GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרדכי יוגב: אבל היא לא תוקצבה.
אל"מ עופר הינדי: לא תוקצבה.
מרדכי יוגב: אז אל תספרו לי סיפורים.
מרדכי יוגב: אגדות לא פה.
מרדכי יוגב: פה ביצוע.
מרדכי יוגב: אל תזכירו לי בבקשה את תכנית קשת יהונתן.
מרדכי יוגב: כל סימן שלה על השולחן היא ביזיון למערכת.
מרדכי יוגב: אני מבקש לדעת מה תוקצב ב-2019?
מרדכי יוגב: מה הפתרונות למעבר מיתר ויתר המעברים?
מרדכי יוגב: לא מה יש באגדות.
אל"מ עופר הינדי: לא תוקצב כלום.
רסן עמוס זוארץ: במסגרת מה שיש לנו, אנחנו לא יודעים להמציא תקציבים, כמו שפרט ראש קש"ץ, הכפלנו את החניונים לחניה של הרכבים הפלסטינים.
רסן עמוס זוארץ: לדעתי די התייחסנו לבעיה.
רסן עמוס זוארץ: אותם רכבים שחנו על הכביש חסמו כיכרות או חסמו כבישים, נתנו להם מקום לחנות.
רסן עמוס זוארץ: מעבר לכך, רק בשבוע האחרון, הצבנו מטעם המנהל האזרחי שני סדרנים שיעשו סדר.
רסן עמוס זוארץ: לדעתי הבחור עם הוסט הכתום שראינו בסרטון הוא אחד מאותם סדרנים, סך הכול יש שלושה.
רסן עמוס זוארץ: אין לי מענה לגבי שעות אחר הצהריים והחזרת הפועלים הביתה.
מרדכי יוגב: מעבר מיתר הוא באחריות משרד הביטחון?
רסן עמוס זוארץ: משרד הביטחון.
מרדכי יוגב: אז מה הסיפור?
אלון קרקובסקי: אין גורם אחד שאומר בקול רם שהמעבר שלו והוא בתחום אחריותו.
אלון קרקובסקי: שים לב שגם הנציגים היקרים פה, עם המון אהבה - - -
רסן עמוס זוארץ: אם רמים יבוא, או צה"ל יבוא ויגיד שהאחריות שלנו, בסופו של דבר מדובר ברכבים ישראלים שנכנסים מישראל לאיו"ש, פורקים את הפועלים על הכיכר צפונית למעבר.
רסן עמוס זוארץ: הפועלים הולכים לדרכם אבל עצם הפריקה שלהם יוצרת את כל הפקקים.
אלון קרקובסקי: הסוגיה היא תשתיתית.
אלון קרקובסקי: אם היית פורק אותם בטרמינל ייעודי עם שרוול ייעודי שיוביל אותם לטרמינל בצד האדום שמשם תח"צ תיקח אותם חזרה הביתה, גם למשטרת ישראל לא תהיה עבודה והיא תוכל להתפנות למשימות חשובות יותר.
מרדכי יוגב: נעצור כאן, יש לנו עוד נושאים לעסוק בהם.
מרדכי יוגב: אני מבין כרגע שלמתפ"ש אין תשובה.
מרדכי יוגב: מעבר לזה שנבקש לפעם הבאה את מנכ"ל רמים, נמצא פה עוזר שר הביטחון, מה התשובה שלכם למעבר מיתר/ תרקומיא/תכנית העברת מעברים מצה"ל למשרד הביטחון?
קובי אלירז: הבעיה מוכרת, פיקוד מרכז עושה שם עכשיו עבודות כדי להסדיר את החניונים, כפי שפירט עופר.
קובי אלירז: זה לא מספיק, יכול להיות שבשורה תחתונה צריך לעשות הפרדה בין המעברים.
קובי אלירז: כרגע אני לא מכיר עבודת מטה משמעותית על העניין הזה.
קובי אלירז: כל עוד זה לא קורה, חייבים את הגיבוי הרציני של משטרת ישראל באירוע הזה.
קובי אלירז: כמו שאמר נציג המשטרה, יש לו היום את היכולות, הוא רק צריך להוציא את זה מהכוח לפועל.
קובי אלירז: גם היכולת לגרור, גם היכולת להחרים, לקנוס ולנכוח שם בכל שעות הפיק האלה, אז הוא חייב להיות שם בנוכחות כל הזמן.
קובי אלירז: זו לא תכנית קצרת מועד.
קובי אלירז: בכל המקומות האחרים יש הפרדה לכן אתה לא שומע על זה.
קובי אלירז: אנחנו שומעים על זה, בקלנדיה ובקלקיליה לא שומעים כי זה לא בא לשולחן הזה, זו בעיה שפלסטינים מתלוננים עליה.
קובי אלירז: המעבר היחידי שיש בו את הדו"צ הזה בין ישראלים לפלסטינים במעבר אחד, זה המעבר הזה.
אלון קרקובסקי: אין עוד מעבר שמשלב?
קובי אלירז: יש את תרקומיא, שם זה משאיות.
קובי אלירז: בתרקומיא זה אחרת, אולי התנועה שם פחותה.
יוחאי דמרי: יש פחות יהודים שעוברים שם.
יוחאי דמרי: 10,000 תושבים, רק מהר חברון, יוצאים ממעבר מיתר.
יוחאי דמרי: בכל מקרה חסר שם כוח אדם של שוטרים.
יוחאי דמרי: שני שוטרים זה לא מספיק.
