GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דרור גרנית: או איזשהו נוסח ששר הביטחון יוכל לקבוע תנאים לפטור.
אבי דיכטר: כפי שניתנה, מה זה כולל?
אבי דיכטר: כפי שניתנה, זו החליפה הרגולטורית הקיימת?
דרור גרנית: השאלה היא אם החליפה הזאת תוכל להחזיק גם מול גוף פרטי.
אבי דיכטר: תוכל להחזיק, מאיזו בחינה?
אבי דיכטר: מבחינה עסקית או מבחינת הרגולציה?
דרור גרנית: מבחינת הרגולציה.
עידו בן יצחק: אנחנו קובעים עכשיו סעיף שאומר כן.
עידו בן יצחק: אז כן.
מירי פרנקל שור: דרור, זאת מהות התיקון.
מירי פרנקל שור: בחקיקה ראשית של הכנסת.
מירי פרנקל שור: למה השאלה?
אבי דיכטר: תעמוד בתוקפה כפי שניתנה.
מירי פרנקל שור: גם לעניין מועד ההפרטה.
דרור גרנית: מה שמציק לי זאת האמירה שאני חושש מפניה, שתבוא תע"ש בבוא העת ותאמר שלא בא לה על הרגולציה הזאת יותר, היא לא חייבת בה, שנראה לה מקור הסמכות.
עידו בן יצחק: סעיף 22(ב)(2) הוא מקור סמכות.
דרור גרנית: השאלה אם אנחנו חושבים שזה מקור סמכות.
מירי פרנקל שור: אנחנו מאמינים בחקיקה ראשית שכאשר הכנסת קובעת, מחויבים לה.
דרור גרנית: אבל הכנסת לא קבעה כאן את האמירה של קביעת תנאים.
דרור גרנית: היא אומרת כפי שהיה כאשר ה-כפי שהיה הזה הוא כאילו לא מספיק.
ראם לוט: בסעיף 23 לחוק – הוא לא מופיע כאן – עוד לא ראיתי את המסמך אבל משרד העבודה טוען שהוא העביר את הסמכויות למשרד הביטחון.
אבי דיכטר: השר רשאי להעביר לאחר את סמכויותיו.
מירי פרנקל שור: הייתה החלטת ממשלה על העברת סמכויות לפי חוק יסוד: הממשלה?
ראם לוט: עדיין יש מענה לכל הדרישות של משרד הביטחון עם התנאים והדרישות והוא לא ייפגע, כמו שאנחנו רואים את זה, כי הם כבר קיבלו את הסמכויות לפי סעיף 23.
אריק שמולביץ: סגן מפקח עבודה ראשי במשרד העבודה.
אריק שמולביץ: אנחנו עובדים בתיאום עם משרד הביטחון.
אריק שמולביץ: כאשר אנחנו כן חושבים שיש כאן פער וכן חובה להכניס את ה-בכפוף לתנאים שנקבעו, התנאים שנקבעו הם מאגדים ונותנים לנו את הביטחון שיפעלו לפי התנאים שמשרד הביטחון יקבע לפי המהדורה המעודכנת, אם זה מספר 3 או 4 או לא חשוב המספר, ואנחנו חושבים שמספיקה הסכמה בין המנכ"לים של המשרדים בנושא ההסכמה לגבי המדיניות.
אריק שמולביץ: אני חושב שבמידה ואנחנו לא נוסיף את הסעיף הזה, אנחנו ניכנס לוואקום מאוד מסוכן.
מירי פרנקל שור: איפה ההצעה להחלטה?
מירי פרנקל שור: השאלה אם זה התקבל בממשלה.
מירי פרנקל שור: הצעה להחלטה שבהתאם לסעיף 24 לחוק חומרי נפץ ובהתחשב בצורך להסדיר בצורה מיטבית את האחריות לפיקוח על הבטיחות בחומרי נפץ המשמשים למטרות ביטחונית, להעניק לשר הביטחון את הסמכויות הנתונות לשר הכלכלה לפי החוק האמור.
אריק שמולביץ: זה עבר במאי 2016 בהחלטת ממשלה.
אריק שמולביץ: היא העבירה לפי החוק את הסמכויות למשרד הביטחון בכל הנוגע למפעלים הביטחוניים.
מירי פרנקל שור: אני בעד לאשר.
אבי דיכטר: אני חוזר למה שאמרתי קודם לכן.
אבי דיכטר: אנחנו רוצים להבטיח שמי שייכנס בנעלי תע"ש, חברה פרטית או חברה ממשלתית אחרת או כל חברה אחרת, ראשית, תושבי רמת השרון שאתה מייצג אותם לפחות עד אוקטובר - - -
אבי גרובר: גם.
אבי גרובר: גם תושבי הרצליה, הוד השרון ורמת השרון.
אבי דיכטר: בכל אופן, הדייר הכי קרוב.
אבי דיכטר: להפיג כל חשש שלו שישתנה משהו לרעה, אנחנו לא מדברים עכשיו על איך משנים דברים לטובה מפני שזה לא התכלית שאפשר לעשות בהוראת שעה.
אבי דיכטר: גם כדי להרגיע את המחוקק רגע לפני שהוא מצביע, ויש כאן לפחות שלושה, אנחנו רוצים לוודא שהחליפה הרגולטורית שקיימת היום מבחינת הבטיחות כפי שתואר כאן, היא לא משתנה לרעה וכי מה שמחויב לעשות תע"ש, תחויב לעשות כל חברה שתיכנס בנעליו.
