GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמיר פרץ: שלום לכולם, אני אפתח את ישיבת ועדת המשנה להגנת העורף.
עמיר פרץ: אני אישית רוצה לברך את כל האורחים שהגיעו.
עמיר פרץ: כמובן אני מברך את יושב ראש ועדת חוץ וביטחון שהתפנה.
אסף דורון: רק נכריז שהישיבה פתוחה.
עמיר פרץ: כן, בסדר.
אסף דורון: סעיף 122.
עמיר פרץ: אוקי.
עמיר פרץ: על פי סעיף 122 אנחנו מכריזים על הישיבה כישיבה פתוחה.
עמיר פרץ: כולם להתנהג בהתאם.
עמיר פרץ: מי שיש לו חומר שהוא חומר מסווג, אז שישמור אותו לישיבות הסגורות.
עמיר פרץ: אני שוב מברך את כולם.
עמיר פרץ: אני מודה ליושב ראש ועדת חוץ וביטחון שבא להשתתף איתנו.
עמיר פרץ: הוא עסוק היום בחקיקת חוק הלאום.
עמיר פרץ: יש רק דבר אחד שאין לי ספק שיהיה שוויוני.
עמיר פרץ: רעידת אדמה כנראה לא תתחשב לא בחוק הלאום ולא בשום חקיקה אחרת.
עמיר פרץ: כנראה יש דברים שהם שוויוניים בלי שום קשר לחקיקה שלנו.
עמיר פרץ: אני מברך את חברי הכנסת שהגיעו.
עמיר פרץ: חברנו, חבר הכנסת בני בגין, אני אציין את שמו מכיוון שהוא בהחלט אחד מחברי הכנסת שמאוד מעורב ועסוק גם בתוקף תפקידו הקודם כשר בממשלה שקיבל אחריות כוללת על הטיפול וההיערכות לרעידות אדמה, ולכן ביחד איתו החלטנו ליזום את הישיבה הזו.
עמיר פרץ: דרך אגב, הישיבה הזו הייתה מתוכננת לעוד שבועיים כאחת מישיבות מן המניין במעקב שלנו אחרי היערכות ישראל לרעידות אדמה.
עמיר פרץ: אנחנו הקדמנו אותה עקב האירועים ועקב רעידות האדמה שמתרבות להן בכל לילה מחדש.
עמיר פרץ: אנחנו כאן היום כדי להתמודד עם אחת הסוגיות אולי החשובות ביותר.
עמיר פרץ: אחד היתרונות של ועדת המשנה, שבה בעת שאנחנו עוסקים בהיערכות העורף ומוכנות למלחמה, כל השקעה שאנחנו משקיעים בהיערכות הזו תסייע גם להיערכות לאירוע בסדר גודל של אירוע אסון של רעידת אדמה, אבל יש נושאים רבים שחייבים להיות מטופלים בדרך אחרת.
עמיר פרץ: השאלות שקשורות לרעידות אדמה הן הרבה יותר רחבות.
עמיר פרץ: דבר אחד אני רוצה להדגיש.
עמיר פרץ: בעוד שאירועים ביטחוניים אינם גזירת גורל, הם יכולים בהחלט להימנע על ידנו בדרך כזו או אחרת, רעידת אדמה היא גזירת גורל.
עמיר פרץ: אנחנו אפילו לא מסוגלים לשלוט בהשפעה כלשהי על הסיכוי שהיא תימנע, ולכן כל מה שנותר לנו זה להיערך לאותה רעידה ולהיות מוכנים להתמודד איתה.
עמיר פרץ: התפקיד שלנו בראש ובראשונה, שכל רעידת אדמה שתתרחש בישראל, היקף הנזקים המיידים שלה יהיו מצומצמים ככל האפשר.
עמיר פרץ: זה התפקיד המרכזי שלנו.
עמיר פרץ: ברור שלאחר מכן מגיע השלב של איך מתמודדים עם הנזקים, מה עושה כל גורם וגורם, כיצד משתלבים הגורמים האזרחיים עם הגורמים של פיקוד העורף ושאלות של פינוי ושאלות של טיפול ושאלות רבות ומגוונות שאנחנו נשמע כאן מפיהם של נציגי הרשויות השונות וכמובן נציגי הממשלה.
עמיר פרץ: הזמנתי גם נציגים של ראשי הערים.
עמיר פרץ: הגיע לכאן ראש עיריית טבריה, הגיע ראש עיריית קריית שמונה.
עמיר פרץ: הם ראשי הערים שיוכלו גם לספר לנו מה זו החוויה הזו של הצבע האדום של רעידת אדמה.
עמיר פרץ: הרעידות הקטנות האלה עם נזקים שנגרמו הם בהחלט אזעקת התראה לכולנו ואזעקת השכמה לכולנו שאנחנו מוכרחים להיערך.
עמיר פרץ: על פי הנתונים שהוצגו בפנינו גם בישיבות הקודמות, מדובר באירועים שיכולים לגבות היקף עצום של חיי אדם.
עמיר פרץ: אם יהיה אירוע בסדר גודל שהוא אירוע של רעידת אדמה בסולמות מאוד גבוהים, מדברים על הערכה של עד 17,000 הרוגים.
עמיר פרץ: אלו מספרים שיש חולקים עליהם.