מרדכי יוגב: מכיוון שיהודה ושומרון נשלטת בסופו של דבר על ידי משרד הביטחון.
מרדכי יוגב: גם אם אין מספיק שוטרים כחולים, אתה יכול להורות לצורך העניין לפלוגות מג"ב שתעמודנה שם.
מרדכי יוגב: אבל אני לא רוצה לקבוע את הסד"כים של כוחות הביטחון ביהודה ושומרון, אני רק זורק רעיון.
מרדכי יוגב: בסוף, כל השליטה, למעט כסף, גם כסף בתוך משרד הביטחון, נמצא בשליטת משרד הביטחון.
מרדכי יוגב: אם המעבר הזה הוא נקודת תורפה גדולה שכזו, לא רציתי להטריח את הוועדה לבוא ב-05:00 בבוקר או לבוא אחר הצהרים, אעשה את זה כיושב-ראש ועדה ואזמין את מי שירצה.
מרדכי יוגב: אם תכננתי לעשות את ישיבת המעקב אחרי שלושה, ארבעה חודשים, נראה לי שעקב המעבר הזה נצטרך לחבר את זה לישיבה יותר דחופה ולבקש שיגיע מנכ"ל רמים, או ממלא המקום של המנכ"ל, ארז צידון.
מרדכי יוגב: דבר ראשון ראוי שימונה מנכ"ל, דבר שני, לדרוש ממנו ולדרוש מכם שתציבו מתכנן על הדבר הזה ומה נכון לעשות.
מרדכי יוגב: מתכנן שידע לעבוד.
מרדכי יוגב: מתוך זה להתחיל לבצע נגזרות כמו שאתם מבצעים את החניונים.
מרדכי יוגב: לבצע שרוול זה לא במיליונים, לבצע שרוול של הולכי רגל שמגיעים לחניון, לבצע מפרץ להורדת הפלסטינים וכיכר שמסובבת את הרכבים זה לא בשמים.
מרדכי יוגב: הדברים כבר מבוצעים במחסום קריית ספר, השיטה ברורה.
מרדכי יוגב: היא בוודאי ברורה למתפ"ש, שהיה שנים מנכ"ל רמים ויודע להוריד את הדברים כלפי מטה.
מרדכי יוגב: צריך להנחות שיהיה אדם אחד שיהיה אמון על הדבר, שהמשרד יבצע שם סיור בשעת עומס, יראה את הבעיה, יבין אותה.
מרדכי יוגב: אני אומר את זה גם לנציגי המשרד לביטחון פנים, זו נקודת תורפה.
מרדכי יוגב: היא אותרה בזמן האחרון, אנחנו כולנו בעד מדיניות משרד הביטחון שיותר פלסטינים יתפרנסו ואנחנו נהנים מזה, זה win-win של שתי האוכלוסיות.
מרדכי יוגב: אנחנו לא נגד אבל צריך לתת לזה את התשובות.
מרדכי יוגב: אני מזכיר שהוועדה הזאת התחילה לפני חמש שנים כששר הביטחון הקודם אמר שהוא רוצה שתהיה ביקורת על כל אחד ויהיה מעין כרטיס החתמה או הכרת פנים והמגמה הייתה שזה יהיה במעבר ממחסומים למעברים, קרי, שפחות יחושו חסימה, מחסום, יותר אופציות מעבריות.
מרדכי יוגב: לצורך העניין המעבר הזה צריך להיות גם ליהודים וגם לערבים.
מרדכי יוגב: בוודאי שהתשתית חייבת ליצור את זה קודם.
מרדכי יוגב: איפה מורידים את אלפי הפועלים האלה?
מרדכי יוגב: שוב, אני לא בא לתת את הפתרון כי זה לא תפקידי אבל אני מרגיש מספיק בקי כדי לחשוב שזה אפשרי.
מרדכי יוגב: שמי שתכנן מעברים אחרים ידע לתכנן גם את זה.
מרדכי יוגב: אני מבקש לשמוע עוד התייחסות למעבר מיתר לפני סיכום ונעבור לנושא הבא.
מרדכי יוגב: משטרה בבקשה.
איל זילברמן: שמי איל זילברמן ראש מדור ביטחון מעברים.
איל זילברמן: זומנו לדיון הזה אבל אנחנו אחראים על ביטחון המעברים בהיבט האזרחי ולא בהיבט התעבורתי.
איל זילברמן: אנחנו מנחים את המעבר עצמו, כך שהדיון לא ממש נוגע לנו כי אנחנו מנחים את הגופים האזרחיים שנמצאים שם.
מרדכי יוגב: איך הם מרגישים שם בתוך כל המהומה הזאת?
מרדכי יוגב: מעבר לזה שאני אומר למתאם הפעולות בשטחים כבר עשר שנים שיעשה סככה לפועלים כדי שלא יעמדו בגשם ולא אכפת להם.
יוחאי דמרי: זה בדיוק ההבדל בין בני אדם לכלי רכב.
יוחאי דמרי: מעבר אחד שמחבר גם בני אדם וגם כלי רכב יוצר את הכאוס.
יוחאי דמרי: צריך להפריד.
יוחאי דמרי: יש מעבר באשכולות, יש מעבר בנגוהות, אפשר לבצע הפרדה.
רסן עמוס זוארץ: אני מרגיש אשם שלא לקחנו את חבר הכנסת יוגב לסיור כי כבר עשינו סככה בכל מעבר.
מרדכי יוגב: השיטה ברורה.