אבי דיכטר: לכן ההוראה הזו היא לשנה.
אבי דיכטר: אני חושב שבזה אתם צריכים להבין את הזווית שאנחנו מסתכלים עליה שהיא זווית קצת יותר רחבה מהזווית הביטחונית המקצועית.
אבי דיכטר: כי בצדק, אם יהיה שיבוש קל והתוקף יפוג בסוף השנה, אנחנו נמצאים במצב שבעצם להתחיל לתקן תיקונים, זה יהיה בלתי אפשרי.
רומי אבן דנן: גם כאשר ישבנו ותיקנו את הנוסח בהסכמה, אנחנו אמרנו שאין בהוראת השעה, בהוראות שנתן שר הביטחון, כדי לגרוע מהוראות שניתנו לפי כל דין כדי שזה לא יפגע בסמכויות של הרגולטורים האחרים.
רומי אבן דנן: אם אפשר להכניס לסעיף הזה.
מירי פרנקל שור: אני לא רואה בעיה.
ראם לוט: לא הצלחתי להבין.
ראם לוט: את יכולה לחזור?
רומי אבן דנן: אנחנו אמרנו שעל מנת שלא תהיינה סתירות ולא תהיה פגיעה בהוראות של דינים, בטח שלנו, שיוסיפו "ואין בהן כדי לגרוע מהוראות שיינתנו לפי כל דין".
מירי פרנקל שור: זה מופיע בהצעת החוק.
מירי פרנקל שור: אני מפנה לסעיף 2(ב) להצעת החוק.
מירי פרנקל שור: על פני הדברים זה נראה לי.
אבי דיכטר: משרד הפנים, מה עמדתכם?
ראם לוט: אני לא כל כך הבנתי.
ראם לוט: מה עם סעיף 2(א)?
ראם לוט: אתם מבטלים את 2(א).
עידו בן יצחק: אנחנו לא מבטלים שום דבר.
עידו בן יצחק: את כל השאר אנחנו דוחים לדיון אחר.
ראם לוט: סעיף 2(א) הוא חשוב מאוד.
ראם לוט: התאריך 1 בינואר הוא לא סמנטי.
ראם לוט: ב-1 בינואר, אנחנו מתחילים את תקופת הביקורות ואם יהיה הבדל ויהיו סמכויות ותנאים שנוגדים אחד את השני, ונותני אישור יגיעו לעימותים בגלל אי התאמות, תהיה לי כמנהל יחידה בעיה וזה לא יהיה נכון מול מפעלים שיבואו הוראות סותרות משני רגולטורים שונים.
אבי דיכטר: ואם זה יקרה בנובמבר?
ראם לוט: זה לא יקרה בנובמבר.
ראם לוט: סיימנו את תקופת הביקורות.
ראם לוט: בתקופה הזאת אנחנו יושבים ובחצי השנה הזאת - - -
אבי דיכטר: אנחנו לא יכולים לעבוד כך.
אבי דיכטר: אם חס וחלילה נדרשת ביקורת בנובמבר מסיבה לא עלינו איזה אירוע או כמעט אירוע.
ראם לוט: אנחנו בסיום תקופת הביקורות שלנו.
ראם לוט: ב-1 בינואר אנחנו מתחילים את תקופת הביקורות מחדש.
ראם לוט: בתקופה הזאת אנחנו לא יכולים להרשות לעצמנו שיבואו שני רגולטורים עם שתי דרישות שונות ויתעמתו מול המפעל על נושא ודרישות למי יש סמכות יותר חזקה או פחות חזקה.
אבי דיכטר: ואז מה ההצעה שלך?
מירי פרנקל שור: מה שהם מבקשים בתקופה של הוראת השעה - - -
ראם לוט: סוכם שהוראת השעה תימשך עד 31 בדצמבר.
ראם לוט: זה יהיה בלי התייעצות.
מירי פרנקל שור: אנחנו לא שם.
מירי פרנקל שור: להסדר שאנחנו מציעים בסעיף (ב)(2) מבקש המשרד להגנת הסביבה לקבוע "ואין בהוראות אלה כדי לגרוע מהוראות שניתנו לפי כל דין".
מירי פרנקל שור: הוראות שניתנו לפי כל דין, זה כולל את ההוראות שניתנו על ידי המשרד להגנת הסביבה ועל ידי משרד הפנים.
מירי פרנקל שור: לכן אני בעמדתי.
מירי פרנקל שור: זה מעין סעיף שמירת דינים לתקופה.
ראם לוט: איך יהיה הניסוח?
מירי פרנקל שור: תסתכל על הצעת החוק הממשלתית.
מירי פרנקל שור: בסעיף 2(ב) אתה רואה את הסיפה: "ואין בהן כדי לגרוע מהוראות שניתנו לפי כל דין".
מירי פרנקל שור: זה סעיף שכל ההוראות שהיו בתוקף ליום, הן ממשיכות לחול בכל תקופת משך הוראת השעה.
אבי דיכטר: משטרת ישראל, אתם רוצים להתייחס?
אבי צימבר: משטרת ישראל לא מנחה בנושא בטיחות.
אבי דיכטר: אנחנו קודם כל מצביעים על הבקשה לפצל את הצעת חוק חומרי נפץ (תיקון מס' 4 והוראת שעה), התשע"ח-2018 לפי סעיף 84 לתקנון לעניין חברות הנמצאות בתהליך הפרטה.