עמיר פרץ: יש כאלה שחושבים שהמספרים אולי מוגזמים, אבל אנחנו מעדיפים להתמודד עם המספרים בסדר הגודל שהוא הרבה יותר פסימי ולא להיערך ולהגיד שבעזרת השם ובעזרת התפילות שלנו יהיו פחות נפגעים, כי כנראה רעידת אדמה גם קשורה לתפילות שלנו, אז אם כבר רעידת אדמה מתרחשת, אני מציע שאנחנו נעשה את כל המוטל עלינו ולא נסמוך על המזל בשום פנים ואופן.
עמיר פרץ: ישנם כבר דוחות רבים שנכתבו.
עמיר פרץ: ישנן החלטות רבות שהתקבלו גם בממשלה.
עמיר פרץ: אגב, דוחות מקיפים מאוד שהתקבלו בממשלה ולצערי הרב כמו שמבקר המדינה ציין פעם אחר פעם, חלקם הגדול פשוט לא מבוצע.
עמיר פרץ: החלק העיקרי של הדוחות האלה לא הגיע לכדי ביצוע, לא הגיע לכדי תקצוב ואני מקווה שהיום נשמע דברים חדשים מפי כל הגורמים שעוסקים בנושא.
עמיר פרץ: אני רוצה רק לסיים את הפתיחה בדבר אחד.
עמיר פרץ: לנו אין כוונה לתת הנחות לשום גורם, אבל אנחנו חייבים לעשות את האבחנה בין היכולות השונות של הגורמים האחראיים.
עמיר פרץ: נכון שהעיריות הן הגורם המיידי ונכון שהעיריות הן אלה שצריכים להתמודד עם הנזקים מייד עם התרחשותם, אבל זה יהיה דבר בלתי סביר ובלתי הגיוני שאנחנו נגלגל אחריות בסדר גודל כזה לעיריות.
עמיר פרץ: ברור לחלוטין שמדינת ישראל צריכה להודיע באופן ברור כיצד היא מתכוונת להתמודד עם ההיערכות לאירועים האלה.
עמיר פרץ: שמענו בהודעות רבות גם של הכוונות הטובות של משרד האוצר, הכוונות הטובות של משרד הביטחון.
עמיר פרץ: זה בסדר גמור.
עמיר פרץ: אני מאוד מקווה שההודעות האלה יהיו הודעות שיגובו בתקציב, יגובו בתוכניות עבודה של ממש, ואני מאוד מקווה שמהישיבה הזאת אנחנו נצא גם עם תובנות, אבל גם עם תוכניות, כי לצאת רק עם תובנות מה גודל האירוע המצפה לנו, זה מאוד חשוב, אבל אם לא נצא גם עם תוכניות וגם עם התחייבויות של כל הגורמים שנמצאים כאן, אז אנחנו לא נמלא את תפקידנו, ואני את תפקידי מתכוון למלא.
עמיר פרץ: בבקשה אדוני.
אבי דיכטר: תודה רבה יושב ראש ועדת המשנה, עמיר פרץ.
אבי דיכטר: באמת הדיון הזה שהוקדם, הוא יצר לנו פתרון, יצר לנו גם בעיה מסוימת, כי בנושא רעידות האדמה עוסקות שתי ועדות בכנסת: ועדת החוץ והביטחון וועדת הפנים.
אבי דיכטר: ניסינו לשלב בין שתי הישיבות, אבל בגלל ההתראה הקצרה זה לא התאפשר לוועדת הפנים בראשות חבר הכנסת יואב קיש להשתתף בדיון הזה.
אבי דיכטר: חשוב מאוד שנהיה מתואמים בינינו בדיונים לעתיד ואני מניח שיהיו דיונים לעתיד, אני בטוח שיהיו דיונים לעתיד.
אבי דיכטר: צריך שנהיה מתואמים, כי בכל אופן ועדת הפנים היא הגוף המפקח גם על נושאי משטרת ישראל, גם על נושאי כיבוי אש, והדברים כפי שאמרת ובצדק, שזורים זה בזה בצורה מאוד הדוקה.
אבי דיכטר: הנתון השני לגבי כל הסטטיסטיקות וכל כמה שנים, כל 100 שנה, כל 200 שנה.
אבי דיכטר: מאחר ושנינו היינו בתפקידים שעטפנו את נושא רעידות האדמה מכל הכיוונים, אתה בתור שר ביטחון, אני בתור שר ביטחון פנים ושר להגנת העורף, ושנינו בוועדת חוץ וביטחון, אנחנו יודעים שהסטטיסטיקות האלה הן טובות מאוד, הן נותנות אולי מגמה.
אבי דיכטר: הן לא חיזוי ולא ניבוי.
אבי דיכטר: אני זוכר שבזמנו התחלנו לתרגל צונאמי.
אבי דיכטר: אמרו, מה זה צונאמי?
אבי דיכטר: אין בישראל צונאמי, אז הלכו המומחים לבדוק והסתבר שכן היו גלי צונאמי בעקבות רעידת אדמה בעכו, ופתאום היום אתה רואה שלטים לאורך חופי הים, וכאחד ששוחה בים באשקלון, אתה הולך, פתאום אתה רואה צונאמי, ושאל אותי מישהו, איזה צונאמי?
אבי דיכטר: הייתי צריך להסביר לו.
עמיר פרץ: השלטים זה על החוף, לא?
אבי דיכטר: השלטים זה על החוף.
עמיר פרץ: גם מישהו שלא שוחה יכול לראות אותם.
אבי דיכטר: לא צריך להיות שחיין בשביל לראות את השלטים, דרך אגב.
