GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ארי סינגר: מאידך, אם אנחנו מסתכלים שבתוך מערך המילואים יש את כל הפסיפס של החברה הישראלית, אנחנו צבא של עם והצבא הזה של עם נותן חוסן גדול מאוד, חוסן חברתי, חוסן לאומי, השותפות ההדדית שעליה כתוב באסטרטגיית צה"ל על מערך המילואים זה נכס.
ארי סינגר: את הנכס הזה, למרות שאי אפשר למדוד אותו בצורה כמותית, בוודאי אפשר למדוד אותו בצורה איכותית.
ארי סינגר: לכן על אף כל התהפוכות אנחנו בהחלט עדיין צבא של עם.
ארי סינגר: עד כאן.
אבי דיכטר: אתם רוצים להוסיף?
חיים ילין: לפי מה שהוא אומר, אז כנסת ישראל שמייצגת שמונה מיליון אזרחים, אפשר לעשות צבא גם ככה.
אבי דיכטר: כנסת ישראל מייצגת תשעה מיליון.
חיים ילין: תשעה מיליון.
חיים ילין: בוא נבחר עכשיו איזה גדוד קטן שייצג את מדינת ישראל ונצא לקרב עם זה.
חיים ילין: אני לא חושב שזה נכון, האמירה שלך.
חיים ילין: אני אומר את זה כביקורת, אני חושב שהשוויון בנטל הוא ערך של מדינת ישראל ולא המגזרים צריכים להיות מיוצגים שם, אלא כל העם צריך להיות מיוצג שם.
אבי דיכטר: שמור את זה לאחר כך, בבקשה.
ארי סינגר: אני ארצה להתייחס אחר כך.
אבי דיכטר: יש זמן.
אבי דיכטר: אנחנו רוצים לשמוע אם יש השלמות.
אבי סייג: בוקר טוב לכולם.
אבי סייג: ראשית אני רוצה להודות, נתחיל בחברי הכנסת, זה לא דבר טבעי שאתם מטפלים בנו לאורך כל השנה, ביום המילואים הזה שהוא חד שנתי - - -
אבי דיכטר: לא הבנתי, מה זאת אומרת?
אבי דיכטר: לא טבעי שנטפל בכם כל השנה?
אבי סייג: כן, יכולתם גם לא לטפל בנו.
אבי דיכטר: אנחנו חלוקים לגבי מה זה טבעי או לא טבעי.
אבי סייג: בסדר, אז אנחנו נעבור לשורה השנייה.
אבי סייג: קודם כל תודה רבה, זה לא רק כאן, זה גם ביתר הוועדות.
אבי סייג: אז אני קודם כל מודה לכם, מודה למשפחות של אנשי המילואים שנמצאים פה, וכמובן אנשי המילואים והמילואימניקים והמילואימניקיות, שלא נמצאים פה, שהם לא איתנו כאן וכל הכבוד להם, היום הזה הוא למעשה בשבילם.
אבי סייג: בראשית דבריי אני רוצה להגיד, כמו שאמר הקמל"ר, ארי, ויושב לידו פסקו, ראש עתכ"ם מילואים, אנחנו עובדים בשיתוף פעולה, אבל בשיתוף הפעולה הזה ישנן הרבה בעיות של אינטרסים שונים.
אבי סייג: אני לא מדבר כאן דווקא על האינטרס הכלכלי, שגם הוא חלק מהעניין.
אבי סייג: אנחנו פה להזכיר תמיד את הדברים האלה ולשמור על הרצף, אנחנו עובדים פה כבר 23 שנה בכנסת, כך שהכרנו כבר את כל החברים שלא איתנו כאן.
אבי סייג: אני רוצה לפתוח, למרות שזה יום חג, דווקא בדוח של נקח"ל.
אבי סייג: דוח נקח"ל שהוצג לכם פה אתמול, אנחנו בקשר עם נקח"ל, יומיומי, יושב פה גם אלוף משנה במילואים, אלי הדר, שהוא מייצג את נקח"ל, הוא ידבר אחריי, אנחנו בקשר יומיומי איתו ואנחנו מטפלים, לפעמים יחד, לפעמים בנפרד, בבעיות של חיילי המילואים.
אבי סייג: גם בבעיות העקרוניות.
אבי סייג: אני לא אהבתי לשמוע היום בבוקר את אלעזר שטרן, פשוט הוא איננו, שזה לא תפקיד נקח"ל להגיד מה קורה בצבא ותפקידו להתעסק בבעיות חיילי מילואים.
אבי סייג: אז כן, אנחנו כחיילי מילואים מעלים את הבעיות של המוכנות, של האימונים, של הכשירות, של הציודים, של הפיטורים של הנגדים בימ"חים.
אבי סייג: אנחנו מעלים את הזה מהשטח.
אבי סייג: אתם מכירים את זה הדבר הזה, אתם מסתובבים בימ"חים, אז אני חושב שהנקח"ל עושה את עבודתו נאמנה וחבל שאי אפשר להאריך את השירות שלו בעוד חמש שנים, החוק פשוט מגביל את זה.
אבי סייג: בקטע הזה אני מאוד מודאג.
אבי סייג: אנחנו מאוד מודאגים.
אבי סייג: פה אומר קמל"ר, אנחנו לא בסיכון קיומי.
אבי סייג: מה זה לא בסיכון קיומי?
