GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמיר פרץ: אני יוצא מהנחה שהם מכירים את יחסי הגומלין ואת הרגישויות טוב ממני.
עמיר פרץ: אני גם יוצא מהנחה שהם המפסידים העיקריים, כי הם הרי לא רוצים לנתק את היחסים שלהם עם הממסד, עם הממשלה שם.
עמיר פרץ: הם ודאי רוצים שהיחסים שלהם עם הגורמים השונים בקואליציה ובאופוזיציה ימשיכו להתקיים.
עמיר פרץ: לכן, אדוני היושב-ראש, בצירוף שתי הנסיבות האלה, האחת, עמדת משרד החוץ הפורמלית, ואני דיברתי עם ראש הממשלה באופן אישי, אני פגשתי אותו פה בכנסת, ושאלתי אותו, האם העמדה שמשרד החוץ נוקט באופן פומבי בשאלה הזו של ההפרדה ביחסים מול הממשלה האוסטרית ובהבחנה בין המפלגה של הקנצלר לבין המפלגה של שטראכה היא העמדה של משרד החוץ והעמדה שלו כשר החוץ, הוא אמר לי, כרגע זאת עמדתנו.
עמיר פרץ: יכול להיות שהעמדה תשתנה.
עמיר פרץ: אני לא יודע.
עמיר פרץ: אנחנו נשמע ממשרד החוץ מהן אמות המידה.
עמיר פרץ: כבר היה לנו אירוע דומה, ובדיון בשדולה הדגשנו זאת, היה אירוע עם מפלגה כזאת באיטליה.
עמיר פרץ: משרד החוץ קבע אבני דרך שאותה מפלגה צריכה לעבור כדי שהוא יוכל לשנות את עמדתו כלפיה.
עמיר פרץ: יתכן מאוד שזה מקרה דומה.
עמיר פרץ: אבל בהינתן המצב שבו ראש הממשלה כשר החוץ סומך ידיו על המדיניות הזאת, משרד החוץ אומר, זאת המדיניות, הקהילה היהודית אומרת שזאת המדיניות שלה, אז אנחנו לא יכולים להיות אלה שאומרים, אנחנו נעקוף את כולם ואנחנו נהיה אלה שנכשיר וניתן לגיטימציה למפלגה של שטראכה.
עמיר פרץ: אני מאוד מקווה שמשרד החוץ מגובש בעמדותיו ויציג בפנינו – אם העמדה היא סופית, אנחנו נצטרך לכנס דיון ולהחליט כיצד פועלים, כי כרגע הקפאנו כל פעילות כדי לא לגרום לא למבוכות ולא למצב שתהיה הפרעה כלשהי לעבודת משרד החוץ.
עמיר פרץ: אבל אם יאמרו לנו שזאת העמדה, וזה מה שיקרה בקדנציה של הממשלה הנוכחית באוסטריה, אנחנו נצטרך להחליט כיצד לפעול ונעשה זאת בתיאום מוחלט עם נציגי הקהילה היהודית.
עמיר פרץ: אם העמדה עומדת להשתנות, נמתין בסבלנות, נבחן מה הם הנתונים העובדתיים שגרמו לכך שעמדת משרד החוץ השתנתה, ונביע דעתנו אם זה נכון לעשות זאת או לא.
עמיר פרץ: כרגע המצב מביך מאוד, הוא מצב שאין החלטה חד משמעית שאכן זה יהיה המצב לאורך זמן.
עמיר פרץ: ולכן אני חושב שגם עמדת הקהילה היהודית וגם עמדת מ שרד החוץ היא מבחינתנו מפתח להמשך הדיון.
עמיר פרץ: אבל כרגע, במצב הקיים, אני מציע להמשיך ולדבוק במדיניות הזאת שאנחנו מחרימים – אם תרצו לקרוא לזה חרם, אני לא קורא לזה חרם, אני קורא לזה קשר שהוא לא קשר שהוא חם מדי.
עמיר פרץ: אבל אני לא חושב שיש פה רצון להחרים מישהו.
עמיר פרץ: יש פה רצון להעביר מסר לעולם כולו דווקא בתקופה שמפלגות אנטישמיות באירופה הולכות ומתחזקות.
עמיר פרץ: אני חושב שהמסר לעולם כולו הוא שאנחנו לא ניתן הנחות לשום מפלגה אנטישמית בכל מקום שהיא תהיה.
אבי דיכטר: תודה רבה, חבר הכנסת פרץ.
אבי דיכטר: נציג משרד החוץ, בבקשה.
צבי טל: מכובדיי, אני רוצה לברך את שגריר אוסטריה, את נציג הקהילה היהודית ואת כל הנוכחים.
צבי טל: אכן, תוצאות הבחירות באוסטריה וכניסתה של מפלגת החירות לקואליציה יצרו אתגר אמיתי עבור שירות החוץ הישראלי, והמימד היהודי-ערכי, ואני מבקש בפתח דבריי להדגיש זאת, הוא מעמודי התווך שלו.
צבי טל: ראש הממשלה ומשרד החוץ, כפי שכבר נאמר, הנחה את משרדו להימנע מכל קשר עם המפלגה ואנשיה בכל הרמות, כולל הרמה המיניסטריאלית.
צבי טל: אמת נכון, זאת לא הפעם הראשונה שה-FPO היא חלק מהקואליציה הממשלתית.
