GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי בן דוד: המדינה מממנת, התושבים משתתפים, הרשות מוותרת על ההקלות ועל השבחה ומשלימה תקציב לפיתוח הסביבתי.
איל בן ראובן: יוסי, חיזוק מבנים בממ"ד זו יחידה אחת מבחינתך?
יוסי בן דוד: לא בכולם ניתן ממ"ד, אבל אני אומר, זו יחידה.
יוסי בן דוד: אם לא, אז המקלט, מה שנקרא המרחב המוגן של הבלוק.
יוסי בן דוד: אז אפשר לדאוג למקלט ולשפר.
יוסי בן דוד: הוא נמצא מעל לקומת הקרקע.
יוסי בן דוד: בבתי ספר זה עוד יותר דרמטי.
יוסי בן דוד: בית הספר הראשון שחוזק במדינת ישראל היה בטבריה, בשיטה החדשה, יחד עם משרד החינוך, אגף הבינוי אמרו, בית ספר בן 95 שנה, בית ספר ארליך.
יוסי בן דוד: אני אומר לכם שבית הספר, אם לא היינו מחזקים אותו, גם ברעידות האלה הרצפה והתקרה הייתה קורסת.
יוסי בן דוד: הפלג נאמבר ידוע, הטכניקה ידועה.
יוסי בן דוד: מה שצריך זה להכפיל את התקציב, לשלש אותו, להכפיל את כוח הקבלנים ולתת את המענה הזה שאנחנו לא יודעים אם הרעידה תהיה בעוד חמש דקות, חמישה ימים או חמש שנים, אבל כאן ועכשיו.
עמיר פרץ: תודה יוסי.
יוסי בן דוד: תודה לכם.
עמיר פרץ: בבקשה, חברי מלכה.
ניסים מלכה: בוקר טוב, לפני שאני אתחיל, אני רוצה להראות איזו מצגת של שלושה שקפים.
אינה בורשטיין: שלום לכולם, הצטרפתי לראש העיר של קריית שמונה, ניסים מלכה.
אינה בורשטיין: שמי אינה בורשטיין, אני המתכננת העירונית.
אינה בורשטיין: את הבעיה כולם מכירים.
אינה בורשטיין: הכנו פה את התמצית בדקה וחצי, של מה שאנחנו רוצים לבוא ולומר, שבשורה התחתונה אנחנו מחפשים שותפים ולכן אנחנו פונים לכל מי שיושב כאן.
אינה בורשטיין: (הצגת מצגת) הבעיה ידועה.
אינה בורשטיין: איפה שהסיכון לרעידות אדמה הוא הגבוה ביותר, שם אין תוכניות תמ"א/38 יזמיות.
אינה בורשטיין: יש תוכניות שמשרד השיכון מבצע לחיזוק מבנים, בעיקר איפה שיש רוב של דיור ציבורי.
אינה בורשטיין: אין תוכניות תמ"א/38, למה?
אינה בורשטיין: כי התוכנית הזאת בבסיס שלה, במהות שלה היא מאוד רגישה לערכי נדל"ן, אז זה היה ידוע מראש.
אינה בורשטיין: כבר ב-2005 התכנסה ועדת מנכ"לים ואמרה, התוכנית לא תעבוד בפריפריה, אבל מאז שכחו לקדם לזה פתרון.
אינה בורשטיין: דבר נוסף, במקרה אותן ערים זה גם ערים שנמצאות בסיכון גבוה לטילים והבעיות הן לא רק של מיגון מפני רעידות אדמה, הן גם מיגון מפני טילים.
אינה בורשטיין: אין ממ"דים.
אינה בורשטיין: בקריית שמונה אני חושבת שאפשר לספור את הממ"דים הבודדים שקיימים.
אינה בורשטיין: הם קיימים בעיקר בדירות צמודות קרקע, לא במבנים.
אינה בורשטיין: בסקר משנת 95', לא הצלחנו לעשות סקר מאוחר יותר, כשליש מהמבנים נמצאים ברמת סיכון.
אינה בורשטיין: בחלוף 20 שנים אפשר להגיד שהמספר הזה ככל הנראה קרוב יותר ל-50 והוא עולה.
אינה בורשטיין: אם לא נפעל היום, בעוד 20 שנה המספר הזה יעלה.
אינה בורשטיין: ברור מה יהיו הנזקים למשק, לכלכלה, לאוצר, לכולם.
אינה בורשטיין: זאת כמות של תושבים רק בקריית שמונה.