אבי סייג: מי קבע שאנחנו לא בסיכון קיומי?
אבי סייג: הקטע הזה, וגם הדברים שפורסמו, וכאן כתוב בדוח הזה ש-1.9 מיליון ימי מילואים עשו בשנה, אני מזכיר לכם שלפני 20 שנה עשינו עשרה מיליון ימי מילואים.
אבי סייג: אני מנכ"ל של חברה גדולה, תהרוג אותי, אני לא יודע להתמודד עם ירידה כזו משמעותית.
אבי סייג: אני רוצה להזכיר לכם, מילואים זה ביטוח.
אבי סייג: חברים שלי משתחצנים, 'מה, שילמת מיליוני שקלים לביטוח', הכול בסדר, הם לא עושים ביטוח.
אבי סייג: מילואים זה ביטוח וביטוח צריך לשלם ואם אין לך ואתה צריך אותו אז מי סובל מזה?
אבי סייג: המדינה, מה יקרה כאן במקרה?
אבי סייג: לכן אני מבקש מכם פה מכם, הכנסת, במיוחד ועדת חוץ וביטחון, אחת, תמשיכו להקפיד על האישורים לצבא, על היקף הכוח.
אבי סייג: היקף הכוח זה לא דבר שאמור להיקבע רק בצבא.
אבי סייג: הצבא שיקבע, אבל אתם, בחוק המילואים, קבענו שהפרלמנט, שאתם תראו את היקף הכוח ותאשרו את היקף הכוח, תאשרו את המילואים, את האימונים, את גרף האימונים, אתם תאשרו כמה ימי מילואים צריך לעשות טנקיסט בפרק זמן של שלוש שנים.
אבי סייג: אתם חייבים לאשר את זה.
אבי סייג: עד היום זה לא הוצג בכנסת בצורה מסודרת.
אבי סייג: אז אני מבקש מכם באמת להקפיד על זה, בשם החיילים שלא נמצאים פה.
אבי סייג: בלבנון השנייה טנקיסט לא ראה טנק בממוצע שבע וחצי שנים, איך אפשר להכניס אותו לטנק?
אבי סייג: זה התפקיד שלכם.
אבי סייג: אני בזה סיימתי עם נקח"ל, מה שהיה לי.
אבי סייג: לגבי בעיות נוספות.
אבי סייג: אני חבר בוועדה המייעצת של נציבות שוויון הזדמנויות בעבודה.
אבי סייג: לצערי הם היום לא פה כי הם חוגגים עשר שנים בבאר שבע, אבל אתמול או שלשום התפרסם בעיתון שאחוז התלונות של משרתי המילואים על ההתנכלויות להם מצד המעסיקים הוכפל.
אבי סייג: אנחנו מדברים על 8% מתוך 770 תלונות בשנה, סדר גודל של 60 תלונות זה בנושא חיילי מילואים.
אבי סייג: התחום הראשון זה 20% נשים בהיריון.
אבי סייג: אז נצטרך לנתח את זה אצלנו בנציבות ונראה, נפיק את הלקחים.
אבי סייג: חוץ מזה, גם היחידה להכוונת חיילים משוחררים מטפלת בחיילים שפיטרו אותם.
אבי סייג: זה לא בנוסף, זה לא תמיד בהסתנכרן ל-60 האלה.
אבי סייג: אנחנו היום בכנסת, יחד עם אלעזר שטרן, צירפנו את צבא העם.
אבי סייג: בינינו, צבא המילואים זה לא צבא העם.
אבי סייג: זה היה עם צחי הנגבי בזמנו כיושב ראש הוועדה ובחוק המילואים אנחנו הורדנו את הסעיף הכי חשוב, לדעתי, שראש אכ"א יוכל להחליט את מי הוא משאיר במערך המילואים אחרי גיל 21 ולמי הוא נותן תעודת פטור.
אבי סייג: התעקשנו על זה שזה לא יהיה.
אבי סייג: נכון, עולה כסף להחזיק את יתר החיילים, אפילו לא בכוננות, להחזיק אותם ברשימות, מה נוצר היום?
אבי סייג: שחייל משתחרר אחרי שלוש שנים, שנתיים וחצי זה יהיה, ואז הצבא אומר לו 'שלום, אדוני, אותך אנחנו לא צריכים יותר, אתה לא תקבל תעודת מילואים'.
אבי סייג: תראו מה הנזק שיהיה כאן
אבי סייג: בעוד עשרות שנים, כאשר חיילים יגידו 'רגע, אין לי מילואים על הראש, אני בוחר במסלול הזה כשאין לי גם מילואים על הראש'.
אבי סייג: חוץ מזה, אני חושב שאנחנו לא יודעים איך תיראה מלחמת העולם החמישית, ולכן אני לא יודע כמה אנשים - - -
חיים ילין: ברביעית יזרקו אבנים.
אבי סייג: אני אומר לך, אני הגעתי לחמישית.
עפר שלח: אתה מתכנן אותה בקדנציה שלנו, אבי?
אבי סייג: אני לא יודע, אני לא יודע גם לתכנן את הקדנציה שלך.
אבי סייג: אנחנו כאנשי מילואים - - -
עפר שלח: אתה תהיה.
אבי סייג: אני אהיה.
חיים ילין: אנחנו לא נהיה פה.
אבי סייג: מה שאני אומר, מה מפריע לנו שיהיו רשומים, אני סתם זורק, מיליון אנשי מילואים.