צבי טל: זה קרה לאחר בחירות 1999, ובעקבות זאת החזירה ישראל בשנת 2000 את שגרירה מווינה והורידה את דרג היחסים למשך שלוש וחצי שנים, עד יולי 2003, עת התקיימו בחירות חדשות ומפלגת החירות יצאה מהקואליציה.
צבי טל: אני מציין את זה מכיוון שאני רוצה להצביע על המנעד של צעדים דיפלומטיים שניתן לנקוט, ושהפעם לא חזר על עצמו התרחיש של שנת 2000.
צבי טל: חשוב בכל זאת להזכיר זאת.
צבי טל: זה המקום לדבר גם על הקנצלר קורץ, על ערוץ ההידברות האיכותי שראש הממשלה נתניהו מקיים איתו.
צבי טל: אנחנו מתרשמים שהקנצלר מבין היטב את העמדה שלנו, קשוב לדאגות שלנו.
צבי טל: במהלך הפגישה שקיימו השניים בדאבוס נדונו בהרחבה הבילטרליים.
צבי טל: הם החליטו למנות שני אנשי קשר כדי ללבן יחדיו את מכלול היחסים הדו-צדדיים על ההיבטים הערכיים-מוסריים ששייכים למכלול הזה, גם ברמה הממשלתית, גם ברמה הפרלמנטרית, גם ברמה המפלגתית.
צבי טל: מפגש ראשון בין אנשי הקשר האלה נערך בווינה זמן קצר לאחר הפגישה בדאבוס.
צבי טל: לגבי הרגישות של הקנצלר למטענים של מלחמת העולם השנייה והשואה, די אם אני אפנה את כולנו לנאום שנשא הקנצלר קורץ ב-12 במרץ לציון 80 שנה לאנשלוס.
צבי טל: כדי לסבר את האוזן אני רוצה לצטט את משפטי הסיום מתוך הנאום הזה בתרגום לעברית.
צבי טל: "עם זאת, האחריות ההיסטורית שלנו איננה מסתיימת בגבול שלנו.
צבי טל: יש לנו גם אחריות מיוחדת כלפי מדינת ישראל והצרכים הביטחוניים של העם היהודי שם, יותר מאשר קיימנו זאת באוסטריה בעבר.
צבי טל: שכן רק אם יהודים יוכלו לחיות ללא הגבלה בשלום ובבטחה יוכל ה"לעולם לא לשכוח" להפוך ל"לעולם לא עוד".
צבי טל: אני רוצה להזכיר צעדים קונקרטיים שננקטו.
צבי טל: " כעבור יומיים אחרי הנאום הזה החליטה הממשלה האוסטרית במסגרת שנת הזיכרון, שנת 2018, על מחווה קבועה לזיכרון, כפי שנאמר בלשון ההחלטה, בדמות הקמת אנדרטת קיר זיכרון באתר מרכזי בווינה עם שמות 66,000 קורבנות השואה מקרב יהדות אוסטריה.
צבי טל: עוד הוחלט על הנהגת ביקור תלמידי בתי ספר תיכוניים אוסטריים, ציבוריים ופרטיים כאחד, במחנה הריכוז מאוטהאוזן.
צבי טל: לסיום, לגבי הטענה שהוזכרה כבר על גרימת נזק כתוצאה מאותה הנחיה של ראש הממשלה ושר החוץ שלא לקיים קשר עם אנשי ה-FPO ליחסים שלנו עם אוסטריה.
צבי טל: אז ראשית הבהרה, אין שום מניעה ששגרירות ישראל בווינה תקיים קשרי עבודה עם הפקידות הבכירה באותם משרדי ממשלה שבראשם עומדים שרים מטעם מפלגת ה-FPO.
צבי טל: שנית, לצד הערוץ שכבר הזכרתי אותו, בין ראש הממשלה לקנצלר יש כמובן גם קשרי עבודה בין השגרירות שלנו בווינה ללשכה של הקנצלר.
צבי טל: בנוסף לכל אלה קיים סדר יום בילטרלי עשיר ומגוון, ורק לפני מספר שבועות התארח כאן המנכ"ל המדיני האוסטרי לדיאלוג עם עמיתו הישראלי בסוגיות אזוריות, מדיניות ואסטרטגיות בנושא יחסינו עם האיחוד האירופי.
צבי טל: אדוני הזכיר את הנשיאוּת הקרבה ובאה של אוסטריה באיחוד האירופי, מקומה של אוסטריה בזירה האו"מית, בהקשרים הישראליים היחסים הבילטרליים, ונידונו פרויקטים קונקרטיים, שונים, בהם הצדדים יוכלו לקדם שיתופי פעולה.
צבי טל: אני משוכנע שהשגריר האוסטרי שנמצא אתנו ונכח כמובן בדיאלוג הזה, יוכל לאשר זאת.
קסניה סבטלובה: מי הם אותם האנשים שמונו?
קסניה סבטלובה: מי הם השליחים שעומדים להיות בקשר אחד עם השני משני הצדדים?
צבי טל: המנכ"ל של המשרד, והדובר של הקנצלר מהצד האוסטרי.
יהודה גליק: ולמה המנכ"ל מסרב להיפגש כדי לשמוע עמדה של אנשים פה במדינת ישראל, שהם חברי כנסת?