אינה בורשטיין: תכפילו את זה על טבריה כמו שדיברנו, על בית שאן, על כל הערים שיושבות על התפר.
אינה בורשטיין: ברור מה הנזקים הגדולים מאוד למשק וברור שהמדינה צריכה להכניס את היד לכיס.
אינה בורשטיין: לשמחתי היא כבר מבינה את זה.
אינה בורשטיין: יושבים פה המדינה.
אינה בורשטיין: בואו נחשוב מה הפתרונות שאפשר לעשות כדי באמת לקדם איזשהו פתרון.
אינה בורשטיין: בעצם רק לחדד איפה טמונה הבעיה.
אינה בורשטיין: אם אנחנו מסתכלים על השוואה בין אזורי ביקוש לפריפריה, העמודות מסמנות לנו את ערך הדירה.
אינה בורשטיין: במרכז הרווח היזמי מגיע בעצמו ל-21%, פשוט כי דירה נמכרת ב-2.5 מיליון, אז הם מצליחים להגיע לשם.
אינה בורשטיין: אצלנו כשדירה חדשה של 100 מטר נמכרת ב-900,000 שקל, מיליון שקלים, היזמים אפילו לא מצליחים להגיע ל-15%, לא מצליחים לקבל מימון.
אינה בורשטיין: מה אנחנו פונים לממשלה ומבקשים?
אינה בורשטיין: יש לנו פה איזשהו פער שאנחנו אמדנו אותו, הרשות להתחדשות עירונית ומשרד השיכון, זה המקום גם להודות, עושים מאמצים כדי למצוא פתרונות.
אינה בורשטיין: הפער הזה נאמד בערך ב-300,000 שקל ליחידה, זאת אומרת זה פער שברגע שנשלים אותו, זה מה שצריך לעזור לשוק בשביל לקדם את ההיתכנות הכלכלית אצלנו.
אינה בורשטיין: משרד השיכון היום כבר יודע לשים 100,000 שקלים.
אינה בורשטיין: אנחנו מדברים פה על איזשהו איגום משאבים.
אינה בורשטיין: לכל המשרדים יש את המשאבים שלהם ומפזרים אותם בכל מיני דרכים ברשויות בשביל לחזק.
אינה בורשטיין: אנחנו אומרים, בואו נמקד את זה במבני המגורים.
אינה בורשטיין: שם נמצאת רוב האוכלוסייה ושם נמצאת הבעיה.
אינה בורשטיין: זה גם המקום שלא מקבל תקציבים.
אינה בורשטיין: בתי ספר מחוזקים בתקציבי חינוך.
אינה בורשטיין: מגורים לא מתוקצבים בשום תקציבים כי חושבים שהשוק עושה את שלו, ואצלנו הוא לא עושה את שלו.
עמיר פרץ: זאת אומרת, הערכה שלך זה 200,000 שקל לדירה?
אינה בורשטיין: כ-300,000 לדירה כשאנחנו לוקחים בחשבון שתהיה גם איזושהי השתתפות של תושבים.
אינה בורשטיין: אנחנו גם לוקחים בחשבון שאחרי שיהיה פרויקט ראשון מוצלח, זה יפתח את התיאבון גם ליזמים וגם לתושבים.
עמיר פרץ: 300,000 שקל זה כולל ממ"ד.
אינה בורשטיין: כולל ממ"ד.
אינה בורשטיין: אנחנו באים ואומרים, אם משרד השיכון יודע לשים 100,000 שקלים לחיזוק המבנה, אולי גם משרד הביטחון יוכל לצאת בפרויקט שאומר - - -
עמיר פרץ: בואי, תחסכי לך את החלוקה ביניהם.
עמיר פרץ: תדברי על מה העלות.
עמיר פרץ: תחסכי לך את הניסיון לחלק.
אינה בורשטיין: אני כן חושבת שברגע שיהיו שם יותר שותפים, ככה אני מקווה יש יותר סיכוי שנצליח לקדם.
עמיר פרץ: צריך תקציב ייעודי לזה.
אינה בורשטיין: מבחינת מבנים ציבוריים, יש לנו 13 בתי ספר, שישה בתהליכים, שבעה עוד לא התחילו.
אינה בורשטיין: אין לנו סקר של מוסדות ציבור, ורמת הסיכון שלהם, גם תקציב שחסר לנו.
ניסים מלכה: תודה, אינה.
ניסים מלכה: אני כן רוצה להוסיף ולומר שהיו שלוש רעידות אדמה בשבת האחרונה בקריית שמונה וראיתי את הבלבול שהיה בתושבים.