אבי דיכטר: זה נראה די מבהיל בהתחלה.
אבי דיכטר: פתאום אנשים אומרים, רגע, מה זאת אומרת שלט צונאמי באזור חוף ים בישראל?
איילת נחמיאס ורבין: לא נעים להגיד, אבי, כי זה מה שיש לראשי הרשויות בסוף לעשות, לשים שלטים.
אבי דיכטר: אני אומר לך, מי שחושב שזה עניין של מה בכך, טועה.
אבי דיכטר: ההבדל בין להישטף בגל צונאמי לבין להימלט מגל צונאמי, לפעמים זה השלט.
איילת נחמיאס ורבין: אתה צודק, אבל ההסתברות שיהיה צונאמי בישראל היא עדיין יותר נמוכה מההסתברות שתהיה רעידת אדמה.
עמיר פרץ: תיכף נשמע את המומחים.
אבי דיכטר: לעצם העניין, הסיפור הזה של עיסוק ברעידות אדמה, תמיד קושרים את זה רק לתקציבים, ומה לעשות, הנושא הזה הוא קשור בתקציבים ללא ספק כשמדובר במבנים.
אבי דיכטר: הוא קשור בלא פחות מזה במודעות ואני חושב שחלק מהדברים, חשוב שבדיונים האלה נשמע את המומחים, את העוסקים במלאכה לא רק בנושא של התקציבים, כי אז כל דיון כזה מסתיים בפניה אל האוצר, שימו תקציבים, ושנינו הרי עומדים מאחורי הצעת חוק שאנחנו מקדמים אותה גם בנושא הזה, שהיא עם מעט מאוד תקציבים והרבה מאוד מודעות ביוזמת האדם הבודד או המשפחה הבודדת בישראל, אבל בל נקל ראש מפני שהדיונים האלה, אני אומר את זה בעיקר לחברי הכנסת, בל נגמור את הסיפור הזה בדרישה לתקציבים ולחשוב שבזה באנו על סיפוקנו.
אבי דיכטר: מודעות זה מהלך, בנושא הזה של רעידות אדמה, דרמטי.
אבי דיכטר: הנושא של גלאים שיודעים לתת התראה על רעידות אדמה, ה-20 שניות או אני לא יודע כמה הגלאים היום יודעים לתת התראה במקום שבו הם נותנים - - -
עמיר פרץ: לפי הדוחות, בירושלים זה פחות מעשר שניות ובאזור תל אביב זה אולי - - -
אבי דיכטר: תראו, כמי שמכיר את זה, גם אתה עמיר וגם אני מכירים את זה מהבית, כמו שאומרים, מה ההבדל בין 20 שניות ל-30 שניות התראה של צבע אדום, אז אצלך זה 20 שניות ואצלי זה 30 שניות וההבדל בינינו הוא 20 קילומטר או פחות מ-20 קילומטר, אבל עשר שניות זה הבדל עצום בין חיים ומוות או בין פציעה או אי פציעה ולכן אני לא מציע להקל ראש לא בחמש שניות ולא בעשר שניות, כי זה זמן שיכול באמת להציל חיי אדם.
אבי דיכטר: בבית ספר כשאתה גם גלאים כאלה, כולנו יודעים את האפקט של זה, לכן אני מציע בדיונים האלה או בדיון היום ובדיונים שיהיו לאחר מכן, גם לשמוע וגם מבחינתנו כחברי כנסת להיות מסוגלים לעסוק במכלול, כי אם אנחנו כולנו נתמקד רק בחיזוק מבנים, אנחנו נבוא עם תוכנית מצוינת.
אבי דיכטר: היישום שלה יהיה כנראה על פרק זמן ארוך מאוד, אני מקווה של ארוך מדי.
עמיר פרץ: אני באמת רוצה להדגיש את הצעת החוק שלנו שהיא ממ"ד לכל אזרח בכל מדינת ישראל.
עמיר פרץ: התוכנית היא מודרגת ונותנת פתרונות נכונים והיא תסייע כמובן להיערכות לאירועים ביטחוניים, אבל היא תסייע מאוד להיערכות לאירוע של רעידת אדמה בסדר גודל משמעותי.
עמיר פרץ: אני אתן לחבר הכנסת בני בגין.
זאב בנימין בגין: תודה רבה אדוני.
זאב בנימין בגין: חבריי חברי הכנסת יודעים או ודאי יושבי הראש, שכשאני מסתכל סביב אני חושב שאני בחדר זקן העוסקים בסיכוני רעידות אדמה.
אבי דיכטר: זה תואר שעוד לא שמענו בכנסת.
זאב בנימין בגין: גם התואר הראשון וגם זה אינם מעניקים שום פריבילגיה.
זאב בנימין בגין: התואר השני מעניק חובה מסוימת.
זאב בנימין בגין: זקן חברי הכנסת גם לא מטיל שום חובות.
זאב בנימין בגין: מי שנושא בתואר שחייב אותו זה ותיק חברי הכנסת, יושב ראש ועדת המשנה, עמיר פרץ, וחייבו אותו אבל הוא קיבל זאת ברצון לפתוח את הישיבה הראשונה של הכנסת ה-20.
זאב בנימין בגין: בכנסת ה-20 עמיר הוא הוותיק ואני עדיין הזקן, כל עוד הכנסת הזאת קיימת.
זאב בנימין בגין: אני ביקשתי מחבר הכנסת פרץ, חברי, לכנס את הדיון שנועד לעוד שבוע, כבר לפני שבועות אחדים.