מרדכי יוגב: בקריית ספר שאני עובר בה יום יום, פועלים נכנסים במשפך אחד, עוברים את הבידוק שלהם, הולכים למגרש עוברים במשפך אחד, עוברים את הבידוק, הולכים למגרש החניה, מועמסים במקום אחר, פורקים.
מרדכי יוגב: יש שיטה שיוצרת במקום קצת יותר סדר.
מרדכי יוגב: הדברים פשוטים, לא מורכבים וגם להם טוב עם זה.
מרדכי יוגב: אני לא בא לפתור בעיות רק של אוכלוסייה אחת, אחרת זה לא ייפתר.
מרדכי יוגב: צריך לצאת מתוך מחשבה על כולם כבני אדם.
ישראל אפריאט: אני אתייחס למעברים כדי שתדע את ההיסטוריה.
ישראל אפריאט: מי שהחזיק את המעברים, לדוגמה מי שמחזיק את אלנבי זה רשת.
ישראל אפריאט: מי שהחזיק את אדם, שאלה מעברים בין-לאומיים זה המנהל האזרחי.
ישראל אפריאט: מי שהקים את המעברים זה גם המנהל האזרחי.
ישראל אפריאט: יש פה שלושה גופים שמחזיקים את המעברים: צה"ל, משטרה, משרד הביטחון.
ישראל אפריאט: כמו שאתם מבינים, כל פעם צריך לקרוא למישהו אחר.
ישראל אפריאט: אמר פולי מרדכי בכל פורום, המעברים צריכים להיות של המנהל האזרחי והוא צדק.
ישראל אפריאט: ברגע שיהיה גוף מרכז, מתחלל, יהיה תכנון עתידי.
ישראל אפריאט: כשאני כמפקח תעבורה מקבל מעבר אני אמור להתייחס גם לכביש וגם לחניות.
ישראל אפריאט: אבל כמו שאתה מבין, זה אקס טריטוריה, זה מתקן כמו בסיס, לא באחריותי.
ישראל אפריאט: לכן לצורך העניין, אני בודק תכניות אבל יש רשות תמרור מרכזית גם לצה"ל והיא יכולה גם לאשר וזה מה שקורה בפועל.
ישראל אפריאט: אני חושב שפעם אחת צריך להסתכל, לרכז את הדבר הזה, להתייחס ברצינות לרמים.
ישראל אפריאט: אין לי ספק שגם עופר עושה סלטות, אבל צריך מישהו אחד שירכז את הכול.
יוחאי דמרי: אני רוצה לחדד, ישראל אומר במילים פשוטות שאם כראש מועצה צריך עכשיו להקים אזור תעשיה או שכונה, אני מחויב לבוא אליו ולהביא לו תכניות של תעבורה, של תכנון ואז הוא מאשר לי אותם כן או לא.
יוחאי דמרי: לפעמים צריך להשקיע ביותר ולפעמים בפחות.
יוחאי דמרי: אבל מכיוון שזה מעבר, אז אין שום תכנון.
יוחאי דמרי: אני רוצה לראות תכנית של כל מה שקשור לתחבורה, של כל מה שקשור למעברי בני אדם, האם יש או אין דברים כאלה.
מרדכי יוגב: נמצא פה עוזר סגן שר הביטחון אז אני מבקש התייחסות שלך ושל מל"ל על כל מה שנאמר פה ונעבור לנושא פרטני בנוגע לצומת ברוכין שהבטחנו שניגע בו ואז נסכם את הדברים.
אל"מ עופר הינדי: אני חוזר ואומר שאני מבין ומכיר היטב את תחושת התושבים, עם זה אין להתווכח.
אל"מ עופר הינדי: אלו, הפיקוד ביקר אישית במעבר הזה לפני כשבועיים, ראינו את הכול.
אל"מ עופר הינדי: לא בכדי הוצאנו צו תפיסה של אדמות פרטיות מצפון למעבר כדי להרחיב את החניונים.
אל"מ עופר הינדי: אמור להתקיים דיון על התפיסה הזאת הזה בספטמבר בבג"ץ.
אל"מ עופר הינדי: רמים, שאחראים על המעבר הזה מבינים את הבעייתיות, מטפלים, עובדים על החניון, מסדירים אותו.
אל"מ עופר הינדי: תוך חודשיים שלושה הכול יושלם.
אל"מ עופר הינדי: כך שמבחינת חניות יהיה להם מספיק.
אל"מ עופר הינדי: הבעיה היא בעיה של פיקוח ואכיפה.
אל"מ עופר הינדי: בסוף מתבקשת פה משילות.
אל"מ עופר הינדי: כמו בכל מקום.
אל"מ עופר הינדי: אני מדגיש את הצורך לסייע למחוז שי במשטרה לצאת עם המכרז, לגוררים ולמגרשי - - -.
אל"מ עופר הינדי: אני רואה את זה בקלנדיה, התח"צ שעובדים בקלנדיה בעלות של למעלה מ-30 מיליון שקל.
אל"מ עופר הינדי: אם בסוף לא יהיה שם פיקוח אכיפה עם גרירה וסדר, אלה 30 מיליון שקל שייזרקו.
אל"מ עופר הינדי: צריך להבין שרכב לא עומד איפה שבא לו.
אל"מ עופר הינדי: אדם לא הולך על הכביש.
אל"מ עופר הינדי: זה המפתח.
אל"מ עופר הינדי: עכשיו תחפש תשתיות ולהעתיק את הכול?