ניסים מלכה: למה זה קורה בלבול?
ניסים מלכה: כי זו עיר שכל הזמן כשיש קריאת התראה, ישר רצים למקלטים.
ניסים מלכה: לא ידעו מה לעשות, לרדת למקלט, להישאר בבית.
ניסים מלכה: הבלבול היה ואז כמובן אנחנו מייד יצאנו עם הסברה גם בפייסבוק העירוני, גם בקשר מול המוסדות כדי להסביר שזה שונה לגמרי.
ניסים מלכה: אנחנו מחוברים חזק מאוד גם עם משרד הפנים, גם פיקוד העורף, גם פיקוד צפון.
ניסים מלכה: כולם מעורבים בתוך העיר ועושים כמעט יום יום.
ניסים מלכה: אנחנו מתעסקים בנושאים האלה עוד לפני שהייתה רעידת אדמה וגם אחרי שקורית רעידת אדמה אנחנו כולנו מתעסקים בזה.
ניסים מלכה: רק לצורך העניין כדי שנוכל להקל על השעות הראשונות, שהשעות הראשונות הן הכי קשות.
ניסים מלכה: אם חס ושלום קורה משהו ברעידת אדמה, גם אנחנו רוצים לקבל כוחות חילוץ.
ניסים מלכה: אנחנו לקחנו את החבר'ה של ישיבת ההסדר וגייסנו אותם לצורך העניין ושלחנו אותם לקורס מיוחד של פיקוד העורף כדי להיות המחלצים הראשונים.
ניסים מלכה: עשו את הקורס וכך אנחנו כל שנה מוסיפים עוד בחורים חדשים כדי שיהיו מוכנים.
ניסים מלכה: אנחנו צריכים אותם לשעות הראשונות למקרה שיהיה צורך.
ניסים מלכה: מה שיוסי אמר, אין לי מה להוסיף יותר כי זה אותם דברים שגם נוגעים לקריית שמונה, אבל מה שלי מפריע ואני אומר את זה גם למשרד השיכון, עם כל זה שמשרד השיכון מאוד משקיע הרבה כסף עכשיו בקריית שמונה, גם התוכנית הנקודתית וגם מה שקורה היום בעיר.
ניסים מלכה: מפריע לי שמחלקים בין דם לדם.
ניסים מלכה: אני לא יכול לקבל את זה ואני כל פעם טוען.
ניסים מלכה: לא יכול להיות שבניין שיש בו רוב שוכרים הוא זוכה לקבל את החיזוק.
ניסים מלכה: הבניין השני שלידו, שיש רוב רוכשים, לא מגיע להם לקבל חיזוק, זאת אומרת, הם יכולים למות.
ניסים מלכה: אין בעיה, הם יכולים להיקבר מתחת לאדמה.
ניסים מלכה: למה האפליה?
עמיר פרץ: אתה מתכוון רוב שוכרים בדיור הציבורי, לא שוכרים בדיור הפרטי.
ניסים מלכה: אני מדבר על הציבורי.
ניסים מלכה: לא לדבר על זה שיש לנו 1,200 חדרי ביטחון בקריית שמונה שנבנו.
ניסים מלכה: אלה חדרי ביטחון שנבנו בשכונות הוותיקות.
ניסים מלכה: מה שקורה, כל המבנים האלה, בגלל שהם נבנו כחיבור למבנה ישן, חדרי הביטחון שקעו והתנתקו מהמבנים.
ניסים מלכה: צריך לחזק אותם.
ניסים מלכה: הם טובים גם לרעידת אדמה וגם טובים לירי.
ניסים מלכה: המבנים האלה הם לא יעילים היום.
ניסים מלכה: הם לא מגנים.
ניסים מלכה: זה 1,200 חדרי ביטחון שיש בעיר שהם לא יעילים, לא יכולים להשתמש בהם בכלל, לכן הכיוון הוא להשקיע יותר עכשיו לפני שחס ושלום יעלה יותר יקר אם יקרה איזה אסון.
ניסים מלכה: תודה.
יוסי בן דוד: אדוני היושב ראש, רק משפט אחד השלמה.
יוסי בן דוד: דיברתי על בתי ספר.
יוסי בן דוד: בטבריה יש סקר כזה שעשינו ב-2014, מבנים שלוש קומות וכן הלאה.
יוסי בן דוד: אחת התופעות מה-14-15 רעידות האדמה והסדקים המצטברים שהיו ברחבי העיר ומה שבלט זה גם מבנים חד קומתיים.