צבי טל: בנושאים רגישים שכאלה, המנכ"ל, וזה נכון גם לגבי המסמך, מקבל הנחיות משר החוץ.
יהודה גליק: תודה.
יהודה גליק: כל הכבוד.
עמיר פרץ: למה אתה?- - -
יהודה גליק: כי כשפניתי לשר החוץ, הוא אמר, אני מקבל את עמדת המנכ"ל.
יהודה גליק: והמנכ"ל מקבל את עמדת השר.
יהודה גליק: אז שיחליטו אולי, בבקשה, מי מקבל את עמדת מי.
אבי דיכטר: גליק, אנחנו לא עכשיו בתפקיד הבורר, בבקשה.
צבי טל: אדוני היושב-ראש, בכל מה שקשור למכלול הייעודי, אני מבקש להעביר את זכות הדיבור לעמיתי, עקיבא תור.
אבי דיכטר: בבקשה, עקיבא.
עקיבא תור: שלום, אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, אדוני השגריר, חברינו מהקהילה היהודית באוסטריה.
עקיבא תור: אני ראש חטיבת תפוצות ודתות במשרד החוץ.
עקיבא תור: העמדה של הקהילה היהודית באוסטריה היא לא רק העמדה של הקהילה היהודית באוסטריה, היא העמדה היהודית המאורגנת כולה.
עקיבא תור: זאת היא עמדה אחידה, מאוחדת וחד משמעית של הקונגרס היהודי העולמי והקונגרס היהודי האירופי, היא העמדה הפורמלית של הקהילה היהודית באוסטריה, בגרמניה ובצרפת, של הליגה נגד השמצה ושל ועידת הנשיאים שהיא כמובן ארגון הגג של יהדות ארצות-הברית.
עקיבא תור: זאת העמדה של היהדות המאורגנת, לא לקיים קשר עם השרים של מפלגת החירות.
עקיבא תור: מהן הסיבות לעמדה הזאת?
עקיבא תור: להערכתנו הסיבות הן טובות מאוד.
עקיבא תור: המפלגה מובילה קו, היא נגועה עמוקות באידאולוגיה אנטישמית, נציג הקהילה יראה דוגמאות.
עקיבא תור: רק מספר דוגמאות לסבר את האוזן.
עקיבא תור: שיח הפנים של המפלגה, המינוחים שהמפלגה משתמשת בהם היום הם מינוחים כמו: וולסטריט, החוף המזרחי, מאפיה כלכלית.
עקיבא תור: אלו מילות קוד ליהודים וליהדות.
עקיבא תור: יש חיבור אמיץ היום של המפלגה עם העיתון Aula שהוא עיתון אנטישמי בעליל, שפוגע כל שני וחמישי בניצולי השואה ובמדינת ישראל דרך אגב.
עקיבא תור: עד לא מזמן קראה המפלגה לביטול החוקים באוסטריה נגד הצגת סמלים נאציים ונגד הכחשת השואה.
עקיבא תור: המפלגה מקדמת היום חוק נגד השחיטה הכשרה באוסטריה.
עקיבא תור: קרוב לחצי מבכירי ופקידוּת המפלגה הם חברים במועדוני סטודנטים, ויש למועדונים האלו סעיף ארי שאוסר על חברות של יהודים במפלגות, ויצא כבר לתקשורת על תרבות הפנים של ארגוני הסטודנטים האלו.
עקיבא תור: שירים כמו: מתי אנחנו נשרוף את המיליון השביעי?
עקיבא תור: איתותים לבייס של המפלגה אנחנו רואים כל הזמן.
עקיבא תור: התגובה המזעזעת של שרי מפלגת החירות בנובמבר 2017 לנאום ליל הבדולח בתוך הפרלמנט האוסטרי, שם אדון שטראכה בעצמו ושריו נמנעו מלמחוא כפיים לדברים לכבוד ציון יום הבדולח.
עקיבא תור: אלו דברים קשים ביותר.
עקיבא תור: שר הפנים - - - משתמש במונחים כמו: מחנה ריכוז, כאשר הוא מדבר לגבי המהגרים באוסטריה.
עקיבא תור: הפרח הכחול שענדו עד לא מזמן אדון שטראכה עצמו וכל החברים שלו, שזה היה סמל הנאצים במחתרת כאשר זה היה אסור באוסטריה.
עקיבא תור: כרטיסי חג המולד עם הסמלים של הוורמאכט, עכשיו, לפני שלושה חודשים.
עקיבא תור: חומרים בפייסבוק מאתרי הכחשת השואה, האתר של אדון שטראכה עצמו שעד היום יש פה קריקטורה אנטישמית בוטה, וזה לא נכון חבר הכנסת גליק שזה הוסר.
עקיבא תור: זה שם עד היום, ומר שטראכה מגן על הקריקטורה.
עקיבא תור: אירועים מתרחשים כל שני וחמישי, אירועים אנטישמיים של המפלגה, והם מתפרסמים בתקשורת.
עקיבא תור: אנחנו מאוד חוששים שאם נשנה את עמדת ממשלת ישראל ואת עמדת משרד החוץ מוקדם מדי, לפני שיהיו שינויים עמוקים במפלגה הזאת, אנחנו נמצא את עצמנו שהשגרירה נפגשת עם שר של ה-FPO באוסטריה, והיא או היא ממשיכים בדרכם לאירוע של המפלגה שם מתרחש אירוע מצולם של מועל יד.