זאב בנימין בגין: התכוונתי לנושא הרבה יותר מצומצם מההיערכות הכוללת.
זאב בנימין בגין: אני מתנצל בפני יושבי הראש ובפניכם.
זאב בנימין בגין: כמו שאמר עמיר או כפי שאמר אבי, הקדמת הדיון נפלה על דיון ועדת הפנים, אני בא מוועדת הפנים, בנושא, עמיר, שקרוב לך, זה הסכמים קיבוציים והשעיית עובדים, וזה נושא שהוא קרוב לליבי.
זאב בנימין בגין: כשאני קורא את המספרים הקשורים להרס שצפוי לנו, ואפילו שמעתי כאן מספרים גבוהים יותר, אני מבקש שוב לפרוטוקול ליטול על עצמי את האחריות הבלעדית למספרים המפורסמים.
זאב בנימין בגין: אני הוא בעל ההחלטה שקבעה את המסגרת להיערכות לרעידות אדמה, המסגרת הממשלתית להיערכות לרעידות אדמה.
זאב בנימין בגין: כמו שאמר יושב ראש הוועדה, היושב ראש הכללי של הוועדה הכללית, אין כאן חיזוי, אין כאן תרחיש.
זאב בנימין בגין: זה מה שאני קורא כצפוי בעיתונים.
זאב בנימין בגין: חלק מהחלטת ועדת השרים לרעידות אדמה בנוגע לזאת כלל סעיף שאומר, אין זה תרחיש, אין זו תחזית.
זאב בנימין בגין: מצאנו שהביטוי המתאים הוא מסגרת היערכות לרעידות אדמה.
זאב בנימין בגין: לא רצינו להשתמש בביטוי המוכר בוודאי לאיל, תרחיש ייחוס, כי כשאתה בעיתון תרחיש ייחוס, אין אדם שמבין תרחיש ייחוס אלא כתרחיש, כלומר כתחזית.
זאב בנימין בגין: אנחנו קבענו מספרים שקשורים להסתברות להתרחשות ההרס וכמובן זה לא יכול למצוא את דרכו לתקשורת.
זאב בנימין בגין: אדגיש, כל המספרים האלה, 7,000 פצועים קשה, 7,000 הרוגים, יסודם בבסיס נתונים רעוע, בפרוצדורה חדשה, ולבסוף בפרי החלט של איש אחד, של יושב ראש ועדת השרים להיערכות לרעידות אדמה, שהפכה להחלטת הממשלה.
זאב בנימין בגין: ההסתברות מבחינת החישובים המאוד מקורבים שלנו בזמנו, ושל ד"ר אבי שפירא שהיה יושב ראש הוועדה להיערכות לרעידות אדמה בזמנו, שהוא סיסמולוג ואני לא, המספרים האלה קשורים להסתברות הבאה: יש אמנם 5% של הסתברות שב-50 השנים הבאות יהיה אירוע שיביא עלינו הרס יותר גדול, אבל יש 95% של הסתברות שההרס יהיה יותר קטן והרבה יותר קטן ואין לנו שום מושג מה באמת יקרה, מושג אמיתי.
זאב בנימין בגין: קבענו מסגרת להיערכות.
זאב בנימין בגין: רצינו שתהיה הרמוניה, שמשרד הבריאות יערך לאותו אירוע שצפוי כמו הרשויות המקומיות או כל משרד הכלכלה.
זאב בנימין בגין: כשאנשים מדברים על 7,000 הרוגים, אני חושב גם נהנים מן המספרים האלה.
זאב בנימין בגין: אני שואל את הרושמים האלה, באירוע שיש בו 437 הרוגים, 700 פצועים קשה במשך 30 שניות, זה לא נחמד, זה לא אירוע מספיק טוב?
זאב בנימין בגין: אנחנו צריכים לדבר על הקטסטרופה?
זאב בנימין בגין: כמובן אנחנו נערכים לקראתה אבל ההסתברות היותר גבוהה היא לאירוע עם פחות הרוגים, וכל מה שאני אומר איננו פותר את משרדי הממשלה והרשויות מהיערכות למסגרת כפי שנקבעה.
זאב בנימין בגין: רוצים לשנות?
זאב בנימין בגין: תבוא הממשלה ותשנה, אבל אני חוזר לנושא הדיון מבחינתי, אדוני היושב ראש.
זאב בנימין בגין: אני חושב שאנחנו רואים לנגד עינינו חזרה מבורכת של תהליך שראינו אותו ב-1999.
זאב בנימין בגין: יתכן שעכשיו סוף סוף ימצא התקציב הראוי והשיטה הנכונה הקשורה לתקציב, לחיזוק המבנים ביישובים לאורך בקע ים המלח.
זאב בנימין בגין: טענתי בדיונים אחרים וביום הגנת העורף ביוזמתו של חבר הכנסת פרץ, יש לנו חובה מוסרית, חברתית לתושבים ביישובים האלה.
זאב בנימין בגין: חלקם, המבוגרים בהם הובאו למקומות האלה, לא ידעו מה הם.
זאב בנימין בגין: אני הייתי צעיר מאוד אז.
זאב בנימין בגין: לא ידענו לאן הם באים ואחר כך נוספו לכך הסכנות הביטחוניות.