אבי דיכטר: אנחנו רוצים לפצל את זה מהצעת החוק כדי להתניע את התהליך.
אבי דיכטר: בעד – 2, פה אחד
אבי דיכטר: הפיצול אושר.
אבי דיכטר: עכשיו אנחנו מדברים על נוסח הצעת החוק שתובא לדיון לקריאה שנייה ושלישית.
עידו בן יצחק: זה מה שקראתי.
עידו בן יצחק: אנחנו רק נוסיף לגבי הוראה, הוראה שנתן שר הביטחון.
אבי דיכטר: למען הסר ספק, קרא את זה מהתחלה.
עידו בן יצחק: "הופרטו מפעל או שלוחה, ששר הביטחון הורה לפי סעיף קטן זה כי דינם יהיה כדין הגופים הפטורים, תעמוד הוראתו בתוקפה, כפי שניתנה, גם לאחר מועד ההפרטה, כל עוד לא הורה אחרת ובלבד שאין בה כדי לגרוע מהוראות כל דין.
לגבי התוקף: "הוראות סעיף 22(ב) לחוק חומרי נפץ, כנוסחו בחוק זה, יעמדו בתוקפן עד יום כ"ח בתמוז התשע"ט (31 ביולי 2018)".
אבי דיכטר: מי בעד הצעת חוק חומרי נפץ (תיקון מס' 4 והוראת שעה), התשע"ח-2018 כפי שהוקראה?
אבי דיכטר: נמנעים – אין הצעת חוק חומרי נפץ (תיקון מס' 4 והוראת שעה), התשע"ח-2018 כפי שהוקראה נתקבלה.
אבי דיכטר: הצעת החוק אושרה פה אחד והיא תובא לקריאה שנייה ושלישית בכנסת בהקדם האפשרי.
אבי דיכטר: הדיון הזה בנושא: החרמת מפלגת החירות באוסטריה ניזום על ידי שני חברי הכנסת שיושבים כאן, חבר הכנסת יהודה גליק וחברת הכנסת קסניה סבטלובה.
אבי דיכטר: הדיון הוא פתוח לפי סעיף 120(ב)(2) לתקנון הכנסת.
אבי דיכטר: מאחר והסוגיה הזו קיבלה כל מיני כיוונים זרים ומוזרים, למען הסר ספק, דיון פתוח בכנסת הוא דיון שכל מי שמורשה להיכנס בשערי המשכן גם רשאי להיכנס לדיון הזה.
אבי דיכטר: אני מברך את שגריר אוסטריה בארץ, ברוך הבא.
מרטין וייס: תודה רבה.
אבי דיכטר: אני מברך את כל האנשים האחרים וכמובן אנשים שהגיעו במיוחד לדיון הזה – יושב ראש אגודת הידידים ישראל-אוסטריה, חבר הכנסת עמיר פרץ וחברת הכנסת לשעבר קולט אביטל, ברוכה השבה.
אבי דיכטר: יש לנו גם אורח, סנטור בוב.
בוב הול: (אומר דברים בשפה האנגלית, להלן התרגום החופשי) בוקר טוב.
אבי דיכטר: (אומר דברים באנגלית, להלן התרגום החופשי) אתה אורח שלנו מארצות הברית.
בוב הול: כן.
בוב הול: תודה רבה על האירוח, כבוד גדול הוא לי להיות כאן.
אבי דיכטר: מאיזו מדינה?
בוב הול: מטקסס.
אבי דיכטר: (ממשיך בשפה העברית) אז אנחנו בדיון מטקסס עד ישראל, נכון?
אבי דיכטר: אין פה מישהו מזרחה לנו?
אבי דיכטר: אנחנו פותחים את הדיון.
אבי דיכטר: חברת הכנסת קסניה, בבקשה.
אבי דיכטר: לאחר מכן חבר הכנסת יהודה גליק.
אבי דיכטר: הדיון יימשך עד השעה 12:30.
קסניה סבטלובה: תודה רבה לך, אבי.
קסניה סבטלובה: תודה לכל מי שהגיע לדיון.
קסניה סבטלובה: תודה לחברי חבר הכנסת יהודה גליק, שאנחנו אומנם חולקים עליו בהרבה מאוד דברים, בין היתר גם בשאלה כיצד על מדינת ישראל, כיצד עלינו להתנהג מול מפלגת החירות באוסטריה.
קסניה סבטלובה: הדיון הזה הוא דיון המשך לדיון שכבר קיימנו אותו במסגרת השדולה שבראשה עומד חבר הכנסת עמיר פרץ לפני כחודש, ושם דנו במה שמתרחש באוסטריה, וכיצד על מדינת ישראל להגיב לכך שמפלגת החירות שהיא מפלגה ימנית קיצונית, שמושרשת עמוק בתוך העבר הניאו-נאצי של אוסטריה, שהוקמה על ידי בכירי אס.
קסניה סבטלובה: אס.
קסניה סבטלובה: לשעבר, הגיעה למעמד גבוה מאוד בתוך המדינה הזאת, וחולשת עכשיו על כמה משרדי ממשלה ובעצם חלק מהתוויית מדיניות במדינה הזאת.
קסניה סבטלובה: אנחנו מודעים לכך שישנה החלטה של משרד החוץ כרגע להחרים את המפלגה הזאת, ובצדק, להחרים את בכיריה, להחרים את פעיליה, ולצערנו הרב המפלגה הזאת שרוצה כל כך להיות חברה של מדינת ישראל, עד כדי כך שהיא גם מזמינה חברי כנסת מישראל לבקר שם ולהיפגש עמם.
