: היא חדשה.
מרב מיכאלי: מ-2014, בכנסת הקודמת.
עידו בן יצחק: והעבירות לפי חוק הגנת הפרטיות, כאשר העבירות נעברו בהקשר מיני או על רקע מיני.
עידו בן יצחק: גם בזה הלכנו צעד קדימה לעומת הדין האזרחי.
עידו בן יצחק: תוספת שלישית א' (סעיף 513ב להגדרה "עבירת מין או אלימות חמורה") חלק א' – לעניין סעיפים 513ז(ב), 513ח(ג)(2), 513יז או 513יח.
עידו בן יצחק: עבירות בחוק העונשין המנויות בתוספת השלישית – 1.
עידו בן יצחק: עבירות המנויות בפרט 2. 2.
עידו בן יצחק: עבירות המנויות בפרט 3, למעט לפי סעיפים 303 ו-304.
עידו בן יצחק: עבירות המנויות בפרט 4, למעט לפי סעיפים 334 ו-337. 4.
עידו בן יצחק: עבירות המנויות בפרט 5, למעט לפי סעיף 349.
עידו בן יצחק: עבירות המנויות בפרט 6.
עידו בן יצחק: עבירות המנויות בפרט 7.
עידו בן יצחק: עבירות המנויות בפרט 9. 8.
עידו בן יצחק: עבירות המנויות בפרט 10.
עידו בן יצחק: לפי סעיף 65(ג).
עידו בן יצחק: עבירות בחוק הגנת הפרטיות, התשמ"א-1981 המנויות בתוספת השלישית – 1.
עידו בן יצחק: עבירות המנויות בפרט 1.
עידו בן יצחק: עבירות בחוק למניעת הטרדה מינית, התשנ"ח-1998 המנויות בתוספת השלישית – 1.
עידו בן יצחק: ההרחבה כאן לעומת הדין האזרחי היא תוספת מתוך החשד של עבירה של התעללות בנסיבות מחמירות ועבירות שציינתי של חוק הגנת הפרטיות וחוק מניעת הטרדה מינית.
עידו בן יצחק: חלק ב' – לעניין סעיפים 513ח(ג)(2), 513יז או 513יח – עבירות בחוק העונשין המנויות בתוספת השלישית – 1.
עידו בן יצחק: עבירות המנויות בפרט 1, עבירה לפי סעיף 334 המנויה בפרט 4, ועבירות המנויות בפרט 8, והכול כשנפגע העבירה הוא בן משפחתו של החשוד, הנאשם או הנידון; בפרט זה, "בן משפחתו" – כל אחד מאלה: (1) מי שמקיים או שקיים עם החשוד, הנאשם או הנידון מערכת יחסים זוגית; (2) קטין או חסר ישע, שהחשוד, הנאשם או הנידון, לפי העניין, אחראי עליו או היה אחראי עליו; לעניין פסקה זו "אחראי על קטין או חסר ישע" כהגדרתו בסעיף 368א לחוק העונשין.
עידו בן יצחק: עבירות לפי סעיפים 303 ו-304 המנויות בפרט 3.
עידו בן יצחק: תוספת שלישית ב' – לפי סעיף 513יח(ב) – עבירות בחוק העונשין – 1.
עידו בן יצחק: עבירות לפי סעיפים 298, 300 ו-305.
עידו בן יצחק: עבירות לפי סעיף 329.
עידו בן יצחק: עבירות לפי סעיפים 345 ו-347(ב).
עידו בן יצחק: עבירות לפי סעיפים 369, 370, 371, 372, 373, 374 ו-374א.
עידו בן יצחק: עבירה לפי סעיף 402.
עידו בן יצחק: בתוספת הזאת אין שינוי לעומת הדין האזרחי.
עידו בן יצחק: תוספת רביעית.