יוסי בן דוד: מתוך 100 גני ילדים שיש לי ברחבי העיר, עד עכשיו סרקנו משהו כמו 40% או 50%.
יוסי בן דוד: יש גם 10-11 גני ילדים.
יוסי בן דוד: גני הילדים לא היו בתפיסה של רעידת אדמה עד כה.
יוסי בן דוד: 11 גני ילדים, סדקים משמעותיים עם קריסה.
יוסי בן דוד: זו אחת הבעיות המרכזיות.
יוסי בן דוד: אנחנו מדברים על מבנים, מבנים, מבנים.
עמיר פרץ: מס רכוש מפצה את המבנים הפרטיים שנסדקים?
יוסי בן דוד: אנחנו עוד לא שם.
יוסי בן דוד: זה סדק.
יוסי בן דוד: לא מכוסה, מה פתאום, אתה לבד תתמודד.
יוסי בן דוד: גם בתפיסה של בתי ספר, מינהל תשתיות לא מכיר.
יוסי בן דוד: אדוני היושב ראש, עוד משהו, זה התשתיות ההיקפיות.
יוסי בן דוד: ברעידות אדמה מצטברות גם בעוצמה של 3-4 יש התפרקות של חומות, קירות תומכים, כבישים, ממערכות מים וביוב.
עמיר פרץ: אוקי, תודה.
אמיר יהב: אני אמיר יהב, מנהל ועדת ההיגוי הבין-משרדית להיערכות לרעידות אדמה ברח"ל.
אמיר יהב: לפי מה שהתבקשנו, הכנו מספר שקפים להציג את המסגרת להיערכות.
אמיר יהב: נתחיל מהמסגרת להיערכות לרעידות אדמה.
אמיר יהב: בהמשך למה שאמר חבר הכנסת בני בגין, אלה המספרים שמדינת ישראל החליטה להיערך אליהם מבחינת נזק במבנים.
אמיר יהב: אומרים שבסביבות 29,000 מבנים עם נזק כבד או הרוסים, 290,000 מבנים עם נזק קל ובינוני, 7,000 הרוגים, 8,600 פצועים בינוני וקשה.
איילת נחמיאס ורבין: זה תרחיש שנבנה לפי - - - ?
אמיר יהב: זה לא תרחיש.
אמיר יהב: זאת החלטה שהממשלה החליטה להיערך אליה.
אמיר יהב: אלה המספרים שאנחנו רוצים להיערך.
אמיר יהב: זה לא אומר שזה מה שיקרה.
אמיר יהב: אנחנו לא יודעים מה יקרה.
אמיר יהב: אנחנו אומרים שלזה רוצים להיערך.
אמיר יהב: נשאלנו על שינויים, אם יש שינויים.
אמיר יהב: אין שינויים מהדיון הקודם, אבל מה שכן אנחנו יכולים להציג זה מתחבר למה שנאמר פה על ידי ראש עיריית טבריה.
אמיר יהב: אנחנו נערכים לנזק גם בתשתיות, בחשמל.
אמיר יהב: אני לא אקרא את הכול כי אני חושב שאין שינויים.
אמיר יהב: בדיון הקודם זה הוצג, אבל יש בהחלט היערכות לנזקים בתשתיות.
איילת נחמיאס ורבין: רגע, מתי היה הדיון הקודם?
אמיר יהב: לפני מספר חודשים.
אסף דורון: איפה, אצלנו בחוץ וביטחון?
אמיר יהב: כן, כן.
אסף דורון: רעידות אדמה?
אסף דורון: שנה וחצי.
איילת נחמיאס ורבין: כשאומרים פה אנשי הוועדה שלא היה דיון, אני נוטה לסמוך על הזיכרון הארגוני שלהם, כי אני אגיד לך, כי מה שכתוב במצגת הזאת ככל שהיה הדיון הזה, להבין מה כן נעשה ומה בוצע, אם היה דיון.
קריאה: היה בוועדת הפנים.
איילת נחמיאס ורבין: זה הגיוני.
איילת נחמיאס ורבין: זו לא אותה ועדה פשוט .
אמיר יהב: נזק בתשתיות - לזה אנחנו נערכים לנזק בתשתיות.
אמיר יהב: זו המסגרת להיערכות שנקבעה.
איילת נחמיאס ורבין: אתה יכול רגע לחזור ליבשה?
יעל כהן-פארן: האם לקחתם בחשבון אירוע חומרים מסוכנים שינבע מרעידות אדמה?