קסניה סבטלובה: חוששת אני שהמפלגה הזאת מחפשת בכך אך ורק הכשר, מחפשת לגיטימציה לעצמה, כאשר בעצם דרכיה לא השתנו, לא השתנו מאז שרוב חבריה היו חברים באחוות סטודנטים עם אופי ניאו-נאצי מובהק, שם הם לא התביישו לזמר את ההמנונים מהתקופה של השואה, ההמנונים שקשורים ישירות בהכחשת השואה או בהצדקת מניעים של השואה, ואלה דברים שהדעת אינה סובלת.
קסניה סבטלובה: אנחנו כאן במדינת ישראל, אנחנו יורשים של כל אותם היהודים שנספו בשואה.
קסניה סבטלובה: כל אותם שישה מיליונים, זכרם כאן במדינת ישראל.
קסניה סבטלובה: העבר שלנו נמצא בגולה, אבל ההווה והעתיד שלנו כאן במדינת ישראל.
קסניה סבטלובה: מדינת ישראל הוקמה בשביל כל היהודים באשר הם, גם בשביל אלה שאינם אתנו.
קסניה סבטלובה: ורק עלינו, רק עלינו להגן על זכרם, על מה שאירע.
קסניה סבטלובה: אנחנו ציינו את יום השואה לפני פחות משבוע.
קסניה סבטלובה: כיצד מדינת ישראל יכולה להתנער מהאחריות הזאת ולנסות לאפשר ולהתקדם לעבר איזושהי קבלה של אותם גורמים שעדיין שואבים את האידאולוגיה שלהם, שואבים את ההתנהלות שלהם מאותה תקופה שחורה בהיסטוריה של העם שלנו.
קסניה סבטלובה: סבורני שאין לתת לגיטימציה למפלגות כאלה, הן יודעות היטב, והראשים שלהם יודעים היטב, שאם הם ירצו באמת להתקבל למשפחת העמים והמפלגות הנורמטיביות, בין אם הן בימין ובין אם הן בשמאל, עליהם לעשות שינוי אמיתי ממשי.
קסניה סבטלובה: אנחנו מקבלים עדכונים שוטפים מהקהילה היהודית שנמצאת באוסטריה, והנציג שלה ידבר פה.
קסניה סבטלובה: הקהילה הזאת חוששת מאוד מאוד שמדינת ישראל בסופו של דבר כן תלך לקראת לגיטימציה של אותה המפלגה.
קסניה סבטלובה: אנחנו מדווחים על אירועי אנטישמיות שבהם מעורבים חברי מפלגת החירות, 21 במספר, רק במהלך התקופה האחרונה.
קסניה סבטלובה: אנחנו נשמע על כך יותר.
קסניה סבטלובה: מדינת ישראל שנשבעה להרים על נס את זכויות היהודים באשר הם בכל העולם כולו, אינה יכולה להבליג על כך, אינה יכולה לעצום את העיניים.
קסניה סבטלובה: אני קוראת לכל חברי הכנסת באשר הם ששוקלים מגעים עם המפלגה הזאת, לנתק אותם מיד.
קסניה סבטלובה: זה הדבר המוסרי, זה הדבר הישראלי, זה הדבר היהודי שעלינו לעשות אותו.
קסניה סבטלובה: המפלגה הזאת צריכה לדעת שאם היא רוצה להתקבל על ידי מדינת ישראל יש תהליך ארוך, ובתהליך הזה היא צריכה לעמוד, יש מדרגות שאותן היא צריכה לעבור, יש דברים שצריכים להיעשות לפני ולהתרחש לפני שאנחנו נשלים איתה ונקבל אותה ונשאיר את העבר מאחורינו.
קסניה סבטלובה: אנחנו עדיין לא שם.
קסניה סבטלובה: אנחנו עדיין רחוק מאוד מהנקודה הזאת.
קסניה סבטלובה: ואי לכך הדיון הזה מתרחש היום.
קסניה סבטלובה: אני מתביישת בכך שישנם חברי כנסת שאותם אני דווקא מכבדת ונמצאת איתם בקשרים מאוד טובים, שלא מבינים את הסכנה הזאת במתן הכשר למפלגות לאומניות קיצוניות עם אופי ניאו-נאצי, ומצטלמים איתם ביחד ומבקרים אותם.
קסניה סבטלובה: זה דבר שהוא מגונה, זה דבר שלא מתקבל על הדעת.
קסניה סבטלובה: אני דורשת שנדון בעניין הזה ונגיע להחלטה כיצד עלינו לפעול וכיצד עלינו לחזק את עמידתנו האיתנה מול כל אותם הגורמים שרוצים להצטייר כפרו ישראלים, אבל בעצם את היהודים הם לא סובלים כל כך.
יהודה גליק: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.
יהודה גליק: אני מברך את כל המשתתפים שהגיעו לדיון החשוב הזה.
יהודה גליק: אני מברך גם אותך, שהבנת את חשיבות קיום הדיון הזה בפגרה.
אבי דיכטר: לא, למען הסר ספק - - -
יהודה גליק: המזכירות היא זו שאישרה את הדיון.
אבי דיכטר: אני רוצה לומר לקבל ופחות לחברי הכנסת.
אבי דיכטר: מליאת הכנסת נמצאת בפגרה.
אבי דיכטר: הוועדות לא נמצאות בפגרה.
אבי דיכטר: לכן בל יישמע כאן כאילו יש פה עבודה בזמננו החופשי.