עקיבא תור: אלו הסיבות למדיניות של משרד החוץ.
עקיבא תור: תודה רבה.
קסניה סבטלובה: דברים ברורים.
ליטל גרומברג: אני ליטל, נציגת המטה לביטחון לאומי.
ליטל גרומברג: עמדת המטה לביטחון לאומי כשהיחסים בין ישראל לאוסטריה לאורך השנים הושפעו מנושא זיכרון השואה ומהיבטים מוסריים, היבטים מדיניים וערכיים.
ליטל גרומברג: כיום מתנהל מתווה בהובלת משרד החוץ וביישומו לשיפור היחסים עם אוסטריה, ואנחנו כמובן מחכים לראות לאן זה יוביל.
ליטל גרומברג: כרגע, מבחינת המטה לביטחון לאומי אין שינוי בעמדה הישראלית.
יהודה גליק: מה המתווה?
יהודה גליק: אפשר לדעת מה המתווה?
ליטל גרומברג: המתווה מנוהל בהובלת משרד החוץ, מנכ"ל משרד החוץ מול לשכת הקנצלר.
יהודה גליק: מה הוא כולל?
יהודה גליק: אפשר לדעת?
יהודה גליק: אני לא מבין, זה סוד?
ליטל גרומברג: אפשר לפנות למשרד החוץ - - -
יהודה גליק: פנינו.
יהודה גליק: לא שמעתי.
יהודה גליק: מישהו מכם מוכן להגיד לנו מה המתווה?
צבי טל: התייחסתי לפרמטרים של המתווה הזה, ואני חושב שבדיון בפורמט הזה עדיף לא להיכנס לפרטים.
צבי טל: מה גם שהתהליך נמצא בעיצומו.
יהודה גליק: איך אנחנו יכולים לבקר את זה אם אנחנו לא יודעים מה המתווה?
אבי דיכטר: בסדר, לוועדת החוץ והביטחון יש מתכונת נוספת לפיקוח.
אבי דיכטר: אריק נוליר, נציג הקהילה היהודית באוסטריה, עברית?
אריק נוליר: בשנה הבאה.
אריק נוליר: היום באנגלית, בבקשה.
אבי דיכטר: באופן חריג, אומנם בכנסת אפשר לדבר רק בעברית ובערבית, אבל לא נראה לי שאתה דובר ערבית.
אריק נוליר: יידיש, זה כמו גרמנית.
אריק נוליר: לא?
אריק נוליר: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) תודה רבה.
אריק נוליר: שמי אריק נוליר.
אריק נוליר: אתם יכולים לקרוא לי גם צבי.
אריק נוליר: היו"ר אבי דיכטר וחברי כנסת יקרים, גברותי ורבותי.
אריק נוליר: ברצוני להודות לחברת הכנסת קסניה סבטלובה והיו"ר אבי דיכטר על ההזדמנות שהעניקו לקהילה היהודית בוינה אוסטריה להסביר את המצב הפוליטי באוסטריה במיוחד מנקודת המבט של הקהילה שלנו.
יהודה גליק: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) איזה ארגון אתה מייצג ומהי המטרה של הארגון הזה?
אריק נוליר: ה- Israelitische Kultusgemeinde Wien – זוהי הקהילה היהודית, יש רק קהילה יהודית אחת בוינה.
אבי דיכטר: ומה תפקידך בארגון?
אריק נוליר: אני חבר נבחר של הכנסת הקטנה שלנו.
אריק נוליר: לצערי נשיא הקהילה שלנו, מר אוסקר דוייטש נאלץ לבטל את נסיעתו לירושלים בהתראה קצרה ואני רוצה להקריא הודעה קצרה ממנו: "בשם הקהילה היהודית של אוסטריה אני רוצה להודות לכם על טיפולכם הנאמן בעניין מפלגת החירות.
אריק נוליר: הישיבה שלכם משקפת גם את חתירת
אריק נוליר: כם לשיפור יחסי הגומלין (שהם כבר טובים) בין ישראל ואוסטריה וגם את תמיכתה של מדינת ישראל בקהילות היהודיות בתפוצות.
אריק נוליר: מעבר לאתגרים שאיתם מתמודדים היום יהודי אירופה, אנחנו באוסטריה חיים כיהודים עם ביטחון עצמי.
אריק נוליר: החרם שלנו על מפלגת החירות הוא ביטוי אחד מיני רבים של הביטחון היהודי החדש.
אריק נוליר: ישראל היא המפתח העיקרי לאסרטיביות של יהדות התפוצה.
אריק נוליר: הכח הכלכלי והצבאי של ישראל מבחינת חינוך וטכנולוגיה וגם חוזקה המוסרי כמדינה דמוקרטית יהודית התומכת בקהילות ברחבי העולם מבטיחים את שגשוג היהודים.
אריק נוליר: אני רוצה להבהיר, אוסטריה היא מדינה מודרנית ולא מדינה נאצית.
אריק נוליר: לקהילה היהודית יש יותר חברים מכל אחד אחר באוסטריה.
אריק נוליר: יש לנו יחסים מבוססים עם מפלגת האופוזיציה בפרלמנט כמו גם עם מפלגת הרוב, המפלגה השולטת ברשותו של הקנצלר סבסטיאן קורץ.