אמיר יהב: כן.
יעל כהן-פארן: לא ראיתי.
עמיר פרץ: היה לפני חצי שנה.
יעל כהן-פארן: היה אנרגיה.
עמיר פרץ: חבר'ה, תנו לו להתקדם לפי הסדר שלו.
עמיר פרץ: כל מי שיש לו שאלה, שירשום, אחרת אנחנו לא מסיימים.
אמיר יהב: אני מתחבר למה שנאמר פה כמובן בנושא של בניה ותיכף אני אעשה איזשהו זום אין לאירוע שרלוונטי לצפון.
אמיר יהב: אני רוצה להגיד פה קצת איזושהי תמונת מצב של באמת מה קרה מה-4 ביולי עד לפני יומיים שזו פעם אחרונה שבדקתי את המערכת.
אמיר יהב: היו בערך 200 רעידות אדמה, מתוכם הורגשו בערך עשר.
אמיר יהב: אנחנו לא מתעלמים מהצבר של רעידות האדמה כי יש לו משמעות.
עמיר פרץ: 200 רעידות אדמה באותו אזור?
אמיר יהב: כן, כולן באותו אזור.
אמיר יהב: אם אנחנו מתקדמים בצפון, וזה בהמשך למה שאמרו פה ראשי הרשויות, הניתוח של הערים בצפון זה שאנחנו נמצאים ב-1871 מבנים שזקוקים לחיזוק לרעידת אדמה.
אמיר יהב: זה לא מיגון.
אמיר יהב: הממ"דים לא נותנים את המענה תמיד.
אמיר יהב: לפעמים כן ולפעמים לא, זה תלוי במבנה וזה תלוי בקרקע, ואנחנו מתייחסים פה רק למבנים שהם בני שלוש עד שש קומות שזה רוב המבנים ברשויות האלה.
אמיר יהב: כמובן שיש עוד מבנים שהם יותר נמוכים, שהם לא נמצאים פה.
יוסי בן דוד: מתי עשיתם, לפי איזה סקר, של איזו שנה?
אמיר יהב: שנתיים.
יוסי בן דוד: חיזקנו חלק.
אמיר יהב: אנחנו נמצאים בפער גדול מאוד, אדוני היושב ראש, בין מה שצריך לבין - - - .
עמיר פרץ: יש לכם הערכות תקציביות?
אמיר יהב: ועדת ההיגוי הציגה ומנסה לקדם תוכנית לא רק על הצפון אלא תוכנית לכל הארץ שהיא מדברת על תקציב שהמדינה צריכה לשים, לדעתנו לפחות של 3.9 מיליארד שקל לעשר שנים.
אמיר יהב: התוכנית היא תוכנית מסודרת וברורה.
אמיר יהב: לא התבקשנו להציג אותה ולכן היא לא פה, אבל אני יכול כן לדבר אתכם ולהציג את הנושא של כמה יעלה לנו לא לעשות את התוכנית הזאת או לא לשים את היד בהיערכות.
אמיר יהב: לפי העבודה שמשרד האוצר עשה, אנחנו מדברים על עלות צפויה של 90 מיליארד שקל של נזק וזה לא כולל עלויות רפואיות, לא כולל פגיעה בתשתיות, לא כולל עלות בינוי הריסות ופגיעה באיכות הסביבה וכדומה.
אמיר יהב: אנחנו מדברים רק על הפסד של תוצר עסקי במשך שנה בשל נפגעים ומפונים, שזה עומד על 11.55 מיליארד ועל עלות שיקום מבנים שעומדת על סך של 77.3 מיליארד שקל, זאת אומרת שאם אנחנו מסתכלים על עלות של 3.9 מיליארד לעשר שנים, זה כסף קטן לדעתנו לפחות, עמדת ועדת ההיגוי במשרד הביטחון.
אמיר יהב: זה כסף קטן לעומת מה שנצטרך להשקיע אחרי רעידת אדמה חזקה.
עמיר פרץ: אתם מדברים על 3.9 מיליארד לכל מדינת ישראל?
אמיר יהב: זה הסכום לצפון ולאילת.
יוסי בן דוד: טבריה לבד זה מיליארד שקלים.
אמיר יהב: אני אסביר גם מה ההיגיון של המספרים האלה ולמה אני מדבר רק על הפריפריה.
עמיר פרץ: בהתחלה אמרת שמתייחסים לכלל המדינה ואז ננקב מספר.
עמיר פרץ: היה ניתן לחשוב שאולי אתה מדבר על מספר לכלל המדינה.