יהודה גליק: אבי, נותנים לך מחמאה.
יהודה גליק: תקבל אותה.
יהודה גליק: זהו.
יהודה גליק: אני מברך גם את חברי הכנסת האחרים שהגיעו, חבר הכנסת לשעבר ובהווה.
יהודה גליק: אני מברך כמובן את השגריר מאוסטריה, ידידי מרטין וייס על השתתפותו.
יהודה גליק: אני העליתי את הדיון המהיר הזה ואני מאוד שמח שקסניה הצטרפה אליי, היא כמובן הצטרפה כדי להתנגד לו, אבל אני רציתי להסביר למה העליתי את הבקשה לדיון המהיר הזה.
יהודה גליק: דבר ראשון, מדינת ישראל נאבקת בכל העולם נגד תופעת החרמות נגד ישראל, לא רק חרמות נגד מדינת ישראל כמדינה, אלא אפילו כשמחרימים מוצרי יסוד שלנו, יהודה ושומרון, בעינינו זה חרם.
יהודה גליק: אנחנו הולכים לכל העולם ונאבקים נגד התופעה הזאת.
יהודה גליק: והנה תופעה מוזרה – מדינת ישראל מחליטה להחרים את המפלגה השנייה בגודלה בממשלה של מדינה ידידותית לנו, ואני רוצה להבהיר כמה נקודות לגבי המפלגה הזאת.
יהודה גליק: ראשית, אני מוכרח למחות.
יהודה גליק: אני חבר הכנסת בכנסת, ותפקיד הכנסת הוא לבקר את הממשלה.
יהודה גליק: פניתי לפני הדיון אצל עמיר פרץ ואחרי הדיון אצל עמיר פרץ, וביקשתי ממשרד החוץ לתת לי מסמך מדוע מחרימים את מפלגת החירות.
יהודה גליק: לא קיבלתי תגובה כמובן.
יהודה גליק: בתגובה קיבלתי חרם.
יהודה גליק: כלומר, אירוע שהשתתפתי בו, של קרן היסוד בגרמניה, שגריר ישראל בגרמניה הצטווה לא להשתתף כי אני משתתף בו, שגרירת ישראל באוסטריה הצטוותה לא להיפגש איתי, מנכ"ל משרד החוץ מסרב להיפגש איתי במשך זמן רב, אני פונה ופונה ופונה, הוא מסרב להיפגש איתי.
יהודה גליק: מסמך כתוב לא מוכנים לתת כתשובה, ולכן נאלצתי לבקש את כינוס הדיון הזה.
יהודה גליק: ואתמול, בניסיון למנוע מהשגריר לבוא לפה.
יהודה גליק: מה קרה?
יהודה גליק: אי אפשר לקיים דיון פתוח?
יהודה גליק: אני מודה לחברתי קסניה, שגם התבטאה והבינה שהדרישה שהשגריר לא ישתתף בדיון כל כך חשוב היתה לא במקום.
קסניה סבטלובה: אני בעצמי הזמנתי אותו.
יהודה גליק: נכון.
יהודה גליק: בסדר גמור.
אבי דיכטר: לא הבנתי מי ניסה למנוע מהשגריר האוסטרי להגיע לדיון.
יהודה גליק: לפי מה שהתפרסם על ידי גורמי תקשורת שאני מאוד סומך עליהם, שהם בדרך כלל אמינים בעיניי מאוד, בין השאר העיתונאי ברק רביד, משרד החוץ פנה וביקש למנוע מהשגריר להצטרף.
יהודה גליק: אם כל זה לא נכון, אז אני שמח על כך.
יהודה גליק: אבל זה לא העניין.
אבי דיכטר: אתה לא יכול להעלות עניין ולומר, זה לא העניין.
יהודה גליק: זה התפרסם אתמול בתקשורת - - -
אבי דיכטר: הכנסת לא עובדת אצל התקשורת והתקשורת לא עובדת אצל הכנסת.
קסניה סבטלובה: גם לא אצל הממשלה.
אבי דיכטר: ולכן למען הסר ספק, אני אמרתי את זה בפתיח ואני אומר את זה פעם נוספת, הדיון הזה הוא פתוח, החסם היחיד שיכול להיות מכניסה לדיון הזה הוא חסם של קצין הכנסת.
אבי דיכטר: אם יחליט קצין הכנסת שאדם כלשהו לא רשאי להיכנס למשכן, הוא לא יוכל להיכנס לדיון.
אבי דיכטר: אבל כל מי שנמצא בכנסת, מאוסטריה ומטקסס או מכל מקום אחר, יכול להיכנס לדיון הזה.
אבי דיכטר: הדלת היא פתוחה, הדלת לא נעולה בדיון כזה.
אבי דיכטר: למען הסר ספק, אני לא מכיר מישהו שניסה למנוע מהשגריר מרטין, או מכל אחד אחר, להיכנס לדיון.
אבי דיכטר: אם יש מישהו כזה, הוא עשה את זה על דעתו לעצמו.
שמואל לטקו: אני מנהל הוועדה.
שמואל לטקו: פנתה אליי העוזרת של חברת הכנסת קסניה, להזמין את השגריר.
שמואל לטקו: אמרתי, בוודאי, אין שום בעיה.
שמואל לטקו: עמיר פרץ פנה, אמרתי, בוודאי, אין שום בעיה בעניין הזה.
שמואל לטקו: אנחנו לא זימנו – זה דיון מהיר, ולא זימנו אורחים מבחוץ.