אריק נוליר: כל הספקות שלנו כלפי מפלגת החירות מבוססות היטב ואין שום ספק מהי העמדה היהודית המאוחדת.
אריק נוליר: כל שבעת הנציגים במועצת ההנהלה של הקהילות שלנו הצביעו בעד ההחלטה להחרים את המפלגה הזאת – נציגי השמאל והימין, נציגי החילונים והדתיים, המזרחי, אגודת ישראל, חסידים, מחזיקי הדס, אשכנזים, ספרדים, קוזינים, בוכרים וקווקזים.
אריק נוליר: אנחנו לא במלחמה עם מפלגת החירות אבל אנחנו לא רוצים שום חלק במפלגה כזאת".
אריק נוליר: זה היה המסר של הנשיא.
אריק נוליר: אני לא רוצה לבזבז זמן לכן מה שאני רוצה לתרום לפגישה זו הן כמה עובדות.
אריק נוליר: אני עיתונאי מקצועי ואספתי כמה עובדות על מפלגת החירות מאירועים שאירעו לאחרונה והכנתי מצגת קצרה.
אריק נוליר: תנו לי לומר עוד דבר בקצרה, מר גליק אני מעריץ את הלהט שלך אבל אני לא מבין מדוע אתה כל כך להוט לגבי מפלגת החירות ולא לגבי הקהילה היהודית בוינה.
אריק נוליר: אולי תהיה לנו הזדמנות לשוחח על כך.
אריק נוליר: "כל אחד רשאי להחזיק בדעה משלו, אבל לא בעובדות משלו" (ציטוט של דניאל פטריק מויניהאן).
אריק נוליר: זוהי מפלגת החירות.
אריק נוליר: זה המייסד שלה.
אריק נוליר: הוא היה שר בממשלה הנאצית הראשונה באוסטריה לאחר סיפוח האנשלוס ב-1938.
אריק נוליר: אני מראה לכם את זה מכיוון שזאת ההיסטוריה של מפלגת החירות ואי אפשר להאמין להם כשהם אומרים שהם כבר לא נאצים.
אריק נוליר: זאת תמונה מ-נובמבר 2016 בה רואים את האזכרה שארגן מספר שתיים במפלגת החירות לכבוד מייסד המפלגה.
אריק נוליר: אני חושב שכולכם מכירים את הנוער הניאו-נאצי של שטראכה בסוף שנות ה-80 שכאן רואים אותם משחקים ביערות במערב ודרום אוסטריה עם ניאו-נאצים מורשעים.
אריק נוליר: כאן רואים את שטראכה עם ניאו-נאצים מורשעים.
אריק נוליר: אני רוצה להסביר על מה מתבססת המפלגה הזאת.
אריק נוליר: עמוד השדרה של מפלגת החירות הם גרמנים לאומניים.
אריק נוליר: אנחנו מדברים גרמנית באוסטריה, אבל אנחנו לא גרמנים (במיוחד לא היהודים).
אריק נוליר: האוסטרים גם לא מוכנים שיקראו להם גרמנים.
אריק נוליר: יש לנו בערך 35,000 גרמנים לאומניים כאלה והרוב (30,000) אינם יושבים על הגדר – הם אוסטרים אמיתיים קתוליים.
אריק נוליר: אין שום בעיה פוליטית או מוסרית איתם.
אריק נוליר: ישנו מיעוט קטן של 4,000 חברים שיושבים על הגדר.
אריק נוליר: הם גרמנים לאומניים, הם מתנגדים לדת והם ללא ספק אנטישמים.
אריק נוליר: הם עמוד השדרה של מפלגת החירות.
אריק נוליר: בעבר רק 11% מחברי מפלגת החירות הגיעו מאותם חברים לאומניים, ואילו היום בהנהגתו של שטראכה מספרם עלה ל-35%.
אריק נוליר: ב-8 למאי כשכל העולם וכל המפלגות באוסטריה חגגו את שחרור אירופה והניצחון על הנאצים, מפלגת החירות ושטראכה התאבלו.
אריק נוליר: יש לי סרטוני וידאו, המון חומר וראיות חותכות שאני יכול לחלק לכל מי שירצה.
אריק נוליר: זה מגיע ממקורות פתוחים ונגישים כדי שכולם יוכלו לדעת את העובדות לגבי מפלגה זו.
אריק נוליר: הזכרת חבר הכנסת גליק ששטראכה היה ביד ושם.
אריק נוליר: זה נכון, אבל מה הוא עשה?
אריק נוליר: חברי המפלגה שלו כעסו עליו.
קריאה: (נאמרים דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) זה היה לפני, בשנת 2001.
אריק נוליר: זה היה ב-2010.
יהודה גליק: שוב, ב-2010 זו הייתה הפעם השלישית שלו.
אריק נוליר: אנחנו כקהילה עושים מה ששטראכה ומנהיגים אחרים רוצים.
אריק נוליר: אנחנו שופטים לפי מעשים.
אריק נוליר: כל אחד יכול לחתום על החלטה שמצהירה שאנחנו נגד אנטישמיות ונזרוק את כולם החוצה, אבל הם לא זרקו אותם החוצה.
אריק נוליר: יש איתי גם תמונות, גם סרטוני וידאו וציטוטים.
אריק נוליר: מאז שהם עלו לשלטון ב-18 לדצמבר 2012, כמעט לפני 4 חודשים ספרנו 21 אירועים אנטישמיים או ניאו-נאציים.