אל"מ עופר הינדי: נתחיל בפיקוח ואכיפה ובגרר, שאנשים יבינו שיש פה סדר.
איתן יצחק: אני אתייחס למעבר מיתר בהשוואה למעבר כרם שלום.
איתן יצחק: בסוף, כל מעבר מייצר את אותם בעיות.
איתן יצחק: המעבר הוא צוואר בקבוק.
איתן יצחק: בכרם שלום יש מאות משאיות בבקרים שנכנסו ויצרו פקקים שלא לרוחה של המועצה.
איתן יצחק: הם פנו אלינו ועשינו הסדרה כוללת לעניין מכיוון שהיה פה משק בין המרחב של המשטרה ומשרד התחבורה והדרישות של הביטחון והביטוח לוודא שהמעבר לא יהיה מחסום אלא מעבר.
איתן יצחק: בימים אלה הושלם חניון בכניסה לכרם שלום שנותן מענה.
איתן יצחק: אבל בלי מעורבות של משרד התחבורה בשילוט ובכל מה שקשור ליכולת של שמטרת ישראל לאכוף, אי אפשר יהיה להשלים את התהליך.
איתן יצחק: זה מה שנעשה, בתחילת שנת הלימודים הקרובה המעבר, כל עוד הוא יתפקד כמובן, המשאיות תחויבנה להיכנס פנימה - - -
מרדכי יוגב: אתה מדבר כרגע על מעבר מיתר?
איתן יצחק: אני מדבר על כרם שלום, אני עושה השוואה למיתר.
איתן יצחק: לכן אני אומר שלא פנו עד היום למל"ל.
ישראל אפריאט: מה הקשר לתחבורה?
מרדכי יוגב: הכול תחבורתי.
איתן יצחק: משטרת ישראל לא תוכל לאכוף בלי שיש לה כלים.
איתן יצחק: אחד מהכלים זה תמרור שאומר לך תחנה.
איתן יצחק: לא חנית, יש למשטרה סמכות.
איתן יצחק: הטור יכול להימשך וחונים בשטחים שלא באחריות.
איתן יצחק: אני מוכן לקחת את הנושא, להרים את הסיפור של מעבר מיתר, לראות איפה הפערים וניכנס לעניין הזה.
מרדכי יוגב: מכיוון שאיתן היה קצין הנדסה של פיקוד הדרום, אז הוא מכיר את המעבר גם מצד שני, אין ספק שיש פה ארבעה משרדים: משרד הביטחון, שזה מנכ"ל רמים שהיה בעברו סמנכ"ל משרד הביטחון, משרד התחבורה, גם אם הוא אומר שלקחו לו את זה ועשו לו אי שהוא לא ישמח לטפל בו, אז קודם כל הוא מאשר את התכניות ודבר שני, עד לשם או משם, קרי נקודת הפריקה או ההעמסה של הפועלים, זה כן בנת"י או בקמ"ט תחבורה איו"ש.
מרדכי יוגב: בתוך המשבצת הוא גם צריך לאשר תכניות.
מרדכי יוגב: אנחנו נבקש שיאשר אותם יותר ברצינות.
מרדכי יוגב: זה משרד התחבורה.
מרדכי יוגב: זה גם בט"פ, עם כל המשמעות של השליטה וזה גם בטוח אוצר.
יוחאי דמרי: תוסיף גם את פיקוד מרכז, את הצבא.
מרדכי יוגב: גם פיקוד מרכז, או אג"ת.
מרדכי יוגב: אבל זה גם עזור שר הביטחון שיגיד לך מי המכלול בתוך משרד הביטחון שיגע בזה אם זה גם נוגע בראש חטיבת ההתיישבות החדש.
קובי אלירז: זה בסוף נוגע בעיקר לרמים, רמים זה באחריות שלהם.
יוחאי דמרי: הבעיה שרמים אומר לי שהוא אחראי על הצד של המעבר ולא ממש נמצא מסביב.
מרדכי יוגב: נראה לי שזה נושא שבלי תחלול של כל אחד, שביטחון יגיד זה משטרה ומשטרה תגיד מישהו אחר, לא נגיע רחוק.
מרדכי יוגב: כמו שנגענו במיגון אוטובוסים במשך חמש שנים זה היה בזכות מל"ל, כי הם תחללו את הנושא.
מרדכי יוגב: אם תוכלו לממש את המחשבה והתכנון בטווח של שלושה חודשים, גם מי שם על זה כסף, כי זה בסוף רמים חד משמעי.
מרדכי יוגב: אחר כך מי בתוך זה מכניס את ידו לכיס של האוצר, אז נמצא פה נציג אוצר וראוי שכל זה יוציא איך ראוי לבצע.
מרדכי יוגב: נעבור לצומת ברוכין.
מרדכי יוגב: נהרג שם בן אדם בשבוע שעבר.
מרדכי יוגב: נמסר לי שישנה מחלוקת אם זה מוקד סיכון או לא מוקד סיכון.
ישראל אפריאט: אין מחלוקת הכול טוב.
מרדכי יוגב: מה כמות הנפגעים בצומת הזו?
מרדכי יוגב: האם היא תיפתר באמצעות פניה ימינה?
מרדכי יוגב: האם תיפתר באמצעות כיכר?
מרדכי יוגב: אני לא בא לקבל החלטות אלא לשמוע.
בן שלומי תמיר: שמי תמיר בן שלומי יו"ר מזכירות ברוכין, הכול בתיאום עם רפי אביטל ודוידי ויוסי שנמצא בחו"ל ומכיר את העניין.