אמיר יהב: לא, לא, אני אסביר, וזה מתחבר למה שנאמר פה על תמ"א/38.
אמיר יהב: תמ"א/38 בפריפריה היא לא כלכלית והיא כמעט ולא מתבצעת.
אמיר יהב: זאת האמת.
אמיר יהב: היא טובה למרכז ושם גם יושבת רוב האוכלוסייה, והיא מכסה והיא טובה למרכז, אבל יש לנו פערים וכשאני אומר על הפריפריה, המבנים שאני מדבר עליהם, גם בדרך כלל אין להם מיגון, זאת אומרת, אין להם ממ"דים, לרוב המבנים האלה.
אמיר יהב: התוכנית שאנחנו מדברים עליה היא גם חיזוק לרעידות אדמה וגם מיגון.
אמיר יהב: זה לא אותו דבר.
אמיר יהב: הממ"דים לא תמיד מחזקים את המבנים.
אמיר יהב: לפעמים הם אפילו עושים נזק.
איל בן ראובן: אז רגע, רק תסביר, ה-3.9 מכסים את שני האיומים, רעידת אדמה ומלחמה?
אמיר יהב: כן, הוא גם למיגון והוא גם לרעידת אדמה, אז זה לגבי המספרים ששאלתם.
אמיר יהב: לגבי ועדת ההיגוי להיערכות לרעידות אדמה ליעדים שאנחנו קבענו - הבטחת עמידות הבנייה החדשה, חיזוק מבנים קיימים.
אמיר יהב: השאלה מה אנחנו עשינו?
אמיר יהב: באמצע 2017 אנחנו יצאנו עם התקן הישראלי לחיזוק מבנים, שלא היה לפני כן, אבל זה כבר מאחורינו.
אמיר יהב: יצאנו עם תקן ישראלי לחיזוק מבנים.
אמיר יהב: הוא תקן מחייב לפי חוק.
אמיר יהב: הוא נמצא כבר בתוך התקן עצמו, שיפור מוכנות ויכולות מענה של המדינה ויכולות ביצוע הערכת נזקים מהירה.
אמיר יהב: לגבי שיפור המוכנות, זה קריטי.
אמיר יהב: נכון שאנחנו מדברים פה הרבה על חיזוק מבנים, אבל בסוף הפער בכל המדינה, אנחנו מדברים על 80,000 מבני מגורים שצריכים חיזוק, מתוכם עד עכשיו חוזקו 2,000 בערך.
יעל כהן-פארן: זה כולל את כל המדינה, כולל תמ"א/38.
אמיר יהב: זה כולל תמ"א/38.
אמיר יהב: מבני ציבור – יש בערך 4,600 מבני ציבור שמתוכם חוזקו עשרות בודדות.
יעל כהן-פארן: כמה מהם באזורים המועדים?
אמיר יהב: אני לא זוכר את המספרים, כמה בדיוק.
יעל כהן-פארן: בתי ספר וכאלה - - -
אמיר יהב: הפער הוא עצום ולכן אנחנו חייבים להיות טובים מאוד במענה.
עמיר פרץ: חיזוק המבנים שהיה עד כה, אם אתה אומר שרק עכשיו קבעתם תקן ישראלי, איך הם בדיוק חוזקו?
עמיר פרץ: שלא יהיה מצב שעכשיו יסתבר שהם לא עומדים בתקן הישראלי.
אמיר יהב: עם תקן אירופאי.
אמיר יהב: השתמשו בתקנים אירופאיים כי לא היה תקן.
עמיר פרץ: הוא עומד בתקן החדש שלכם?
אמיר יהב: זה לא זהה אבל זה מותאם.
אמיר יהב: התקן האירופאי הוא טוב מספיק.
אמיר יהב: מה שאנחנו עשינו בנושא של המענה, בשנתיים האחרונות מבערך מרץ 2016 אנחנו התחלנו להיערך בצורה משמעותית.
אמיר יהב: גם עשינו תרגיל באמצע 2017.
אמיר יהב: כל הגופים במדינה נערכו.
אמיר יהב: עודכנה התפיסה הלאומית להיערכות המדינה לרעידות אדמה ועוד תפיסות שנלוות לנושא הזה.
אמיר יהב: תורגלו הפעולות שצריכה לעשות המערכת כולה לתאום לאירוע רעידת אדמה וצונאמי, דרך אגב.
עמיר פרץ: תן לי רק תשובה בבקשה לגבי גשרים ונסיים את הפרק של הדיווח.