אריק נוליר: חבר מפלגה גרמני לאומני היה גם מועמד מוביל בבחירות למפלגת החירות וגם אותו הם לא זרקו.
אריק נוליר: הוא לא התפטר.
יהודה גליק: הוא לא התפטר?
יהודה גליק: הכריחו אותו להתפטר.
אריק נוליר: לא, לא הכריחו אותו.
אריק נוליר: קראתי שאמרת את זה, אבל אתה טועה.
אריק נוליר: מה שהם עשו, ויש לי תמונות המראות אותו ואת מר שטראכה לאחר שהסקנדל פרץ והם אמרו 'אנחנו היום יותר מתמיד'.
אריק נוליר: לאחר מכן התקיימו הבחירות ומפלגת החירות לא השיגה את התוצאות להן הם קיוו.
אריק נוליר: הוא עדיין לא התפטר והם גיבו אותו.
אריק נוליר: ורק לאחר שבוע כשהמפלגה השמרנית ניצחה והם אמרו שהם לא מוכנים לעבוד איתו הוא אמר שהוא יצא לחופשה.
אריק נוליר: הוא יצא לחופשה ולקח איתו את המנדט שלו ומפלגת החירות אמרה לו שהוא יוכל לחזור מתי שירצה.
אריק נוליר: אלה העובדות.
אבי דיכטר: תודה רבה, אריק.
אבי דיכטר: חברת הכנסת לשעבר קולט אביטל, בבקשה.
431: תודה רבה.
431: אני רוצה לדבר כאן עם שלושה כובעים.
431: קודם כל, אני נתבקשתי להביע דעה של מכון אקדמי בשם: מיתווים, ובשמו אני כאן.
431: שנית, אני גם יושבת-ראש כל ארגוני ניצולי השואה בארץ, וזאת גם עמדתם.
431: ושלישית, אני עובדת משרד החוץ לשעבר, ובתור שכזו הייתי אחראית על היחסים עם אוסטריה.
431: היחסים שלנו עם אוסטריה ידעו עליות ומורדות.
431: התחלנו לקיים יחסים רק ב-1955.
431: הרבה זמן אוסטריה התכחשה לאחריותה בנושא השואה.
431: הדבר השתנה כשהיה פה הקנצלר ורניצקי, ומאז בעצם היו כמה משברים.
431: משבר ראשון היה ב-1986 כשוולדהיים התמנה לקנצלר.
431: אנחנו החזרנו את השגריר.
431: פעם שנייה בשנת 2000 כשהיידר נכנס לממשלה.
431: הדבר הזה נמשך שלוש שנים.
431: דרך אגב, גם חבר הכנסת אבשלום וילן וגם אני הוזמנו אז על ידי ממשלת אוסטריה כדי לראות אם אפשר לגשר על הפערים.
431: אני חושבת שהפעם משרד החוץ נמנע מלנקוט במדיניות שהיתה מדיניות מקובלת גם על הליכוד וגם על מפלגות העבודה, שתי ממשלות, והחליט על ארגז כלים שונה, להקפיא את היחסים עם אותה מפלגה שלפי כל מה ששמענו כאן היום, לפי כל ההוכחות, לפי כל החומר שגם אנחנו לקחנו, לא התנערה.
431: אני יודעת שלחבר הכנסת גליק יש כוונות טובות, אני יודעת שהיחסים או האינטרסים של מדינת ישראל עומדים לנגד עיניו, אבל הצרה היא שהעמדות כביכול המאוד פרו ישראליות של אותה מפלגה, לא יכולים לכסות על העובדה שהם נשארו עם עמדות אנטישמיות, ויש לכך הוכחות.
431: ולכן אנחנו חושבים שגם אם הדבר הזה מכביד על עבודתה של השגרירה, ואין ספק שזה מכביד, זה לא קבע וזה גם לא שינה את היחסים בינינו לבין אוסטריה, וזה לא הפריע לעבודתה.
431: וגם אם עכשיו היא צריכה להכין את הנשיאות של האיחוד האירופי, יש עדיין מספיק צינורות כדי להמשיך בתוואי שנמצא עכשיו.
431: בשם ניצולי השואה אני רוצה להגיד דבר אחד.
431: כל הארגונים התאספו וקיבלו החלטה בזמנו, עוד לפני שראש הממשלה הודיע שהוא מקפיא את היחסים עם אותה מפלגה.
431: כולם רצו לצאת להפגנה מול משרד ראש הממשלה.
431: אנחנו אמרנו להם לא לעשות את זה עד שלא מתקבלת מדינית בצורה אחראית, ואני מקווה שהמדיניות הזו לא תשתנה כי אז לצערי גם ניצולי השואה יצאו בהמוניהם החוצה.
431: כדי לסיים, אני רוצה להציע תוואי.
431: כולנו מעוניינים לצאת מהמשבר הזה, ואם ה-FPO רוצה לקבל לגיטימציה, כפי שהיא עושה עכשיו, או להיות פרטנר לדיאלוג, הם צריכים לעשות כמה דברים.
431: קודם כל, הם באמת צריכים להוציא את האנשים הנגועים באנטישמיות, ושמענו מספיק דוגמאות, משורות המפלגה.