בן שלומי תמיר: הישוב ברוכין נמצא במועצה אזורית שומרון.
בן שלומי תמיר: נמצא ממש על כביש 5.
בן שלומי תמיר: יש תב"ע שאושרה בשנת 2012 אחרי הרבה שנים שחיכינו לה.
בן שלומי תמיר: יש את צומת הכניסה שאושרה במסגרת התב"ע.
בן שלומי תמיר: יש שם מעגל תנועה שאושר במסגרת התב"ע.
בן שלומי תמיר: בשנת 2918 היו שמונה תאונות, מתוכן חמש תאונות עם נפגעים.
בן שלומי תמיר: תאונה אחת הייתה בשבוע שעבר בה נהרג אריאל, תלמיד ישיבה קדם צבאית שהוקמה בברוכין בימים אלו.
בן שלומי תמיר: מהתלמידים של הרב חיים ברוך בישיבה הקדם צבאית, הם באו לפגישה עם הרב חיים ברוך, יצאו חזרה לכיוון פתח תקווה ובפניה שמאלה הייתה להם תאונה עם משאית, דבר שאנחנו מתריעים עליו רבות.
בן שלומי תמיר: מעגל התנועה תוכנן על ידי מע"צ בשנת 2012 - - -
ישראל אפריאט: לא מע"צ, תוכנן על ידי הישוב, על ידי מועצה.
בן שלומי תמיר: זו תכנית של מעגל התנועה ששנים רבות ידענו שזה הפתרון לצומת, הדבר היחיד שיכול לתת מענה בטיחותי נורמלי לכניסה לצומת המסוכנת הזאת.
מרדכי יוגב: מועצה אזורית שומרון?
בן שלומי תמיר: כן.
בן שלומי תמיר: לפני כשנה קבלנו תכנית שיורדת ממעגל התנועה ועוברת לנתיב האטה והאצה.
ישראל אפריאט: לא.
בן שלומי תמיר: לפני כחצי שנה הייתה פגישה בצומת עם נציגי משרד התחבורה, נתיבי ישראל, ישראל אפריאט, דברנו על העניין שמבחינתנו אנחנו מבקשים לחזור חזרה לתכנית של מעגל התנועה, זה הדבר היחיד שיכול לתת מענה לפניה שמאלה.
בן שלומי תמיר: הפניה שמאלה, גם אם יהיה נתיב האטה והאצה, לא תעזור למי שיוצא מברוכין לכיוון פתח תקווה.
מרדכי יוגב: כמה נהרגו בפניה שמאלה?
בן שלומי תמיר: יש שמונה תאונות רק ב-2018, מתוכם חמש תאונות עם נפגעים, לאו דווקא מהפניה שמאלה.
בן שלומי תמיר: חלק זה גם מי שמגיע לברוכין מכיוון כביש 5 ורוצה להיכנס לצומת או מי שמגיע מכיוון פדואל ורוצה להיכנס לברוכין.
בן שלומי תמיר: יש נפגעים מכל תושבי האזור, לא רק אנשי ברוכין.
בן שלומי תמיר: לכן מבחינתנו הדבר היחיד שייתן פתרון אמיתי זה מעגל התנועה.
בן שלומי תמיר: הצומת נמצאת בתוך קו כחול של הישוב כך שאין שם בעיה סטטוטורית ולכן אנחנו מבקשים פתרון מידי לעניין הזה.
בן שלומי תמיר: אנחנו לא רוצים לחכות שם.
בן שלומי תמיר: הישוב בתנופת בניה, יש 300 יחידות בניה, שני מוסדות חינוך עם ישיבה תיכונית.
מרדכי יוגב: תודה, הדברים ברורים.
מרדכי יוגב: ישראל, תשובה.
ישראל אפריאט: אצלי הדיונים הם 7,000 פרויקטים ומשפט וחצי.
ישראל אפריאט: יש כאלה שיש להם נושא אחד וכולם יודעים להסתדר אתו.
ישראל אפריאט: במקרה הזה קמ"ט תחבורה הכניס אותו, זה בפניות שמאליות.
מרדכי יוגב: תרשה לי להגיד משהו לטובתך.
מרדכי יוגב: אני מסכים עם המשפט האחרון שיש לך עשרות פרויקטים עם פקידה אחת ועוזר.
אל"מ עופר הינדי: אז אני ממליץ שהוא יכתוב גם את חוות הדעת המשפטיות.
ישראל אפריאט: אגב, אני גם כותב אותם.
מרדכי יוגב: זה לא עניין של תקנים, זה עניין של רצון.
מרדכי יוגב: אמרתי את זה לזכותך ישראל.
ישראל אפריאט: במקרה שלו אני יודע על ברוכין.
ישראל אפריאט: היה סיור עם המשנה למנכ"ל, הגענו לשם, קודם כל הצומת לא תקנית, אין פה ויכוח.
ישראל אפריאט: האופציה הראשונה זה לקחת ולעשות אותה תקנית, עם נתיב פניה שמאלה, זה התכנון.
ישראל אפריאט: עקרונית יש לו תב"ע אבל יש משהו נוסף, יש שם כיכר ויש הנחיות להצבת כיכרות.
ישראל אפריאט: זה שיפוע, זה רדיוס, זה שדה ראיה.
ישראל אפריאט: אמרתי לו שהתכנית עדין לא הגיעה אלי, היא עדין בתכנון.