אבי סייג: שלפחות החובה המוסרית תהיה גם עליהם כמו שלבן שלי, שהוא היום במילואים, הוא חייב, אז לא יכול להיות שהחבר שלו במכללה לא יהיה חייב.
עפר שלח: לא, אבל, אבי, הרי יש טיעון נגדי, שמכוחו בא הרמטכ"ל ואחת ההחלטות הראשונות שלו הייתה להוריד 100,000 אנשי מילואים מהסד"כ, הטיעון הנגדי הוא שכשרשומים הרבה מאוד אנשים, אבל בפועל רק חלקם, אפילו חלקם הקטן, עושים מילואים וחלקם הזעיר עושים מילואים באופן משמעותי, ההשפעה המורלית של זה היא הפוכה, מפני שאני מסתכל ולהוא יש פנקס מילואים כמו שלי, אבל אני עושה מילואים והוא לא עושה.
עפר שלח: אז כבר יותר טוב שהוא לא יהיה ולא נעמיד פנים שהוא נמצא בתוך הכוח.
אבי סייג: הפנקס כבר שונה, יש את המועדונים - - -
עפר שלח: לא, אני לא מדבר על זכויות סוציאליות, אני מדבר דווקא ברמה הערכית, תענה לטענה הזו.
אבי סייג: מה שאני אומר זה דבר אחד, אני מסתכל על מה יהיה בעתיד.
אבי סייג: ככה זה, זו האבולוציה, היום ילד שצריך להתגייס לצבא והיום אימהות מודאגות, יש לנו גם בן בעורף צנחנים, אשתי פה, גם היא לא ישנה בלילה, מודאגים, ומה יהיה איתם במילואים, מודאגים מאוד.
אבי סייג: אז כבר עושים את השיקול.
אבי סייג: לא סתם יש לנו יותר בהייטק ובסייבר ובאזור תל אביב, לא סתם, אבל זה לא נושא הדיון, זה נעשה אולי גם בוועדת כוח אדם.
אבי סייג: יצא יושב הראש של תת ועדת כוח אדם שלכם, נעשה את זה שם.
אבי סייג: אני אומר, קחו בחשבון, מילואים זה ביטוח, זה הכול.
אבי סייג: אתם רוצים לעשות ביטוח או לא רוצים ולא דוח רווח והסבר, במקרה הזה.
אבי סייג: אנחנו דנים פה היום בוועדת החינוך בנושא שכל הזכויות שהקנינו לסטודנטים במל"ג יהיו גם במה"ט, במכללות הטכנולוגיות.
אבי סייג: חוק המילואים לא יכול להכתיב לאוניברסיטה מה לעשות, אבל בחוק הסטודנט במילואים, עם אלכס מילר בזמנו, קבענו שהמל"ג יקבע.
אבי סייג: המל"ג קבע את הזכויות, מה"ט קבע את הזכויות רק לא אשרר אותם אצל השר.
אבי סייג: זה יושב אצל השר סדר גודל של חמש שנים, פשוט צריך לחתום על זה ואז אותו - - - אתמול פה בכנסת עברה הצעה לקריאה שנייה ושלישית של שתי נקודות זיכוי אקדמאיות לסטודנט.
אבי סייג: במה"ט הם לא יקבלו את זה.
אבי סייג: דרך אגב, כי הם גם מתנגדים, אבל גם כי זה לא תופס.
אבי סייג: אני מקווה שבוועדת החינוך יעזרו לנו אצל שר העבודה, פה מדובר בשר העבודה, שר החינוך מטפל בצד השני.
אבי סייג: אנחנו מדברים על זכויות הסטודנט במילואים.
אבי סייג: זה לא יורד מהפרק, יש ועדת מנכ"לים שדנה בנושא של זכויות חיילי מילואים, בחירום, אבל היא דנה לא רק בזכויות שלהם, גם עשינו זכויות לאשת חייל המילואים שהיא סטודנטית.
אבי סייג: מה קורה איתה כשהוא נמצא במילואים, מה הפטורים שאנחנו פוטרים אותה.
אבי סייג: אז בנושא של הסטודנטים, יש שם פוקוס גדול, לא בהכרח דווקא מצד הצבא, אבל גם עם סגן שר הביטחון אנחנו יושבים על זה.
אבי סייג: ועדת חוקה מתכנסת היום לתת אפשרות, מעסיק שמעסיק אנשי מילואים יקבל איזה שהיא הטבה במכרזים, ניקוד מסוים.
אבי סייג: היא דנה היום בהצעה של חבר הכנסת ניסן סלומינסקי, יושב ראש הוועדה, שייתנו עדיפות לאנשי המילואים בנציבות שירות המדינה.
אבי סייג: למשל.
אבי סייג: הדיון נמצא בוועדת חוקה עכשיו.
איילת נחמיאס ורבין: עוד הפעם, העדפה במכרזים?
אבי סייג: הנושא של מכרזים, שייטיבו עם מעסיקים ש - - - אין סיבה שלא ניטיב איתם.
אבי סייג: משרד הביטחון היום נותן הטבה למי שנמצא באזור פיתוח, אזור ספר, של עד 15% במכרז.
אבי סייג: הוא יכול לתת יקר יותר, אני חושב שגם פה צריכים לתת.
איילת נחמיאס ורבין: אבי, פיקוד לא נחשב כניסיון לצורך ניהול, נכון?