זאב בנימין בגין: שם קטיושות, שם הפגזות סוריות ועכשיו אנחנו מבינים כבר כמה וכמה שנים שגם נוספה לזאת סכנה מיוחדת למבנים רעועים, אותם בנייני רכבת בייחוד, שנבנו בשנות ה-50.
זאב בנימין בגין: אני לא רוצה להרחיב לגבי הקושי הכלכלי.
זאב בנימין בגין: אני מקווה שאנחנו שם.
זאב בנימין בגין: אני מזכיר את הקשר בין ההחלטות הקרובות האלה, הקבינט אמור להתכנס בזמן הקרוב כדי לקבל החלטות כאלה, לסדרת רעידות האדמה אשר מתרחשת בימים אלה.
זאב בנימין בגין: זה עניין פסיכולוגי-ציבורי, ככה אנחנו עובדים, ככה המוח האנושי עובד.
זאב בנימין בגין: אני חוזר לאירוע של 99'.
זאב בנימין בגין: ב-1995 הייתה רעידת אדמה חזקה ביותר, אמנם בנואיבה.
זאב בנימין בגין: אמנם נהרגו רק, אם אפשר לומר כך, 20.
זאב בנימין בגין: הם לא היו אזרחי מדינת ישראל.
זאב בנימין בגין: מלון גני שולמית, הוסב לו נזק לא בר תקנה, אלא בהריסה, באילת, אבל לא קרה שום דבר, עולם כמנהגו נהג.
זאב בנימין בגין: רק ב-1999, שבועיים בלבד אחרי האסון הגדול של רעידת האדמה בטורקיה, לפחות 20,000 הרוגים ועקב הצילומים הישירים המופלאים של הילדה שירן פרנקו המוצאת מתוך ההריסות, ובהיות טורקיה באותם ימים החצר האחורית או חצר הבילוי של רבים מאזרחי ישראל, נוצר גל של תודעה.
זאב בנימין בגין: שבועיים אחרי זה התכנסה הממשלה, החליטה על הקמת ועדת השרים להיערכות לרעידות אדמה ובמסגרת ועדת השרים להיערכות לרעידות אדמה קמה הוועדה הבין-משרדית להיערכות לרעידות אדמה.
זאב בנימין בגין: אני מדגיש זאת רבותיי, כי כשאנשים לא זוכרים ולא מבינים, זה רק לפני 20 שנה.
זאב בנימין בגין: למרות כל הביקורת, צריך להמשיך לעשות.
זאב בנימין בגין: ההישגים הם נפלאים ומופלאים ב-20 שנה בלבד.
זאב בנימין בגין: שינוי התודעה, שינוי ההיערכות.
זאב בנימין בגין: נעשה הרבה.
זאב בנימין בגין: כמובן עוד הדרך ארוכה.
זאב בנימין בגין: האחריות למעשה הגדול הזה, בעיקרה היא פרי עבודתה או הברכות מגיעות לוועדה הבין-משרדית לרעידות אדמה.
זאב בנימין בגין: אני הייתי בדיונים רבים באופן יחסי בהיותי יושב ראש ועדת השרים להיערכות.
זאב בנימין בגין: נגעתי בדיונים האלה בעקיפין בהיותי במכון הגיאולוגי ומנהלו.
זאב בנימין בגין: העבודה היא ברוכה, האנשים באים בחפץ לב, מתכוננים, מדווחים ומתקדמים.
זאב בנימין בגין: למה ההקדמה הזאת הארוכה?
זאב בנימין בגין: אני ביקשתי מחבר הכנסת פרץ לכנס את ועדת המשנה אחרי שקראתי את הדוח של אבי מזרחי לגבי חלוקת הסמכויות בין רח"ל לבין פיקוד העורף.
זאב בנימין בגין: בכל הדוח הזה מצאתי את הביטוי - הוועדה הבין-משרדית להיערכות לרעידות אדמה, פעמיים, ובשני המקרים לא באזכור שיש בו תוכן אלא באזכור שקשור לעובדה הזאת.
זאב בנימין בגין: ראיתי אורגניגרמה.
זאב בנימין בגין: לא הבנתי את מקומה הצפוי, החדש, של הוועדה הבין-משרדית לרעידות אדמה.
זאב בנימין בגין: אני לא יודע אם האורגניגרמה היא חלק מהחלטת שר הביטחון באימוץ המסקנות, חלק מן המסקנות, ואני חשבתי שטוב בימים אלה לדון בכובד ראש במעמדה החדש עקב השינויים הארגוניים הצפויים כדי שחלילה מעמדה לא יפגע ותוכל לעשות כפי שעשתה את עבודתה ב-20 השנים הקרובות.
זאב בנימין בגין: אני מתנצל, אדוני היושב ראש, אני חייב לחזור לאותו דיון בוועדת הפנים.
זאב בנימין בגין: תודה.
עמיר פרץ: אני עכשיו אבקש משני ראשי הערים בקיצור לתת לנו את התחושות ולאחר מכן נעבור למצגות שהוכנו כאן.
עמיר פרץ: רח"ל הכינה כאן מצגת, אני מקווה לא ארוכה מדי, וכמובן אנחנו נבקש מהגורמים האחרים.
עמיר פרץ: פיקוד העורף ביקש לומר את דבריו ללא מצגת, אז אנחנו הפעם נוותר לך על המצגת, אבל שלא תהפוך את זה להרגל.
עמיר פרץ: בבקשה, יוסי בן דוד שהגיע יחד עם סגנו, דרור ללוש.
יוסי בן דוד: דרור ללוש נשאר בכוננות בטבריה.