ישראל אפריאט: כשהיא תגיע אלי אני אראה את כל האפשרויות וכמובן שאני מעדיף כיכר.
מרדכי יוגב: אני ארחיב על כל מה שלא סקרתם ונסכם את הישיבה.
מרדכי יוגב: לפני כשנה כשנכנסו לצומת הזאת, ראש המועצה יוסי דגן סיכם שיעשו נתיבי האטה מסיבות של לא ללכת על המצוין, שאולי לא יתקיים.
מרדכי יוגב: מסיבות של הירידה התלולה יחסית מהישוב אל הצומת ומהסיבות שכיכר תחייב כפי הנראה גם מילוי ותימוך ואולי תיכנס לבעיות סטטוטוריות שהן לא בהכרח בתוך תחומי התב"ע של הישוב.
מרדכי יוגב: זה יהיה לקפוץ גשר אחד רחוק מידי.
מרדכי יוגב: מדובר גם בעלויות, שמע"צ יודעת לבצע ב-2019 ואם זה יהיה כיכר, היא לא תדע לבצע את זה בלי התערבויות יותר מידי גדולות.
מרדכי יוגב: ידעו לבצע ולהציל חיים ולא ידרשו לבוא לאוצר ולבקש בקשות ייחודיות, דבר שעלול לא להתקדם לפני 2020, 2021 בתקציבים של אז.
מרדכי יוגב: לא תפסתי את יוסי דגן, אבל מהמעט שאני יודע ממנכ"ל מע"צ הבוקר, את זה הוא סיכם.
מרדכי יוגב: לא בטוח שזה אכן ייתן את הפתרון לפניות שמאלה.
ישראל אפריאט: נכון, זה לא התאפשר, צדקת במאה אחוז.
ישראל אפריאט: אנחנו נקבל את התכנון, נבדוק את הכול.
מרדכי יוגב: השאלה שאני שואל, מכיוון שהיו פה נפגעים וגם הרוגים, היא לבחון אם זה לא מוקד סיכון.
ישראל אפריאט: היא מוקד סיכון, זה כבר התקדם, זה כבר בתכנון, מסיימים תכנון ונגיש תקציב לביצוע.
מרדכי יוגב: גם לקבל תשובה לגבי לוח זמנים.
ישראל אפריאט: כשאני אקבל את התכנון, עוד שבועיים שלושה.
מרדכי יוגב: של התכנון של מע"צ?
מרדכי יוגב: אמרת שכיכר זה לא מע"צ.
ישראל אפריאט: במרחב שלי, ביהודה ושומרון, מי שעושה תכנון זה המרחב.
ישראל אפריאט: סוכם שזה יסתיים עוד שבועיים, הוא ייתן לי את התכנית.
ישראל אפריאט: יש פה תב"ע, אני צריך לבדוק הפקעות, לבדוק גיאומטריה של כיכר, יש כאן גם מים, מקורות, שיפועים.
ישראל אפריאט: אני לא אצליח להשחיל כיכר, שזה היעד שלי, אז זה יהיה תקני.
מרדכי יוגב: תשובת מנכ"ל מע"צ מהבוקר: ההתייחסות לתשתיות מים וחשמל תת קרקעיות ועיליות נותנת מענה, כמו לפניות ימינה, גם לכיכר.
מרדכי יוגב: אני רוצה לומר שאם יובן, אחרי שישראל נותן את התשובה שהפניות ימינה, האצה והאטה, אינן פותרות את הבעיה, גם אז יתכנס השיקול הכספי האם לבצע עכשיו מה שאפשר ב- 2019 ולראות קדימה אם זה נותן מענה או לא.
מרדכי יוגב: הפרויקט האחר, אין לי הערכה, כ-6,7 מיליון שלא יכנסו לביצוע.
מרדכי יוגב: האם המדרון שיורד מברוכין יחייב גם הוא שיפוע, קרי להיכנס לתוך הישוב?
בן שלומי תמיר: יש כביש חדש שמגיע לצומת שהוא לא בשיפוע וזה פותר את העניין הזה.
מרדכי יוגב: לכן אני ממליץ, מכיוון שראש המועצה מעורב ישירות מול השר והוא מדלג על הרים ומקפץ על גבעות ומביא גם פרויקטים של תאורה לשומרון, לצורך העניין אני ממליץ שייבדק על ידי קמ"ט תחבורה, אני סומך עליו, האם יש בזה מענה לנפגעים.
מרדכי יוגב: לפעמים יש דברים שהוא עושה ואני לא מאמין שהם קורים ואז הם פועלים בשטח.
מרדכי יוגב: נתיב האצה לחשמונאים לתוך כביש 446 פועל את פעולתו, מקצר ב-20 דקות את הזמן ויוצר יותר בטיחות.
מרדכי יוגב: יש דברים שהמתכננים מבינים בהם טוב יותר בכבישים.
מרדכי יוגב: אני ממליץ שתהיו מתואמים עם יוסי דגן.
מרדכי יוגב: בישיבה הבאה נעקוב אחרי זה, האם פרויקטים של האצה או האטה פותרים את הבעיה במוקד הסיכון הזה או שאין ברירה וצריך להיכנס לכיוון 2020, 2021 תכנון 2019 ביצוע לצומת שגובה חיים.
מרדכי יוגב: עכשיו אני מזכיר את התכנון ארוך הטווח: אזור לשם, על המוצאים שלו, אם זה נחל שילה, שזה כביש קשה, אם לעוקף בית אריה שנאמר פה שזה כביש שעוד לא קיים, הולך להכיל הגדלות עצומות של כל אזור לשם, אלפי יחידות דיור נוספות.