יהודה גליק: אבל מה שנאמר, שמשרד החוץ ניסה לטרפד את הגעתו.
יהודה גליק: אבל אם זה לא נכון, אז אני שמח שזה לא נכון.
אבי דיכטר: יושבים פה נציגי משרד החוץ, הם ייטיבו להתייחס לנושא הזה, אלא אם אתם רוצים לומר בהערה עכשיו רק לסגור את הפינה הזו.
אבי דיכטר: היא פינה חשובה לדמוקרטיה.
יהודה גליק: מכיוון שהמידע הזה הוא לא סתם המצאה.
יהודה גליק: בדיון הקודם שהיה אצל עמיר פרץ, חברי משרד החוץ לא אפשרו לשגריר להיכנס כשהם דיברו.
יהודה גליק: חבר הכנסת פרץ, זה נכון?
יהודה גליק: השגריר עמד בחוץ במשך שעה, המתין כמו ילד רע שהמורה הוציאה אותו מהכיתה, ביזו שגריר של מדינה ידידותית כדי שחלילה הוא לא ישמע.
יהודה גליק: הקשבנו למה שנאמר שם.
יהודה גליק: תאמין לי, סודות עמוקים של המוסד לא נאמרו שם.
יהודה גליק: אבל אני רוצה בכל זאת להתמקד בעניין, כי אני רוצה להיות ענייני.
צבי טל: שמי צבי טל, ראש חטיבת אירופה במשרד החוץ.
צבי טל: ממש בקצרה, לגבי הדיון שהתקיים אצל יושב-ראש אגודת הידידות חבר הכנסת עמיר פרץ, הבקשה שלנו היתה לקיים את הדיון בשני שלבים, קודם כל, דיון פנימי, ולאחר מכן לצרף את השגריר.
צבי טל: אני מצר על כך שכנראה בגלל איזושהי אי הבנה השגריר הקדים להגיע ונאלץ להמתין בחוץ.
צבי טל: אבל לאחר מכן הוא היה שותף לדיון שבו המשכנו להתבטא.
צבי טל: לגבי מה שהתפרסם בתקשורת, ואני כמוך, חבר הכנסת גליק, מאמין לכל מה שמתפרסם בתקשורת, ניתנה המלצה על ידי מאן דהוא במשרד החוץ, כפי שכבר נאמר, הוועדה הזו סוברנית לקבל החלטה על סמך ההמלצה או להתעלם ממנה או בניגוד לה.
יהודה גליק: אז אל"ף, אני חולק על ההמלצה, אבל זכותכם לתת המלצה, ואני שמח שהוועדה לא קיבלה את זה.
יהודה גליק: אבל אני רוצה להתקדם קדימה כדי שהדיון יהיה ענייני.
יהודה גליק: רבותיי, אין ספק ואין חולק שמדינת ישראל להיאבק נגד כל תופעה של ניאו-נאציזם, של אנטישמיות, של גזענות, של שנאת זר, בכל מקום בעולם, בכל מקום בעולם, ואנחנו צריכים לעמוד בראש הפירמידה במאבק נגד הדבר הזה.
יהודה גליק: ולכן כל גורם שהוא כזה צריך ל הילחם בו.
יהודה גליק: וכידוע מפלגת החופש האוסטרית, מדינת ישראל מעולם לא היה לה שום קשר איתו.
יהודה גליק: לא נכון.
יהודה גליק: חברים, מדינת ישראל, היה לה קשר עם מפלגת החופש האוסטרית מאז ומעולם.
קסניה סבטלובה: וזו בושה גדולה.
קסניה סבטלובה: בושה מאוד גדולה.
יהודה גליק: סליחה.
יהודה גליק: אני לא הפרעתי לך, קסניה.
יהודה גליק: בשנת 1983 הצטרפה מפלגת החופש לקואליציה ממשלתית בראשות המפלגה הסוציאל-דמוקרטית.
יהודה גליק: יושב-ראש מפלגת החופש, עורך דין ד"ר שטגר התמנה לסגן הקנצלר, ומדינת ישראל לא ראתה שום צורך לנתק איתו קשרים.
יהודה גליק: הניתוק היחידי של הקשרים היה כאשר ב-1986 הובס שטגר על ידי היידר, וניתקנו את הקשרים בצדק.
431: לא נכון פעמיים.
431: פעמיים, אדוני.
431: תדע את העובדות.
אבי דיכטר: רגע, חברת הכנסת לשעבר קולט אביטל.
אבי דיכטר: ההרגל הוא מוכר, אבל חברי הכנסת יכולים להפריע לחברי - - -
יהודה גליק: ההרגל הוא פשוט מאוד.
יהודה גליק: כשאיש ימין מדבר, מפריעים לו.
יהודה גליק: כשאיש שמאל מדבר, אז לא מפריעים לו.
יהודה גליק: אז ירג היידר ניצח ומדינת ישראל ניתקה איתו קשרים בצדק, כי האיש היה ניאו-נאצי מובהק.
יהודה גליק: לעומתו, בשנת 2005 נבחר היינץ כריסיטיאן שטראכה.
יהודה גליק: עוד הרבה לפני שהוא נבחר, ב-2001, כשהוא לא ידע שהוא ייבחר, הגיע לארץ, ישב בסדנה ב"יד ושם", למד את הדברים ופרסם דברים מאוד ברורים נגד גזענות ונגד אנטי שמיות.