עמיר פרץ: השארת אותו שם לתמוך את הבתים.
יוסי בן דוד: בוקר טוב לכם.
יוסי בן דוד: אדוני היושב ראש, אדוני יושב ראש ועדת המשנה, חברי כנסת, ידידי ראש העיר קריית שמונה.
יוסי בן דוד: את כל האנשים שאני פוגש כאן פגשתי גם במהלך השבוע, אנשי פיקוד העורף והחירום במשרד הפנים, ראש אגף חירום משרד הפנים והאנשים שמלווים אותנו, מד"א, משטרה, כולם, וזה בדיוק העניין.
יוסי בן דוד: ההגדרה או תפיסת הביטחון, רשות מקומית היא לבנת היסוד ועלינו מוטלת האחריות הזו להגיב ברגעים הראשונים, ואנחנו עם תרחיש הייחוס כפי שהציג לי אותו לפני שלוש שנים, ואמר פה חבר הכנסת בגין, הוא זקן חברי הכנסת עם רעידות.
יוסי בן דוד: הצהיר, ראשי הערים עם רעידות אדמה, עם תרחיש ייחוס, וטבריה חוותה בשמונה ימים האחרונים סדרה של 15 רעידות.
יוסי בן דוד: הן לא החזקות, 6 ומטה וטוב שכך, אבל צריך להבין גם את ההשלכות שיש לסדרה כזו.
יוסי בן דוד: ההשלכות על האוכלוסייה - למעלה ממחצית המבנים בטבריה נבנו לפני 1984-1985, התקן הזה.
יוסי בן דוד: יש שם גם מבנים שהם ללא שנת הקמה ואמרו פה קודם, שנבנו בשנות ה-60.
יוסי בן דוד: השיכונים, זה קיים לכל ערי השבר הסורי-אפריקאי.
יוסי בן דוד: יש לנו קוד, ממטולה ועד אילת, והשיכונים האלה שגם אני זכיתי, נולדתי בהם, שנבנו ושוכנו, של עמידר, מבנים של ארבע קומות שעומדים על קומות עמודים, על 'גפרורים', כולם בסכנת קריסה ולא צריך רעידת אדמה של 6 בסולם ריכטר או רעידת אדמה ארוכה והנזקים האלה הם נזקים מתמשכים.
יוסי בן דוד: יומיים אחרי שנבחרתי הייתה סדרה של חמש רעידות אדמה והמפגש הראשון עם רעידות האדמה היה כזה שאדוני, תתכונן, זה הדבר וזה מה שליווה אותי לאורך כל הכהונה שלי.
יוסי בן דוד: אנחנו ביקשנו פתרונות ובהתחלה זה היה עם סטופר למדוד איך מוציאים 500 תלמידים מבית ספר "כינר" בטבריה למרחב מוגן פתוח תוך פחות מ-30 שניות, משימה בלתי אפשרית.
יוסי בן דוד: יציאה המונית של ריכוז של אוכלוסייה מסכן את הילדים האלה יותר מהרעידה עצמה, בנפילות, חבלות או חלילה פגיעה כתוצאה מזה.
יוסי בן דוד: אחת הנקודות המרכזיות, ונאמר פה, יש לי הרבה בקשות ואמרתי את זה, עדיף את המיליארד שקלים האלה להשקיע עכשיו בחיזוק טבריה והערים האלה שטעונות חיזוק כלפי רעידות אדמה וחיזוק חברתי-כלכלי והגיע הזמן לסגור את הפערים האלה שהם לא רק ברעידות אדמה וביטחון, הם גם כלכליים, הם גם חברתיים.
יוסי בן דוד: גם שירותי הרפואה יותר טובים במרכז.
יוסי בן דוד: תמ"א/38 במתכונת הראשונה שלה זה החוק האנטי חברתי הכי אנטי חברתי שאפשר לחשוב עליו.
יוסי בן דוד: לחשוב ולדמיין שמישהו יבוא, יזמים יבואו וירוצו לצפון הארץ לחזק כי יש איום של רעידת אדמה, כשערכי הקרקע הם אפס, ועוד שורה של החלטות, אבל בסופו של דבר את הפיילוט ב-2014 לחיזוק מבנה של עמידר, אותו בלוק, ההגדרה שלו עשינו בטבריה.
יוסי בן דוד: מאז חיזקנו 96 - - -
עמיר פרץ: ומי מימן?
יוסי בן דוד: משרד השיכון ועמידר.
עמיר פרץ: אתה מדבר על דיור שהוא עדיין ברשות עמידר, לא פרטי.
יוסי בן דוד: והמעורב, והרשות שנכנסת פנימה, ורוב רוכשים ורוב שוכרים, אלה ההגדרות.
יוסי בן דוד: הטכניקה ידועה.
יוסי בן דוד: עשינו בכמה אופנים מבנים שונים והעניין היה מסגרת של 20 מבנים.
יוסי בן דוד: התחלנו בעשרה מבנים, זה עבר ל-20 מבנים בשנה.
יוסי בן דוד: יש תוכנית בקצב הזה לעד 2020 מבחינת תקציב, מאושר ואנחנו חלק ממנו.
יוסי בן דוד: העניין הוא שזה אפילו לא 5% מהמבנים, ויש אבסורד וכשהיו רעידות האדמה האלה והייתה החרדה והדאגה של התושבים מה עושים, לא לכולם יש ממ"דים.