אבי סייג: כן, את זה עשינו כבר.
אבי סייג: הנושא הזה זה אחד הדברים שעשינו, אנחנו דרשנו שניהול בצבא, במילואים עכשיו אנחנו מדברים, כי בקבע זה נחשב, קבע זה מקום עבודה אז זה נחשב, במילואים זה לא נחשב, דרשנו וקיבלנו שהרקע שלך במילואים יוכר.
אבי סייג: נגיד אתה מתמודד על תפקיד לנהל 70 איש והיית מ"פ ב'צוק איתן', אז זה נחשב לך, כי אתה לא יכול להגיע ל-70 איש.
אבי סייג: הנושא הזה עבר כבר.
חיים ילין: לא קשור למגורים?
אבי סייג: לא, זה בקטע של הניסיון.
חיים ילין: נתת דוגמה של מה שקורה באזור ספר, שבאמת מקבלים 15%, אבל הייצור וכל העשייה נעשית שם.
אבי סייג: כן, זה ברור.
חיים ילין: כאילו השווית בין משהו - - -
אבי סייג: לא, אני אומר שניתן לתת נקודת זכות.
אבי סייג: כמו לדוגמה, תמיד אנחנו מביאים תקדים כזה.
אבי סייג: הנושא שבוועדת הפנים נידון, זה דבר שעשינו במשך שבע שנים, זה הנחה של 5% בארנונה.
אבי סייג: שוב, זה לא אוטומטי, כל מועצה ועירייה צריכה להחליט על זה, לדעתי כולם יישרו קו עד ינואר השנה ואנחנו מפרגנים למועצות והעיריות שעושות את זה.
אבי סייג: זה לא סכומים גבוהים וזה דרך אגב על חשבונן, הן לא מקבלות שום פיצוי ממשרד הפנים.
חיים ילין: אם הן מקבלות מענקים ממשרד הפנים, משרד הפנים משלים את זה.
חיים ילין: אם הם מקבלים מענקי איזון, ב-75%.
אבי סייג: אז יפה מאוד.
חיים ילין: מי שמיליונר, אז הוא לא צריך.
אבי סייג: יפה.
אבי סייג: אני לא הכרתי את הדבר הזה וזה טוב מאוד.
אבי סייג: בוועדת כספים אנחנו לא על סדר היום, אבל אנחנו ננסה להשלים את הצעתו של חבר הכנסת פורר.
אבי סייג: דנו פה, לפני חצי שנה נדמה לי, איתך, היושב ראש, בקטע של ביטול המס על התגמול המיוחד.
אבי סייג: זה בוטל, אבל זה התגמול המיוחד.
אבי דיכטר: היו שני סעיפים שם.
אבי סייג: נכון, והסעיף השני, אמרנו שנדון בו שוב, ושם לא סיימנו עם זה והכוונה היא להוריד את המס על התגמול הנוסף, מ-25% ל-10%.
אבי סייג: אני יכול להגיד לכם שגם אני אישית במשא ומתן עם האוצר על הדבר הזה.
אבי סייג: אני גם במועצת הביטוח הלאומי מטעם המילואים, אז האוצר רוצה שנוותר על גרירה של שכר וכל מיני ויש כאן איזה עסקת חבילה שכנראה נקבל לא ביטול, אבל נרד ל-10%.
אבי סייג: אז נעלה את זה גם בכספים.
אבי סייג: ועדת הכלכלה תדון מן הסתם, פסלו לנו פה, העלה הקמל"ר משהו שהוא מאוד חשוב, צריך לעזור למעסיקים.
אבי סייג: הגשנו הצעת חוק דרך איתן כבל וידידנו שלח וועדת השרים פסלה אותה לפני יומיים.
אבי סייג: ההצעה אומרת שכשחייל שלי, אני מעסיק, איש שלי יוצא למילואים, לפחות תפטור אותי באחוזים שאני משלם לביטוח לאומי כשהוא במילואים.
אבי סייג: למה אני צריך לשלם?
אבי סייג: כאשר אישה יולדת אצלי בעבודה אני מפסיק לשלם.
אבי סייג: אז מדובר ב-200 מיליון שקל, ברור לי שזה כבד וזה, אבל זה גם לא הוגן.
אבי סייג: כאשר חייל שלי - - -
עפר שלח: זה בסדר, הם פסלו גם הצעה שלי ואבי היה חתום עליה גם כן, לגבי חיילים שהייתה עלייה בשכרם, שהיא אולי מיליונים בודדים.
עפר שלח: אז אל תרגיש רע על ה-200 מיליון שקל, גם על מיליונים בודדים הם מתקמצנים.
איילת נחמיאס ורבין: אחר כך לא יבינו שיש עלייה ב-58% תלונות של משרתי מילואים שמופלים בעבודה.
איילת נחמיאס ורבין: אחר כך אנשים ישאלו את עצמם איך זה קורה.
אבי סייג: את צודקת.
אבי סייג: אבל מה שאתה אמרת זה גם בעסקת חבילה.
אבי סייג: כאשר חייל יוצא למילואים ושכרו עלה בחודש שהוא יצא למילואים, למעשה הוא אמור לקבל מהביטוח הלאומי החזר נמוך יותר ממשכורתו.
אבי סייג: בדרך כלל המעסיקים נותנים את משכורתו, אני אומר לכם, אבל אנחנו גם את זה נסגור באותה עסקה שנמצאת שם.