מרדכי יוגב: רק בתחום החינוך בונים שם עכשיו 24 כיתות.
מרדכי יוגב: זה משפיע גם על הכבישים.
מרדכי יוגב: הכביש הקטן הזה הולך להכיל עליו היקפי תנועה פי עשר ממה שהיה עליו.
מרדכי יוגב: גם ביצירת הצומת שאני לא בטוח שבהיקפים שלה היא לא צריכה לקבל כיכר כמו כיכר פדואל.
ישראל אפריאט: ברגע שנכנס זה נכנס, זה כבר בתכנון.
ישראל אפריאט: עד שלא מסיים תכנון - - -
מרדכי יוגב: תחזרו לראש המועצה שלכם.
בן שלומי תמיר: הכול מתואם אתו, יש שם כבר תכנית שבוצעה על מעגל תנועה בצומת.
מרדכי יוגב: אתם צריכים להבהיר לראש המועצה שלכם מי היה המתכנן של מעגל התנועה בצומת הזה ושהוא יילחם על זמן איכות אצל ישראל, אם זה לא יגיע אליו, זה גם לא יעבור הלאה.
בן שלומי תמיר: גם ישראל אמר קודם שהעדיפות שלו היא למעגל תנועה.
מרדכי יוגב: אני רוצה לסכם.
מרדכי יוגב: תודה לכולם שבאתם, כל מה שמציל חיים בכבישים מבורך.
מרדכי יוגב: בסמכותנו לדון רק ביו"ש, היינו מוכנים לדון בכל הארץ.
מרדכי יוגב: תודה לכל השותפים ל קידום הכבישים ומעברים.
מרדכי יוגב: תשתיות התחבורה באיו"ש הוזנחו במהלך השנים והגידול באוכלוסייה ובמעברים מחייבים תכניות אב מתוקצבות.
מרדכי יוגב: אני אומר את זה לאושרית ממשרד התחבורה ולישראל.
מרדכי יוגב: עשרה מיליון לתכנון זה כסף קטן, זה לא מראה שאחרי זה יש משהו פורץ דרך.
מרדכי יוגב: שערו בנפשכם שבגליל היו לוקחים עשרה מיליון לתכנון.
מרדכי יוגב: בגליל, פחות מ-500 מיליון לתכנון לא יתחילו את הכבישים, כך גם במקומות אחרים.
מרדכי יוגב: זה ממש כסף קטן.
מרדכי יוגב: אנחנו נבקש לפעם הבאה לזמן את סמנכ"ל בט"פ כדי שנדע לטפל בנושאים האלה גם בהיבטים של כוח אדם במחוז יו"ש, גם את מנכ"ל רמים, שידע להציג את כל תכנית שדרוג המעברים, מה הם מתכננים לכיוון 2019, 2010, 2021.
מרדכי יוגב: גם את משטרת ישראל, מישהו בכיר ביו"ש, קצין אג"מ שידע לענות לנו על השאלות.
מרדכי יוגב: גם לגבי תכנית אב תחבורה נשמח לשמוע סטטוס יותר מתקדם, איפה זה עומד ולא רק שזה מתקדם.
ישראל אפריאט: יש את זה.
ישראל אפריאט: יש מצגת.
אושרית קלפוס: יש מצגת, אני רק חושבת שהיא לא הייתה נותנת לך יותר מידע ממה שנאמר פה.
מרדכי יוגב: היא הייתה אומרת לי לאיזה כיוון הולכים.
מרדכי יוגב: מה רואים בתכנון.
אושרית קלפוס: יש גם את זה.
אושרית קלפוס: זה הוצג בישיבה האחרונה.
מרדכי יוגב: זה נאמר בעל-פה, אנחנו אוהבים לקבל את הדברים בכתב.
מרדכי יוגב: כך גם בסטטוס של תכניות בפרויקטים של כבישים, פרויקטים של בטיחות, מוקדי סיכון, פניות, תאורות.
מרדכי יוגב: לא מעניין אותי תכנית אחזקה של קרצוף וריבוד, אתם עושים שם מעל ומעבר, אפילו מבזבזים כסף.
מרדכי יוגב: כמו כן קו הפרדה ביהודה ושומרון, איפה שאפשר לעקוף יש קו רציף אפילו כפול, איפה שאי אפשר לעקוף יש קו מקווקוו.
מרדכי יוגב: אני מכניס את העניין הזה עכשיו.
מרדכי יוגב: אנא מכם, תכניסו מתכננים, תתחילו בכבישים הראשיים, תתחילו ב-60 ותעברו למקומות אחרים, זה פשוט סכנת חיים.
מרדכי יוגב: איפה שאפשר לעקוף ציר קילומטר קו ראיה – קו הפרדה כפול.
מרדכי יוגב: איפה שאי אפשר לעקוף, קרוב לסיבוב מסוכן – מקווקוו.
מרדכי יוגב: תכניסו מהנדס שיעשה את זה, יתחיל כביש כביש, תכנית עבודה רב שנתית, נציל גם עם זה חיים.
מרדכי יוגב: תודה רבה לכולם, ניפגש בתחילת המושב הבא, הישיבה נעולה.
אבי דיכטר: אנחנו בדיון בהצעת חוק ממשלתית, הכנה לקריאה שנייה ושלישית, הצעת חוק חומרי נפץ (תיקון מס' 4 והוראת שעה), התע"ח-2018.