יהודה גליק: לאחר מכן, ב-2005 כשהוא נבחר לעמוד בראש מפלגת החופש, מאז ועד היום הזה האיש מהווה גורם מוביל במאבק נגד אנטישמיות, נגד שנאת זרים.
יהודה גליק: אפשר לקרוא את זה במצע המפלגה.
יהודה גליק: אני מבקש לקרוא כמה משפטים מתוך הצהרה שכלל המפלגה קיבלה רק בפברואר השנה.
יהודה גליק: חברים, המסמך נמצא לפניכם באנגלית ובעברית.
יהודה גליק: "מפלגת החירות, אנו דוחים כל צורה של אלימות טוטליטריות וגזענות.
יהודה גליק: שמנו לעצמנו מטרה להבטיח שלום.
יהודה גליק: אנו מכירים בכך שכל בני האנוש נולדים חופשיים ושווים בכבודם ובזכויותיהם.
יהודה גליק: אנו חשים אחריות מיוחדת להילחם באנטישמיות.
יהודה גליק: אנו מגנים כל תקרית וביטוי של תופעה כזאת.
יהודה גליק: אין לה מקום בחברה שלנו.
יהודה גליק: לא רק שאנחנו דוחים קיצוניות, אנחנו רוצים להילחם בכל צורותיה באמצעות דמוקרטיה, שלטון החוק וטיעוני נגד.
יהודה גליק: במיוחד אנחנו רוצים לנקוט עמדה כנגד אנטישמיות מיובאת ונגד כל צורה של קיצוניות המתודלקת על ידי האסלאם הרדיקלי.
יהודה גליק: " אגב, אני מזכיר לכולם שהאנטישמיות באירופה – היום בצרפת שני המקרים של רצח נשים היו שניהם על ידי מוסלמים.
יהודה גליק: "לעולם לא נשכח את הפרקים האפלים בהיסטוריה האוסטרית, ואנחנו פוסלים באופן חד משמעי כל ניסיון להתייחס בקלות ראש בתופעת הנציונל-סוציאליזם".
יהודה גליק: חברים, זאת מפלגה נאצית?
יהודה גליק: זאת מפלגה נאצית?
יהודה גליק: איך אפשר להגיד את זה?
יהודה גליק: בעוד חודשיים, בחודש יולי, אוסטריה תהיה המזכירה התורנית של האיחוד האירופי.
קריאה: הנשיאה.
יהודה גליק: הנשיאה, סליחה.
יהודה גליק: הנשיאה התורנית של האיחוד האירופי.
יהודה גליק: זה אומר ששרת החוץ שאנחנו מחרימים אותה - - -
431: לא נכון.
יהודה גליק: אני מבקש מהיושב-ראש, זו הפעם השלישית שגברת קולט אביטל - - -
קסניה סבטלובה: אבל אתה לא מדייק בעובדות, וחבל.
יהודה גליק: אפילו לא אמרתי כלום.
יהודה גליק: איזו עובדה?
קסניה סבטלובה: זה עובדות.
קסניה סבטלובה: לא מחרימים.
קסניה סבטלובה: הנה, היא רוצה לתקן אותך.
יהודה גליק: סליחה, איזו עובדה?
אבי דיכטר: כן, גליק.
יהודה גליק: שרת החוץ של אוסטריה – אגב, היא בעצמה לא חברת מפלגת החירות, היא התמנתה כמינוי מקצועי מטעם מפלגת החירות – היא אישה מרשימה, אני ישבתי איתה, דוברת עברית, אנגלית, ערבית, שולטת בחומר, אישה מאוד משכילה, מחרימים אותה.
יהודה גליק: למה?
יהודה גליק: כי מי שמינה אותה היה שייך למפלגת החירות.
יהודה גליק: חברים, יש גבול.
יהודה גליק: לאן אנחנו מגיעים?
יהודה גליק: מפלגת החירות הוכיחה את עצמה באיחוד האירופי, פעלה ותמכה, תמיד במדינת ישראל, לאורך כל הדרך מאז ששטראכה מוביל אותה.
יהודה גליק: יתירה מזאת, שטראכה בעצמו גירש בפועל כל גורם אנטישמי במפלגה שלו.
יהודה גליק: זה נכון, במפלגת החירות יש 80,000 מתפקדים.
יהודה גליק: אני אומר לכם כבר עכשיו, אני כחבר הכנסת של הליכוד לא אחראי על כל התבטאות של כל פעיל ליכוד באילת.
יהודה גליק: חברים, לא יכול להיות, תאמינו לי, בכל מפלגה שאתם תבחרו באירופה, כל מפלגה, לצערנו, יש בה גורמים פסולים.
יהודה גליק: המפלגה הסוציאל-דמוקרטית, גורמים מתוכה אירחו את ליילה ח'אלד כאורחת כבוד באוסטריה.
יהודה גליק: מישהו חשב להחרים את המפלגה הזאת?
יהודה גליק: אה, סליחה, שכחתי, אנטישמיות מצד המוסלמים זה בסדר.
יהודה גליק: אפילו לא אנטישמיות.
יהודה גליק: ימניות פוסלת.
יהודה גליק: חברים, אני רוצה שתבינו, ובזה אני אסיים, את תוצאות הלוואי של מדיניות כזאת.
יהודה גליק: היא גורמת נזק למדינת ישראל.
יהודה גליק: מה יקרה?
יהודה גליק: אין ואקום.
יהודה גליק: אם אנחנו לא נקיים איתם קשרים, אז אבו מאזן יקיים איתם קשרים.