עמיר פרץ: תן לנו מספרים.
עמיר פרץ: אחוזים זה בסדר.
עמיר פרץ: אנחנו רוצים לשמוע משפחות, בני אדם.
יוסי בן דוד: 1,000 מבנים זה סדר גודל שאנחנו מדברים עליו, והמבנים האלה של עמידר זה 500 שנמצאים כאן, מכפילים בשש.
יוסי בן דוד: זה סדרי הגודל, 3,000 משפחות.
יוסי בן דוד: עד עכשיו נתנו מענה ל-400 ואנחנו צריכים לתת לעוד בערך 3,000.
יוסי בן דוד: זוהי עיר של 50,000 תושבים ויש בה 38 בתי מלון וזוהי עיר תיירות, ומצד אחד אני אמור לקום ולייצג את העיר שלי ולומר בכלי התקשורת להשקיע עכשיו לפני שיהיה מאוחר מדי, אבל זו עונת התיירות ואני לא רוצה לייצר היסטריה גם בקרב התושבים ולא בקרב התיירים.
יוסי בן דוד: מה להסביר, שאנחנו יכולים להתמודד עם זה?
יוסי בן דוד: אנחנו יכולים להתכונן טוב יותר.
יוסי בן דוד: אני אומר לך אדוני היושב ראש שאנחנו מנסים, ולהשלים פערים.
יוסי בן דוד: פיקוד העורף שלח אותי לפני שנתיים לעשות קורס מפקדי נפות.
יוסי בן דוד: כשחזרתי מהקורס החשוב הזה, קורס שלושה שבועות, טירונות, אבל הטירונות הזו הביאה אותי חזרה העירה והציוד שרכשתי היה כפפות ודליים ומעדרים ומוטות מסקור שתומכות במבנים, וזה לא מה שרשות אמורה לעשות, וגנרטורים ועגלות חילוץ ולהביא למצב הזה שאנחנו מכשירים תלמידי כיתות י' להיות צוות חילוץ ואין תקציב לזה.
עמיר פרץ: לא קיבלת תקציב ייחודי לזה.
יוסי בן דוד: משרד הפנים העמיד תקציב ככל האפשר.
יוסי בן דוד: התקציב של אגף חירום משרד הפנים הוא לא כזה גדול והדרישות שלנו הן הרבה יותר גדולות.
יוסי בן דוד: אני אמור להפעיל רובעים.
יוסי בן דוד: המקלטים שלי מושלמים, אבל מה יעזרו לי מקלטים?
יוסי בן דוד: במצב של טילים נכנסים.
יוסי בן דוד: במצב של רעידת אדמה אנחנו צריכים ללמד את האוכלוסייה לצאת.
יוסי בן דוד: לא כולם מבינים את זה.
יוסי בן דוד: יש לי מערכות התראה בבתי ספר.
יוסי בן דוד: הבעיה הייתה שמערכות ההתראה פרצו.
יוסי בן דוד: עדכנו אותם.
יוסי בן דוד: עשינו את הפיילוט.
יוסי בן דוד: מוקד הרעש הוא צמוד לטבריה, כך שזמן ההתראה הוא אפס, וזו אחת הבעיות.
יוסי בן דוד: אנחנו לא יודעים כשמתחילה רעידת אדמה אם זה 3 בסולם ריכטר או 6 בסולם ריכטר.
יוסי בן דוד: אנחנו מחכים שיבואו הדיווחים של התקשורת אחר כך.
עמיר פרץ: לגבי המקלטים, אין מקלטים שהם מוגדרים כמקלטים שיכולים לעמוד ברעידת אדמה?
יוסי בן דוד: הם יכולים אבל אסור להיכנס אליהם ברעידת אדמה.
יוסי בן דוד: אני מקבל חמש שנים חמישה כוכבי יופי על המקלטים, מוכנים מאה אחוז, המקלטים הציבוריים.
יוסי בן דוד: הממ"דים נמצאים רק ב-35% מהבתים המשותפים.
עמיר פרץ: למה הממ"ד כן מתאים לרעידת אדמה?
יוסי בן דוד: נכנסים לממ"ד בדלת פתוחה.
יורם לרדו: הכי בטוח זה מה שהכי פתוח.
יורם לרדו: מה שהורג זה מבנים שקורסים ולא משהו אחר.
יורם לרדו: אם אין זמן, אז הכי בטוח להיכנס לממ"ד בתוך הדירה, להשאיר דלת פתוחה.
יורם לרדו: ליבת בטון היא הכי יציבה לצורך העניין בתוך מבנה.
עמיר פרץ: ומקלט לא.
יורם לרדו: מקלט הוא גם מאסיבי, אבל אם אתה כבר יכול להגיע למקלט - - -
עמיר פרץ: לא, אם זה מקלט עילי.
יוסי בן דוד: מקלט עילי לא פותר לך את הבעיה כי הוא מתחת לפני הקרקע.
יוסי בן דוד: אחת הנקודות המרכזיות, להדריך את האנשים לשינוי הקונספציה.
יוסי בן דוד: אנחנו עושים את האימונים.
יוסי בן דוד: תפיסת תרחישי הייחוס שלנו, מכלולים ומל"ח ומתרגלים כל הזמן.
יוסי בן דוד: היה כטב"מ אתמול והיה כטב"מ לפני חודשיים ששינה את התפיסה וכולם במקלטים והאזעקות פעלו מסביב בכל מקום.