431: עד כמה שאני הבנתי, בשיחות עם השגרירות שלנו יש שם מדיניות של דלת מסתובבת.
431: אחד נכנס, השני יוצא.
431: ולכן הדבר הזה לא מתקיים.
431: דבר שני, אותו העיתון שממומן על ידי שטראכה ועל ידי מפלגתו, Aula, אני מציעה לחבר הכנסת גליק ולכולנו, אם אנחנו באמת חושבים שיש כוונה לשנות את אורחות המפלגה הזאת, שהמפלגה הזאת תתנער ולא תתמוך יותר בעיתון הזה.
431: עדיף גם לסגור אותו.
431: ודבר שלישי, צריכה להיות כאן גם מחויבות לחקיקה שקיימת היום באוסטריה, ולא לנסות לשנות אותה, חקיקה שהיא נגד האנטישמיות, ולא לנסות לנגוס בה בכל דרך.
431: אז יש תוואי ויש דרכים, ואנחנו מאוד ממליצים לפני כל דבר, כדי לקבל את ההוכחה שהדברים האלה מתחילים להשתנות, אמרתי במפורש, אני לא במשרד החוץ ואני גם לא במל"ל, זה התוואי שאנחנו מציעים: א.
431: הוצאת האנשים האלה מהמפלגה, ב.
431: שינוי המצע והמסמכים הרעיוניים, ג.
431: סגירת העיתון Aula, ד.
431: מחויבות לחקיקה נגד אנטישמיות.
אבי דיכטר: תודה רבה חברת הכנסת לשעבר קולט אביטל.
ענת ברקו: אני חושבת שהדיון חשוב בצורה בלתי רגילה, ותודה על קיום הדיון.
ענת ברקו: אני ראש המשלחת לאפשה, ולפני חודשיים שהיינו בווינה, שי - - - נציג משרד החוץ שליווה את הביקור, נפגשנו עם השגרירה ונמנענו מלהיפגש עם גורמים רשמיים מתוך מפלגת החופש.
ענת ברקו: הנושא עלה, עלה ברעיונות גם לתקשורת.
ענת ברקו: ואני חושבת שהחזית האחידה שמדינת ישראל מציגה, אסור שיהיו בה בקיעים, אני אומרת את זה גם לחברי גליק, כיוון שקודם כל המחויבות שלנו היא מחויבות היסטורית, אסור לנו להתעלם באופן ערכי ממה שהיה.
ענת ברקו: אנחנו לא רואים שינוי אמיתי ועמוק במפלגה.
ענת ברקו: המחויבות שלנו היא כלפי ניצולי השואה.
ענת ברקו: משרד החוץ מציג את העמדה בצורה מאוד מאוד ברורה.
ענת ברקו: הדוגמאות שראינו כאן, אין דרך כאן להבין אותן.
ענת ברקו: ואני יכולה לומר שהקנצלר, כראש המשלחת של אפשה, - - - למפגשים הללו, לפחות פעם בשנה בווינה, כבר מפגש שלישי, ועוד מפגשים נוספים, אנחנו רואים את הקנצלר קורץ שותף מלא, גם כשהוא היה שר החוץ, מעורב ושותף, ויש ערוצי הידברות.
ענת ברקו: כך שמבחינה דיפלומטית בואו נגיד שכשאפשר לדבר עם הקודקוד, זה לא נעים אבל זה גם לא נורא.
ענת ברקו: במקרה הזה כדאי לומר שלא תמיד האויב של אויבי הוא ידידי.
ענת ברקו: במקרה הזה הוא ממש כנראה לא ידידי.
ענת ברקו: יחד עם זה, צריך להיות עם היד על הדופק ולראות – אני חושבת שהתנאים שהציגה כאן חברת הכנסת לשעבר קולט אביטל, הם בהחלט מוגדרים, מאוד מאוד ברורים, ואם אכן הדברים ישתנו והם יקבלו את התנאים הללו והתנאים שייקבעו על ידי משרד החוץ והדבר יהיה מקובל גם על הקהילה היהודית, כי חשוב שזה יהיה מקובל על הקהילה היהודית שהציגה גם חזית אחידה, אז יכול להיות שאפשר יהיה לבחון את זה שוב.
ענת ברקו: נכון לעכשיו, אני לא רואה שום דרך לשנות מהמדיניות שמובלת על ידי ראש הממשלה עם משרד החוץ.
אבי דיכטר: אנחנו מבקשים לשמוע את השגריר האוסטרי.
מרטין וייס: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) תודה רבה שהסכמתם לארח אותי כאן היום.
מרטין וייס: אשמח לדבר בעברית אבל אני עדיין לומד כך שזה יכול לקחת כל היום.
מרטין וייס: תודה גם לשר החוץ איתו יש לו יחסים קרובים מאד לאורך השנים ואשר אני מקבל ממנו תמיכה רבה בנושאים שונים.
מרטין וייס: אני בהחלט יכול לומר שהיחסים מאד קרובים ותומכים.
מרטין וייס: יש לי כמה הערות מנקודת המבט שלי.
מרטין וייס: היחסים בין ישראל לאוסטריה מאד חזקים בימים אלה.
מרטין וייס: אנחנו חוגגים 60 שנה של יחסים דיפלומטיים ובמיוחד קשרים כלכליים חזקים משנה שעברה לשנה זו.