אבי דיכטר: הייעוץ המשפטי של הוועדה, אתם רוצים לומר משהו?
מירי פרנקל שור: אולי נתחיל בהצגת הצעת החוק על ידי משרד הביטחון.
אבי דיכטר: משרד הביטחון, הצגת החוק.
ערן יוסף: הלשכה המשפטית, משרד הביטחון.
ערן יוסף: אנחנו מדברים על חוק מאוד ישן, חוק משנת 1954 שמאז כמעט ולא תוקן.
ערן יוסף: הוא מסדיר את הנושא של פיקוח על חומרי נפץ במדינה בכלל.
ערן יוסף: בתוך החוק הזה יש סעיף שמאפשר לשר הביטחון לפטור חברות ביטחוניות ויחידות סמך של מערכת הביטחון מתחולת החוק ואכן שרי הביטחון לאורך השנים פטרו את המפעלים הביטחוניים שהיו בבעלות המדינה ואת יחידות הסמך והחילו עליהם דין אחר.
ערן יוסף: החילו עליהם מדריך בטיחות שנקרא 4145 שהוא זה שבעצם מתאים יותר לעולם הזה של מפעלים ביטחוניים וכך חיינו עד היום.
ערן יוסף: הצורך בחקיקה הדחופה נובע מהפרטת התע"ש שאנחנו נמצאים ממש ימים ספורים לפני ההשלמה שלה, כיוון שהסתבר שהחוק כפי שהוא מנוסח לא מאפשר היום את מתן הפטור לחברה שהיא לא ממשלתית.
ערן יוסף: מכאן ביקשנו לתקן את החוק ולהסדיר את הדברים כדי שגם חברה שאינה ממשלתית, יוכל שר הביטחון לתת לה את הפטור.
ערן יוסף: על הדרך ניסינו גם לתת מעמד סטטוטורי לאותו מדריך בטיחות חלופי שנקבע למפעלים הביטחוניים.
ערן יוסף: זה מה שהממשלה הציעה.
ערן יוסף: כיוון שעלו שאלות משפטיות – מירי בוודאי תרחיב - מצד הייעוץ המשפטי של הוועדה, סוכם מול מירי שנעבוד בשני טקטים.
ערן יוסף: כרגע נאשר כהוראת שעה הצעה שבעצם נותנת את המשך הפטור לתע"ש כמו שהיה עד היום, במסגרת היותה חברה מופרטת, ובהמשך ניפגש, במושב הבא, על מנת לדון בנוסח הממשלתי ולפתור את כל השאלות שהתעוררו מתוכו.
מירי פרנקל שור: הצעת החוק הונחה על שולחן הכנסת לפני שבוע.
מירי פרנקל שור: נושא שאני מבינה שביום חמישי, או ב-24 לחודש או ביום שלישי הבא, אמור להיות הצעד האחרון בהפרטת תע"ש.
מירי פרנקל שור: זה סד הזמנים שהוצג לנו.
מירי פרנקל שור: לטעמי הצעת החוק הנוכחית הייתה אמורה לעבור לוועדת העבודה והרווחה מכיוון שחוק חומרי נפץ אמור לבוא לדיון בוועדת העבודה והרווחה.
מירי פרנקל שור: בכל מקרה לאור לוח הזמנים הקצר, כאשר אנחנו נמצאים לפני סוף מושב, נפגשתי גם עם מרסל וגם עם אור.
מירי פרנקל שור: הבנתי את הבעיה, הבנתי את לוחות הזמנים, הבנתי את הדברים אבל בכל זאת למדנו את הצעת החוק.
מירי פרנקל שור: ישבתי עם עורכת דין נועה בן-שבת, היועצת המשפטית של ועדת העבודה והרווחה, וגם עם עורך דין תומר רוזנר, היועץ המשפטי של ועדת הפנים.
מירי פרנקל שור: אנחנו רואים כאן בעיות.
מירי פרנקל שור: אני אציג אחת מהן.
מירי פרנקל שור: גם בלוח זמנים כל כך קצר לעשות תיקון כל כך עקרוני, בלוח הזמנים בו אנחנו נמצאים, אנחנו לא יכולים לעמוד בכך.
מירי פרנקל שור: דוגמה אחת לבעיה שאנחנו רואים.
מירי פרנקל שור: אני מפנה אותך לסעיף 1(ב1) בהצעת החוק.
אבי דיכטר: לעניין הפעולות.
מירי פרנקל שור: עניינו התקנת תקנות.
מירי פרנקל שור: סעיף (ב2)(1) מדבר על מקרה בו לא נקבעו תקנות, מה עושים, ובעצם פסקה (2) מפנה בחזרה ל-(ב1) ואומרים למרות שנקבעו תקנות, שר הביטחון, בהתייעצות עם שר הפנים ועם השר להגנת הסביבה, רשאי לתת למפעל ביטחוני מסוים הוראות נוספות השונות מאלה שנקבעו בתקנות כאמור.
מירי פרנקל שור: זאת אומרת, בעצם סעיף (ב2)(2) עם התקנות, לעמדתנו הראשונית, באופן מסוים מאיין את תיקון (ב1).
מירי פרנקל שור: הנושא הוא נושא עקרוני ולכן לאור מה שלמדנו, גם עת ישבתי עם אנשי משרד הביטחון וגם בהתייעצות עם שני היועצים המשפטיים האחרים, אנחנו מציעים את המהלך הבא.