עמיר פרץ: אני מבין שלפי הדוח יש 17 גשרים שהוגדרו כגשרים ברמת סיכון גבוהה מאוד, שמתוכם חוזקו רק שניים.
איילת נחמיאס ורבין: 17 או 76?
עמיר פרץ: אני מדבר על מה הוגדרו כחירום מיידי.
איילת נחמיאס ורבין: שזה כששולחים אנשים לשטח פתוח, וממילא אנשים עשויים להיות בכבישים.
עמיר פרץ: אתה יודע?
עמיר פרץ: אם לא, תן תשובה לוועדה יותר מאוחר.
אמיר יהב: ניתן תשובה לוועדה יותר מאוחר.
עמיר פרץ: טוב, תודה.
עמיר פרץ: בבקשה, גבירתי.
איילת נחמיאס ורבין: באופן אבסורדי צריך לומר, הוועדה הזאת, ועדת המשנה לעורף עוסקת רוב הזמן מטבע הדברים, בגלל שאנחנו בוועדת חוץ וביטחון, מטבע הדברים אנחנו עוסקים בעיקר בסוגיות ביטחוניות פר אקסלנס.
עמיר פרץ: לא, לא, אנחנו מנהלים מעקב קבוע אחרי נושא רעידות אדמה.
עמיר פרץ: כבר קיימנו מספר דיונים.
איילת נחמיאס ורבין: אני מסכימה איתך, אבל רוב הדיונים שלנו במיוחד בשנה האחרונה, אדוני יושב הראש, עסקו מטבע הדברים בבעיית המיגון בצפון ובדברים האלה, ובאופן טבעי, והזכיר את זה לדעתי ראש עיריית טבריה, הציבור הישראלי יודע איך להתארגן במצב של אזעקה כתוצאה מירי טילים, שלא נדע.
איילת נחמיאס ורבין: מה הכי מדאיג מהדיון הזה, אגב, גם מחומרים שאני קראתי, כי תחשבו כמה דוחות של מבקר המדינה כבר היו בנושא רעידות אדמה.
איילת נחמיאס ורבין: בסופו של דבר הדבר הכי מדאיג הוא הכאוס.
איילת נחמיאס ורבין: זה גם מתייחס למה שאמרתי קודם בנושא הצונאמי ותיכף אני אזכיר משהו בעניין הזה.
איילת נחמיאס ורבין: אגב, אני אוסיף לך עוד מידע, אדוני יושב הראש, שאני לא יודעת אם אתה יודע, אבל המרכז להעצמת האזרח שעוקב אחר מימוש תקציבי הממשלה, אחד מהתקציבים הכי בלתי מנוצלים הוא תקציב המוכנות לרעידות אדמה.
איילת נחמיאס ורבין: זה מהדוח האחרון שלהם בשנה החולפת, ב-2017.
איילת נחמיאס ורבין: אחד התקציבים הכי פחות מנוצלים זה התקציב של מוכנות לרעידות אדמה ובגלל זה גם השאלה שלך בנושא הגשרים היא מאוד מדויקת, מדוע?
איילת נחמיאס ורבין: משום שאנחנו שולחים אנשים לשטח פתוח ואנחנו יודעים מה מצב הגשרים, יודעים מה מצב הכבישים.
איילת נחמיאס ורבין: אני רוצה לבקש ממך עוד דבר.
איילת נחמיאס ורבין: הדיון הזה מטבע הדברים הוא דיון פתוח, אבל לרעידות אדמה במדינת ישראל יש גם היבטים ביטחוניים שאני חושבת שאנחנו נצטרך לייחד להם דיון סגור בוועדת המשנה לעורף ואני חושבת שזה נושא מאוד חשוב.
איילת נחמיאס ורבין: אנחנו חייבים להיות ערים לו.
איילת נחמיאס ורבין: עכשיו אני רוצה רגע לעבור להיבטים האזרחיים של הדיון הזה.
איילת נחמיאס ורבין: זה ברור לכולנו שיש פה אפליה מאוד קשה.
איילת נחמיאס ורבין: מדובר ביישובים שמצבם לא מאוד טוב, שנמצאים ממש על השבר.
איילת נחמיאס ורבין: אנחנו יודעים שתוכניות התמ"א נכשלו.
איילת נחמיאס ורבין: אגב, צריך לבדוק האם באמת המבנים חוזקו על פי הסטנדרטים, כולל על פי התקן האירופאי.