אבי סייג: בקיצור, נתתי כאן מה קורה היום בבית וישנם עוד דברים.
אבי סייג: מה שאני רוצה להגיד, בנקודות, על דברים שאנחנו צריכים לטפל, חלק נבקש את העזרה שלכם, חלק את העזרה של הצבא.
אבי סייג: כאשר חייל יוצא למילואים וחס וחלילה קרה לו משהו, או לא חזר, או שחזר פצוע מהמילואים, יש מושג שנקרא קיזוז.
אבי סייג: אותו חייל עשה ביטוח לעצמו, שילם מכספו האישי לחברת הביטוח, במקום לקנות דירה הוא שילם ביטוח, ואז אם קורה משהו הסכום שהצבא משלם מתקזז מזה, כאשר אין קשר בין הדברים.
אבי סייג: על זה אנחנו מנסים לעבוד.
אבי סייג: גם עם הקצבאות של משרד הביטחון ואכ"א.
אבי סייג: מילואים בתנאי קבע.
אבי סייג: המושג הזה, אני לוחץ על הצבא, הצבא כבר ביטל את המושג, אין יותר מושג של מילואים בתנאי קבע.
אבי סייג: פסקו, זה קבע?
אייל יוסיפסקו: קבע מיוחד.
אבי סייג: קבע מיוחד.
אבי סייג: הדבר יצר המון בעיות.
אבי סייג: חייל מילואים שקראו לו למילואים בתנאי קבע לחודש-חודשיים לסגור פערים, הוא לא בא למילואים, ואז הוא חושב שהזכויות שלו מגיעות לו בגין הימים שהוא צובר שם, ואין קשר, הוא לא צובר ימי מילואים שם ולא מגיע לו שום דבר מבחינתנו.
אבי סייג: ביקשנו שיבטלו את המושג, ביטלו את המושג, אבל עדיין משתמשים בו.
אבי סייג: יש דברים שלוקח שנים, אבל אנחנו נטפל בדבר הזה.
אבי סייג: השכר המינימלי לאיש המילואים, קבענו אותו לפני שנים כאשר השכר המינימלי במשק היה 4,300 שקל.
אבי סייג: חבר הכנסת, בזכותך, דיברת על 1,000 דולר, כמעסיק הלוואי שזה היה 1,000 דולר, פעם זה היה שאיפה להגיע ל-1,000 דולר.
עמיר פרץ: אתה מעסיק, אבל תסמוך עליי שכתוב 1,000 דולר, או 4,600, הגבוה מביניהם.
עפר שלח: הבעיה היא לא עם שכר המינימום, הבעיה עם שער הדולר.
אבי סייג: לגבי שכר המינימום, כאשר שכר המינימום במשק היה 4,000 או 4,300, קבענו בחוק ששכר המינימום למשרת מילואים יהיה בערך 5,600.
אבי סייג: היום מה שקרה, אנחנו גם עושים טעויות, אנחנו כאנשי מילואים, עושים טעויות.
אבי סייג: מה שקרה, שכר המינימום היום הגיע ל-5,300 ושכר המינימום שלנו עלה מ-5,600 ל-5,800, משהו שהוא לא פרופורציונאלי.
אבי סייג: נצטרך את העזרה שלכם כנראה לשנות את זה.
אבי סייג: אני בכלל חושב שלחייל מילואים שיוצא למילואים ומסכן את החיים שלו מגיע לפחות השכר הממוצע במשק, שזה 9,000 שקל.
אבי סייג: לא משנה, הוא יכול להיות סטודנט והוא יכול להיות מובטל ויכול להיות שהוא קיבל לפני זה רק 6,000 שקל.
אבי סייג: תמיד אומרים לי 'שכח מזה', אבל אני אומר - - -
עמיר פרץ: יש לי רעיון בשבילך.
עמיר פרץ: תדרוש ששכר מילואים יהיה פר שעה.
עמיר פרץ: אתה תגיע לא ל-9,000, תגיע ל-20,000.
אבי סייג: דרך אגב, דרך זה תיקנו את הנוסחה של השישי-שבת.
אבי סייג: דרך זה, לאיש מילואים מוסיפים 1.4 כדי לתקן את הקטע של שישי-שבת.
עפר שלח: כן, אבל אז משחררים אותו בחמישי ומגייסים אותו ב - - - אם זה יהיה כמו שעמיר רוצה ישחררו אותם בלילה ויחזירו או בבוקר.
עפר שלח: בוא לא נגיע לשם.
איילת נחמיאס ורבין: - - - דמי המילואים של החד יומי?
איילת נחמיאס ורבין: הרי הם אמורים להיות יותר גבוהים.
אבי סייג: דמי המילואים לחד יומי, כופלים את מה שהוא אמור היה לקבל ב-1.4.
אבי סייג: ויש גם חצי חד יומי.
איילת נחמיאס ורבין: אני יודעת שבדרך כלל ביטוח לאומי לא מעביר - - -
אבי דיכטר: אבי, אנחנו צריכים גם לתת רשות דיבור לנוספים, אז אנא.
אבי סייג: תמיד אומרים לי לבוא עם שני נושאים, אני בא עם 20.
אבי סייג: בקיצור, יש כאן המון המון נושאים שצריך לטפל בהם.