יוסי בן דוד: ברעידת אדמה אין אזעקה.
יוסי בן דוד: האנשים מגיבים באותו רגע והתרחיש ייחוס והערכת הנפגעים משתנה לפי שעה.
יוסי בן דוד: אין מחקר שנעשה על רעידת אדמה שלא קראתי, כי זו המציאות שאני חי בה.
יוסי בן דוד: אני יודע ששעת הרעידה היא דרמטית.
יוסי בן דוד: היא משפיעה על כמות הנפגעים, על כמות חלילה ההרוגים והפצועים.
יוסי בן דוד: אם זה בזמן לימודים, אומר לך שכשהייתה רעידת אדמה ב-04:50 בבוקר והאינסטינקט הוא להתעורר מרעידת אדמה, לוקח כמה שניות להבין בכלל אם זו מציאות או חלום ומה סדר הפעולות, להעיר את האישה, לקחת את הילדים, תיכנסו לממ"ד, כי אני גר בקומה 7, תיכנסו לממ"ד, דלת פתוחה, להתלבש, לרדת למטה, לראות את הבלבול שאנשים היו נתונים בו ולהבין בסופו של דבר שאנחנו ברעידת אדמה, אנחנו לגורלנו, ואני אומר את זה לאזרחי ישראל ולתושבי העיר שלי.
יוסי בן דוד: אנחנו מבינים את זה, כי ההתנהגות של האוכלוסייה, ההתנהגות האזרחית בשניות הראשונות היא זו שקובעת.
יוסי בן דוד: אם אדם יבחר להישאר בבית, להמשיך לישון או לא להיכנס לממ"ד או לא להתחיל לרדת במדרגות ולא לצאת למרחב הפתוח, הפגיעה תהיה גדולה יותר.
יוסי בן דוד: אם זה קורה בזמן לימודים או בשעה 08:30 כשמתחיל יום לימודים, מה אנחנו עושים?
יוסי בן דוד: התרגול שעשינו היה להוציא את הילדים של הקייטנות.
יוסי בן דוד: הם באו לשוקו ולחמנייה.
יוסי בן דוד: תוציאו אותם בצורה מסודרת למרחב הפתוח.
יוסי בן דוד: זה מה שעשינו, 2,700 ילדים ביום חמישי.
יוסי בן דוד: יום אחרי רעידות האדמה אני ביקשתי להוציא את הילדים בצורה מסודרת, אז אנחנו משתדלים להיות מוכנים, להתפלל שלא יהיה, אבל להתכונן להכי גרוע, אבל אנחנו צריכים כלים.
יוסי בן דוד: צריכה להיות החלטת ממשלה עכשיו לחזק מבנים ממטולה, קריית שמונה, טבריה, בית שאן, צפת, לאורך כל הקו.
יוסי בן דוד: לעשות את זה עכשיו.
יוסי בן דוד: טבריה במפה המוגדרת, שימו לב לצבעים.
יוסי בן דוד: גם שבר יגור.
יוסי בן דוד: יגור זו לא רק צומת, זה שבר שמשפיע על טבריה ממערב.
יוסי בן דוד: טבריה עם היסטוריה של 2,000 שנים.
יוסי בן דוד: כל 100 שנה, זו לא סטטיסטיקה.
יוסי בן דוד: רואים שברים גיאולוגיים, רואים ארכיאולוגיה, יודעים בדיוק באיזה עוצמות הרעידות היו גם לפי ארכיאולוגיה.
יוסי בן דוד: 1837 הייתה רעידת אדמה משמעותית ודיברתם פה על צונאמי.
יוסי בן דוד: אני עד אתמול בבוקר מנסה להדחיק את זה, אבל אתמול התקשר אלי ד"ר אבי לאור, אמר לי, שים לב שזה לא רק רעידות אדמה.
יוסי בן דוד: מח"ט 7 בכל זאת.
יוסי בן דוד: אמר לי, יוסי, שים לב, זה לא רק רעידות אדמה.
יוסי בן דוד: 1837, מראים את התמונות עם הצונאמי שהיה בכינרת.
יוסי בן דוד: מה אמורים לעשות עם הנתונים, להכניס את התושבים שלי לחרדות?
יוסי בן דוד: להגיד להם שהממשלה דואגת?
יוסי בן דוד: אז שתתחיל לדאוג.
יוסי בן דוד: שיכפילו, ישלשו את התקציב לחיזוק בתים.
יוסי בן דוד: לחזק בתי ספר, לחזק מבנים.
עמיר פרץ: כלומר, הדרישה המרכזית שלך היום, חיזוק מבנים.
עמיר פרץ: ראית את ההבדל בין המבנים המחוזקים למבנים האחרים?
יוסי בן דוד: חד משמעית הבדל וזה העניין.
איילת נחמיאס ורבין: כאלה שחוזקו בתמ"א/38, יוסי?
יוסי בן דוד: לא תמ"א/38.
יוסי בן דוד: עלות חיזוק יחידה נע בין 100,000 ל-120,000 שקלים.
יוסי בן דוד: המספר ידוע.
עמיר פרץ: מה זו יחידה?
יוסי בן דוד: יחידת דיור אחת למשפחה.
יוסי בן דוד: אם יש בבלוק 12, אז זה יעלה 1.2 מיליון או 1.4 מיליון חיזוק של בניין ואז על הדרך גם סוגרים פערים ונותנים להם מרפסת או בונים להם ממ"ד.
יוסי בן דוד: משפרים את זה.