מרטין וייס: הקשרים הכלכליים בינינו גדלו ב-23% ואותו דבר בכל מה שקשור לתיירות לכן זה בסיס יציב ליחסי הגומלין בינינו.
מרטין וייס: יחסי גומלין עם אוסטריה תמיד יכללו את ההיסטוריה שלנו.
מרטין וייס: כפי שהוזכר היום, לקח לאוסטריה זמן להודות באחריותה לשואה והייתה מסורת פוליטית ארוכה להסתתר מאחורי האמירה שאנחנו היינו הקורבנות הראשונים של הנאצים.
מרטין וייס: זה היה מאד נוח אבל זו לא הייתה האמת.
מרטין וייס: בכל אופן, אנחנו כרגע בנקודה בה עלינו, ועלי להדגיש זאת, להגיע להסכמה בין כל המפלגות שלאוסטריה יש אחריות לשואה.
מרטין וייס: העמדה הזאת מקובלת כמובן על המפלגה השמרנית אבל גם על מפלגות מהשמאל, על מפלגת הירוקים, על המפלגה הליברלית וגם על מפלגת החירות.
מרטין וייס: ולכן יש לנו קונצנזוס מפלגתי.
מרטין וייס: אני יכול להתעכב על ההיסטוריה שלנו, אבל בואו נתמקד בהווה, זה בעצם מה שמעניין אותנו.
מרטין וייס: הממשלה הזאת מורכבת משתי המפלגות שניצחו בבחירות האחרונות – המפלגה השמרנית ומפלגת החירות, וכפי שהיה צפוי הם הרכיבו את הממשלה.
מרטין וייס: ישראל מוזכרת במספר מקרים בתוכנית הממשלתית שנכתבה.
מרטין וייס: היא מדברת על ישראל כמדינה יהודית שיצרה יחסים עם אוסטריה שלא נוצלו בעבר; היא מדברת על הפרטים המדוקדקים של האינטרס הביטחוני הישראלי שאוסטריה מכירה ותומכת בהם; היא מדברת על אחריות לשואה; היא מדברת על המלחמה נגד אנטישמיות; והיא מדברת על החזרת אזרחות אוסטרית לצאצאי קורבנות השואה.
מרטין וייס: זה היה מאד ברור בתוכנית הממשלתית.
מרטין וייס: אני הצטרפתי למשרד החוץ ב-1990 והממשלה הזו היא לחלוטין הממשלה הכי פרו ישראלית שראיתי במשך שנות הקריירה הדיפלומטית שלי.
מרטין וייס: כאשר מדינת ישראל החליטה לא להיות בקשר עם מפלגת החירות תגובת הקנצלר וסגנו הייתה מאד ברורה.
מרטין וייס: הם אמרו שהם מבינים ומקבלים את ההחלטה הזאת.
מרטין וייס: אנחנו יודעים שיש לנו הרבה עבודת שכנוע.
מרטין וייס: אנחנו צריכים לשכנע בארצנו ובעולם כולו.
מרטין וייס: אני חושב שהם יודעים שיש הרבה עבודה.
מרטין וייס: ברור שמפלגת החירות מכירה את ההיסטוריה שלה והם החליטו מספר החלטות לאחר שהם אימצו את התוכנית הממשלתית.
מרטין וייס: דוגמה אחת היא מהזירה הבינלאומית – ישראל חושבת להריץ מועמד שלה למועצת הביטחון של האו"ם ואוסטריה החליטה לתמוך במועמד הישראלי ולא בגרמני.
יהודה גליק: והבוס האנטישמי שלך הסכים לכך?
מרטין וייס: כן.
מרטין וייס: זו החלטה ממשלתית.
מרטין וייס: כפי שהוזכר היום ישנה החלטה לגבי קיר השמות.
מרטין וייס: ישנם כמה אתרי הנצחה של השואה באוסטריה.
מרטין וייס: ישנו כמובן אתר הנצחה אחד במחנה הריכוז מַאוּטהַאוּזֶן, אבל יש עוד כמה בוינה ועלה הרעיון להזכיר את שמות 60,000 פלוס הקורבנות היהודים של השואה.
מרטין וייס: זה רעיון שמסתובב כבר זמן מה והממשלה החליטה שקיר שמות יוקם במקום בולט בלב וינה כדי להנציח את קורבנות השואה.
מרטין וייס: לכן, בגדול אני חושב שהממשלה הזו, מפלגת החירות, יודעת שיש לה הרבה עבודה.
מרטין וייס: הקהילה היהודית באופן מובן ביותר היא מאד ביקורתית כלפי מפלגת החירות וזה כלל לא מפתיע ואני חושב שזה מאד חשוב.
מרטין וייס: למעשה, יש ביקורת במדיה האוסטרית ובמועצת האזרחים של החברה האוסטרית.
מרטין וייס: מפלגת החירות צריכה להוכיח את עצמה וזו העבודה שלהם.
מרטין וייס: מכיוון שקנצלר קורץ הוזכר כאן מספר פעמים היום אני חושב שהוא ידיד נאמן של הקהילה היהודית.
מרטין וייס: הוא למעשה שר החוץ ששלח אותי לישראל לכן אין ספק שהוא חבר טוב של ישראל ותמיד היה.
מרטין וייס: אבל זאת לא ממשלה של מפלגה אחת.
מרטין וייס: החלטות הממשלה חייבות להתקבל על ידי שתי המפלגות.