אבי סייג: מה שאמרתי עם המעסיקים, תזכרו, שרגא ברוש נמצא עכשיו בכנסת, כי זה גם יום המעסיקים, המעסיקים נושאים בנטל.
אבי סייג: אנחנו העמסנו עליהם בשעה האחרונה גם את השעה לאישה, לבן/בת הזוג.
אבי סייג: על המעסיקים.
אבי סייג: אף אחד לא מפצה אותם.
אבי סייג: צריך לשים אותם בכותרות.
אבי סייג: אני רוצה לראות אם משהו יש לי כאן דחוף.
אבי סייג: מועדון בהצדעה, אתם מכירים את הנושא.
אבי סייג: זה בבג"צ היום כי אנחנו לא מוכנים שזה יהיה דרך כרטיס אשראי, הטבה שהמדינה נותנת לי, אז אנחנו נמצאים בבג"צ מול הצבא ומשרד הביטחון.
אבי סייג: משפטים במילואים.
אבי סייג: יושבת פה עורכת דין מטעם משרד הביטחון.
אבי סייג: כאשר חייל נקרא למשפט על משהו שקרה במילואים, התהפך נגמ"ש ברמה, זה מקרה מכונן, ונהרג חייל, אותו מג"ד רץ לבתי משפט במשך חמש שנים, הוא לא במילואים, הוא לא מקבל על זה ימי מילואים, הוא לא נותן למעסיק שלו פתק שהוא היה במילואים.
אבי סייג: הדבר הזה הוא פסול.
אבי סייג: הגענו כבר לכמה דברים, אחת, שמותר לו לבוא במדים לבית הדין.
אבי סייג: לזה כבר הגענו עם אחז, היועמ"ש הקודם.
אבי סייג: הוא יקבל פיצוי כספי, גם לזה הגענו, אבל זה לא מה שאנחנו רוצים.
אבי סייג: קרה לי משהו במילואים, אני לא שונה ממג"ד סדיר, שמגיע עם מדים, מגיע עם הכסף, מגיע עם הכול, אנחנו צריכים להיות במילואים.
אבי סייג: אנחנו מטפלים בזה ויכול להיות שזו גם סוגיה שתגיע אליכם לכנסת.
אבי סייג: יש כאן סוגיות של אלמנות צה"ל שמבקשות לשנות את גיל 21 ליתומי צה"ל, הן גם נמצאות פה.
אבי סייג: ביזור התגמול, עזרתם לנו ועצרתם לפני חצי שנה את מה שהצבא עשה כפיילוט, זה באמת עובד ככה.
אבי סייג: פיקדון לחייל מילואים, אתם יודעים שזה קיים, דרככם, דרך הכנסת היום, חייל שמשתחרר, הפיקדון לא נעלם, מופקד לו לחשבון אחרי חמש שנים.
אבי סייג: אמנה לעצמאים שגם קמל"ר, ארי, וגם אני וגם שר הביטחון, הגענו למצב שכל בעלי העסקים במדינה, כולל שרגא ברוש, יושב ראש התאגידים, כולל כל התאגידים, שר הביטחון ואנחנו חתומים על אמנה שלא נפטר עצמאי במילואים.
אבי סייג: לא מדבר על שכיר.
אבי סייג: אם יש לך פרילנסר שעובד אצלך, אל תפטר אותו בגלל המילואים.
אבי סייג: כולם חתומים על זה שלא יפטרו.
אבי סייג: אם זה לא יעבוד נעביר את זה לחקיקה.
אבי סייג: זה הדבר האחרון ותודה רבה.
אבי דיכטר: מאחר שיש לך נושאים גם שהעלית ואני מניח שיש עוד נושאים שנשארו ולא העלית, מטעמי זמן, נשמח מאוד לקבל את זה, אם אתה יכול להעביר לנו לוועדה מסמך כתוב בנושא הזה של הדברים הפתוחים, חשוב לנו ל - - -
אבי סייג: הכינותי מראש.
אבי דיכטר: נקח"ל, בבקשה.
אבי דיכטר: אתה לא הנקח"ל, אתה עובד בנציבות קבילות חיילים.
אליהו הדר: אני נציג הקבילות כאן.
אליהו הדר: בוקר טוב לכולם, לי קוראים אלי הדר ואני ראש צוות מילואים בנציב קבילות החיילים.
אליהו הדר: קודם כל כרצף למה שהוצג אתמול אני רוצה להתייחס לכמות הקבילות, אנחנו מזהים עלייה של בסביבות כ-15% בקבילות אל מול השנה הקודמת.
אליהו הדר: יחד עם זאת אני רוצה לציין דבר נוסף, שנה לפני כן זיהינו ירידה.
אליהו הדר: אנחנו יודעים גם לקשור את פשר הירידה וגם את הנושא הזה של העלייה.
אליהו הדר: לגבי הירידה בשנה קודמת, אנחנו קושרים את זה לאתר המילואים.
אליהו הדר: דבר מבורך שקיים.
אליהו הדר: זאת אומרת חלק ניכר מהקבילות עסקו בנושא של לקבל אישור כזה או אחר.
אליהו הדר: היום, כאשר קיימת האפשרות לקבל את האישורים דרך האתר, אני יכול לומר בוודאות שלמעלה מ-150 קבילות נחסכו מאיתנו מבחינת תהליך הבירור, כי איש המילואים יודע להיכנס ולקבל את המסמכים הנדרשים.