יהודה גליק: כששרת החוץ קנייסל משתתפת באופן קבוע, היחידה כשרת חוץ, בכל הכנסים בעולם בנושא אנטישמיות, הישראלים לא מוכנים לדבר איתה.
יהודה גליק: רון לאודר מופיע איתה ביחד, אבל הישראלים לא מופיעים איתה כי הקונגרס היהודי מתנגד.
יהודה גליק: רון לאודר נשיא הקונגרס היהודי יכול להופיע איתה, אבל ישראל לא יכולה כי אנחנו יותר דתיים מהאפיפיור.
יהודה גליק: מי אתם חושבים שייפגש איתה?
יהודה גליק: היחידים שנפגשים איתה הם הפלסטינאים.
יהודה גליק: זה מה שאנחנו רוצים?
יהודה גליק: לדחוף אותם לידי ה-BDS?
יהודה גליק: אין לנו מספיק צרות בעולם?
יהודה גליק: אלה החברים שלנו הם חברים טובים, וגם אם מדי פעם יש איזו שגיאה, בדיוק בשביל זה מקיימים קשרים, בדיוק בשביל זה מדינת ישראל כמדינה.
יהודה גליק: ולכן אני אומר לכם, חזרתי מאוסטריה, פגשתי יהודים רבים בקהילה שתמכו בשטראכה, כולל ידידנו מרטין שלאף, כולל ידידים נוספים שתומכים, פעילים, והצביעו עבור שטראכה, ורואים בו גורם חשוב.
יהודה גליק: ולכן חבל מאוד שזאת הדוגמה שמדינת ישראל בוחרת להחרים וגורמת לנו, למדינת ישראל, נזק.
יהודה גליק: ולכן ביקשתי את הדיון הזה.
אבי דיכטר: תודה רבה, חבר הכנסת גליק.
אבי דיכטר: חבר הכנסת עמיר פרץ, יושב-ראש השדולה ליחסי ישראל-אוסטריה.
עמיר פרץ: אדוני היושב-ראש, אני בהחלט רוצה לברך אותך על קיום הדיון.
עמיר פרץ: אני יודע כמה לוח הזמנים של הוועדה הוא צפוף, ולתת מקום לדיון כזה הוא בהחלט סימון מבחינתך, ואני מאוד מודה לך על כך.
עמיר פרץ: אנחנו שמענו את שתי העמדות, גם של חברת הכנסת קסניה וגם של חברנו יהודה, שתי עמדות שונות לחלוטין.
עמיר פרץ: אין ספק שחבר הכנסת היודה גליק מדבר בהתרגשות שיכולה לסחוף אותך למקומות של הסכמה.
עמיר פרץ: אני רק רוצה לשאול שאלה פשוטה, מדוע חברי יהודה גליק איננו מצליח לשכנע את ראש המפלגה שלו?
עמיר פרץ: הרי שר החוץ במדינת ישראל הוא בנימין נתניהו.
עמיר פרץ: סליחה, אמרנו שלא מפריעים.
יהודה גליק: שאלת שאלה.
יהודה גליק: אז אני רק אענה לך.
אבי דיכטר: לא, הוא לא התכוון.
קריאה: זו שאלה רטורית.
עמיר פרץ: זו שאלה רטורית.
עמיר פרץ: אמרת שלא מפריעים לאיש שמאל, ואני - - - אני לכאורה יכולתי לחפש כל דרך להתנגד לנתניהו בגלל שאני לא מאותה מפלגה שלו.
עמיר פרץ: יכולתי לחפש כל דרך להגן על השדולה, כי המצב המביך הזה שאנחנו לא יכולים לקיים יחסים עם מפלגה שהיא שותפה בקואליציה מגבילה אותנו מאוד.
עמיר פרץ: הרי אני לא אסע לאוסטריה, לפרלמנט, ויעמדו חברי פרלמנט ואני אתחיל לשאול, מאיזה מפלגה אתה?
עמיר פרץ: מאיזה מפלגה אתה?
עמיר פרץ: זה מצב מביך.
עמיר פרץ: אז אנחנו מעדיפים לצמצם את הפעילות כדי לא להיקלע למצב המביך הזה.
עמיר פרץ: ולכן הטיעונים שנשמעו כאן הם טיעונים מאוד חשובים שראויים להיבדק.
עמיר פרץ: יחד עם זאת, העמדה של משרד החוץ מבחינתנו כרגע היא עמדה ברורה וחד משמעית.
עמיר פרץ: העמדה אומרת במפורש שיש לקיים יחסים עם הקנצלר וכל מי שמייצג אותו ממפלגתו, אבל צריך לעשות הבחנה בין הקנצלר לבין השותפים שלו לקואליציה.
עמיר פרץ: זה מצב מאוד מורכב.
עמיר פרץ: ראינו שראש הממשלה נפגש עם הקנצלר, אבל לא נפגש עם הגורמים האחרים מהמפלגה של שטראכה.
עמיר פרץ: ולכן מה שמבחינתי הכריע את הכף בסוגיה הזו הוא העמדה של הקהילה היהודית.
עמיר פרץ: בסופו של דבר, אחד הדברים המרכזיים שאנחנו מחויבים לעשות הוא להגן על הקהילות היהודיות שלנו, שיש להן עמדה, ואני יוצא מהנחה שהם מכירים את המפה טוב ממני.
עמיר פרץ: אני לא משלה את עצמי שאני מכיר את המפה בתוך אוסטריה טוב מהם.