אליהו הדר: מנגד, מתוך ניסיון אולי לפרש את הנושא הזה של העלייה, ניתן אולי לקשור את זה, כי הדברים אינם מוחלטים, בעובדה שיותר אנשים נדרשו לשירות מילואים פעיל בשנה הקודמת וכתוצאה מהעניין הזה עלה מספר הקבילות.
אליהו הדר: אבל אני רוצה לקשור את זה לדבר נוסף, למודעות של אנשי המילואים לזכויות שלהם.
אליהו הדר: זה דבר מבורך.
אליהו הדר: זאת אומרת אני לא רוצה שמישהו יעסוק בנושא של סטטיסטיקות, עלה, ירד, אם איש מילואים ששירת ומודע לזכויות שלו ודורש ורואה שדברים נתקעו ופונה אלינו, אז צריך לברך על העניין.
אליהו הדר: אני יכול להצביע על שני דברים נוספים שהם מהותיים.
אליהו הדר: אחד זה הנושא של יחסי מפקד-פקוד.
אליהו הדר: מה שהוצג אתמול בנושא של כמויות רובו ככולו היה קשור למערך הסדיר.
אליהו הדר: במערך המילואים אני מדבר על קבילות מינוריות.
אליהו הדר: יש בעניין הזה כדי להעיד על חוסן העמידה במסגרת היחידות והתלכיד שמצוי ביחידות.
אליהו הדר: אפשר אולי לקשור את זה לפעילויות שצה"ל עושה עם המפקדים ועם היחידות בנושא הזה של החיבור, אבל בשורה התחתונה ממש מינורי.
אליהו הדר: צריך לזכור שאם עולה סוגיה של יחסי מפקד-פקוד, בסופו של דבר אנחנו מפנים את הנושא הזה לבירור לרמה היותר ממונה, קרי מג"ד או מח"ט.
אליהו הדר: ברגע שהם מאתרים את הבעיה הם יודעים בתוך היחידה שלהם לתת מענה בהיבט היותר רחב לתחום של הלקחים.
אליהו הדר: לגבי נושא של תנאי אימון.
אליהו הדר: גם כאן, אני יכול להעיד מתוך זה שבני עושה שירות מילואים והוא נדרש לאימונים בצאלים.
אליהו הדר: התנאים הם תנאים קשים, אני גם חושב שכך זה צריך להיות.
אליהו הדר: זאת אומרת אם אתה בא ואתה מזמן אנשים למילואים במצבים מסוימים אתה צריך להקשיח את מתווה האימון.
אליהו הדר: גם כאן מספר הקבילות בעניין הזה הוא קטן.
אליהו הדר: אני קושר את זה, עוד פעם, לרוח של אנשי המילואים, הם מגיעים, הם רוצים להתאמן, הם רוצים למצות את זה.
אליהו הדר: אתה יכול לקבל קבילה שעניינה אי ניצול הזמן, אבל אתה תקבל מעט קבילות שהנושא שלהם זה קושי ותנאים כאלה או אחרים שקשורים במערך המילואים.
אליהו הדר: דבר נוסף שאני רוצה להצביע עליו זה אנשים שיצאו לפטור או נמצאים במאגר שרוצים לבוא ולשרת במילואים.
אליהו הדר: אני נותן דוגמה, לוחם שהיה ב-35 והיה באוגדה מובילה, שוחרר ממילואים במסגרת רידוד הסד"כ ואומר 'תשמעו, אני עדיין מסוגל לתת מילואים ואני רוצה לעשות את זה במסגרת יחידות האגמ"ר, או במסגרת יחידות אחרות', ואנחנו מפנים את זה לעתכ"ם מילואים והעבודה כאן היא עבודה במהלך קצר, הבירור הוא קצר והפתרון הוא קצר.
אליהו הדר: הם נותנים את זה ואנחנו מאשרים את העניין הזה.
אליהו הדר: את כל הדברים האלה אני רוצה לקשור לרוח שקיימת בסך הכול ביחידות.
אליהו הדר: מילה אחרונה לשיטת העבודה, וזה מהותי כאן, זה עלה גם אתמול, התפיסה זה של קשר הדוק עם צה"ל בנושא הזה של עבודה.
אליהו הדר: זאת אומרת אם יש דברים שאנחנו מזהים שאנחנו צריכים לטפל בהם, אני יכול לסגור את זה יחד עם פסקו בטלפון, אני אומר לו 'תשמע, יש סוגיה איקס, וואי, זד, תראה איך אתה יכול לקדם את זה'.
אליהו הדר: למה אני אומר את הדברים האלה?
אליהו הדר: כי בסוף לא רק אנשי המילואים, כל אחד מאיתנו שיושב כאן
אליהו הדר: בחדר הזה, רוצה בירור מהיר ופתרון, הוא לא רוצה הליך בירוקרטי.
אליהו הדר: ברגע שאנחנו יודעים לעשות את זה ואנחנו יודעים לעשות את זה גם מול אנשי הקישור בצה"ל, אנחנו, אגב, עובדים בקשר הדוק עם קמל"ר, גם עם עתכ"מ מילואים, האנשים מרוצים.
אליהו הדר: אני רוצה לסיים בסיפור קצר, אתמול סיימנו את המפגש, חזרנו לעבודה, קיבלתי קבילה, בדקתי אותה ודיברתי עם אותו בן אדם.
אליהו הדר: הוא הלין על זה שלא הזינו לו נושא של שמ"פ בעיתוי הנכון.
אליהו הדר: הנושא הזה הוא קריטי, כי אם אתה לא מזין בזמן אתה לא יכול להביא למעביד את הדברים ואז הוא מאבד זכויות ואז ואז ואז ואז ויש לזה נגררות.
אליהו הדר: לשמחתי, וזה עשה לי את החיים יותר קלים, יצאתי נחמד בעניין הזה, נכנסתי לרישומי הצבא ובאותו יום נכון לאתמול הזינו לו את השמ"פ, אז נעשיתי איש טוב, מה שנקרא איש בשורות.
אליהו הדר: תוך כדי שיחה סיפרתי לו שאני מחר עתיד להיפגש איתכם ולהציג את הנושא הזה, הוא אמר לי את הדברים הבאים, לברך כל פעילות שנעשית לטובת מערך המילואים כי בסך הכול חלק מהעניין זה שבסוף כשהוא נפגש בערבי שישי, ויש את האנשים, אתה לא צריך תמיד להציג תעודה והוא אומר 'חבר'ה, תראו, מתייחסים אליי, הרשות המחוקקת עוסקת בעניינים שלי, מה שקורה היום זה לא מה שקרה לפני עשר ו-15 שנים', לכן כל פעילות שנעשית כאן היא פעילות מבורכת ויש בעניין הזה לחזק את מערך המילואים.
אליהו הדר: הכותרת, בסופו של עניין, צריכה להיות חוסן העמידה וגאוות היחידה.
אליהו הדר: אם האנשים ירגישו שיש הוקרה ויש הערכה למעשים שלהם הם בחפץ לב יעשו את הנדרש מהם וזה יעלה מעל הסטטיסטיקות שהציג אותם קמל"ר, זה יהיה מעל ל-90% ואף יותר אחוזים במועד ההתייצבות וראינו את זה גם ב-2006 וגם במבצעים שהיו בעזה.
אליהו הדר: עד כאן, תודה רבה.
אבי דיכטר: אני מבקש מאנשי מילואים שהגיעו לכאן ומשפחות, אם רוצים להתייחס.
דוד בקר: השם שלי דודו, אני משרת במילואים משנת 69', זאת אומרת סדיר משנת 66', סדר גודל של כ-60 יום בשנה לפחות, הנכד גם כן בצה"ל.
דוד בקר: יש מספר דברים.
דוד בקר: דבר ראשון, אנחנו רואים את זה כזכות, לא כחובה, לשרת במילואים.
דוד בקר: זה אם תדבר עם רוב האנשים שמשרתים במילואים ומשרתים הרבה וביחידות שדה, אנחנו רואים את זה כזכות.
דוד בקר: זה דבר ראשון.
דוד בקר: אני יושב פה היום ויש לי צווים לכל אורך התקופה הזו.
דוד בקר: יש לנו בעיות.
דוד בקר: אני יצאתי לגמלאות לפני מספר חודשים, אבל עד שיצאתי לגמלאות מספר מכתבי התלונה בתיקים האישיים שלי לאורך כל מקומות העבודה, כתוצאה מכך שהלכתי למילואים, היה גדול מאוד, החל מבנק הפועלים וכלה במקומות אחרים.
דוד בקר: אמנם כולם אומרים כמה טוב וכמה קל ללכת למילואים, אבל ברגע שאתה הולך למילואים לאף אחד זה לא קל, המעביד לא מקבל את הנושא הזה.
דוד בקר: נעבור למשפחה.
דוד בקר: ברגע שאתה מ"פ, מג"ד, מח"ט וכו' וכו', מכוסים לך ההוצאות שלך, אני מדבר על הוצאות בכלי הרכב שלך.
דוד בקר: אם אתה קמב"ץ, קצין אג"מ וכו' וכו', שבלעדיהם העסק הזה לא מתנהל, אתה משלם את זה מכיסך.
דוד בקר: אם ניקח אותי, אני משלם כבר לאורך כל השנים, אני עובד על אשתי, אני אומר לה 'גברתי הנכבדה, אני מקבל את הכסף' ולמעשה אני משלם מכיסי לא מעט שנים.
דוד בקר: ציוד.
דוד בקר: הציוד של אנשי המילואים, אני לא יודע אם אפשר לדבר על זה.
דוד בקר: אני עדיין הולך עם חולצה משנת אני לא יודע מה.
דוד בקר: הציוד לא מסודר, מאז שהורידו גם את תקני אנשי הקבע, לא באותה רמה שהיה מסודר לפני כן.
דוד בקר: פעם הייתי בא, הייתי מוצא את הקיטבג שלי כמו שצריך, היום אני לא מוצא אותו.
קריאה: אתה במערך הלוחם?
דוד בקר: אני במערך תומך לחימה, מערך לוחם.
דוד בקר: אני צעיר מדי.
קריאה: אין לך קיטבג חירום.
דוד בקר: אחרי כן נדבר על זה.
דוד בקר: הדברים האלה לא באותה צורה ויש בעיה.
דוד בקר: הורידו תקנים, הורידו אנשים, אני יוצא לתרגיל, הורידו תקנים של סגני אלופים שצריכים לאייש חמ"ל, חסר לי.
דוד בקר: אני צריך לצאת בעוד שבוע לתרגיל, חסר לי אנשים שיעבדו בחמ"ל.