איילת נחמיאס ורבין: אנחנו יודעים שגם בדברים האלה כבר התגלו בעיות, כלומר, גם מבנים שחוזקו על פי תמ"א/38 לא בהכרח חוזקו כפי שהיה צריך ועל פי התוכניות, ומי שרואה, אגב, מבנים באמת של הדיור הציבורי, זה נורא ואיום לראות איך הם מחוזקים במן מוטות ברזל מלמטה.
איילת נחמיאס ורבין: זה דבר מזעזע.
איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שהדבר שאנחנו צריכים לעשות הוא לדרוש עכשיו איזשהו טיפול נקודתי, כלומר, התקציבים שדיברה עליהם רח"ל, של ה-3.9 מיליארד שקלים לאורך עשר שנים, ושוב, אנחנו כאן מתמודדים עם ה-5 מיליארד, תוכנית בנושא מוגנות הצפון שכל הזמן צריך להזכיר אותה, כי למרות שמדברים על זה שזה יאושר בקבינט ביום שני, אנחנו יודעים שכל זמן שזה לא אושר אנחנו לא נסלח, וכל זמן שזה לא הושקע, זה לא בוצע, אבל כשאנחנו מדברים במונחים של הסכומים האלה, אנחנו יודעים שזה לא דבר מיידי.
איילת נחמיאס ורבין: לעומת זאת, יש דברים בהקשר גם של קריית שמונה, גם של טבריה, גם של בית שאן, בוודאי של שבר יגור ששם יש היבטים גם של חומרים מסוכנים מאוד לא פשוטים ואנחנו יודעים שהלחץ סביב הדבר הזה הוא גדול.
איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת שאנחנו צריכים לדחוק כרגע במשרדי הממשלה להביא הצעה לוועדה בנושא של טיפול נקודתי, אגב, לדיון באמת שצריך להיות משותף עם ועדת הפנים, כי למשל לוועדת הפנים לא דווח מה נעשה בקרן להתחדשות עירונית, שיש שם משאבים והיה אמור להיות דיווח באפריל האחרון, שעסק בחיזוק מבנים, שהיה אמור לתת אינפורמציה ומידע מה נעשה בעניין הזה.
איילת נחמיאס ורבין: יש כסף, אדוני יושב הראש, אנחנו רק לא מבינים איך הוא מושקע ולכן אנחנו חייבים עוד דיון בעניין הזה.
איילת נחמיאס ורבין: כאמור, העניין הקריטי פה הוא הטיפול הנקודתי.
איילת נחמיאס ורבין: אני רוצה לומר מילה אחרונה בנושא הצונאמי.
איילת נחמיאס ורבין: למה התייחסתי קודם לדבריו של יושב הראש של הוועדה בעניין הצונאמי?
איילת נחמיאס ורבין: כי א', אני גרה בתל אביב ובפעם הראשונה שאני ראיתי את מסלול הצונאמי, אני אמרתי לעצמי, רגע - - -.
איילת נחמיאס ורבין: אני, אגב, מחזיקה באופן צמוד מומחה לגיאופיסיקה, אחד הפרופסורים הכי בכירים בארץ.
איילת נחמיאס ורבין: הוא חבר של בעלי וכל רעידת אדמה הכי קטנה הכי מתקשרת אליו, למה?
איילת נחמיאס ורבין: כי א', רציתי לדעת מה ההסתברות האמיתית לצונאמי, ו-ב', האם זאת הדרך הכי טובה להיערך לצונאמי.
איילת נחמיאס ורבין: הצונאמי האחרון שהיה, אגב, אדוני יושב הראש, היה 40 סנטימטר בעכו.
איילת נחמיאס ורבין: אנחנו צריכים להבין שבסוף ראשי הרשויות במצוקה והם אומרים לעצמם, מה יקרה אם באמת יהיה צונאמי?
איילת נחמיאס ורבין: אז אני שם שלטים.
איילת נחמיאס ורבין: האם זאת הדרך הכי נכונה בכלל להיערך לצונאמי?
איילת נחמיאס ורבין: האם זה לא ייצור הרבה יותר כאוס ברחובות וכתוצאה מזה בכלל יפגעו אנשים?
איילת נחמיאס ורבין: הפחדה אני שמה בצד כי עם כל הכבוד, על ראשי הרשויות מונחת המון אחריות ולא תמיד הסמכות המתאימה ולא תמיד המשאבים, אבל מה שאנחנו צריכים לשאול את עצמנו באמת, זה האם אנחנו מכינים את הציבור שלנו בצורה הנכונה, כי שוב, ציבור שערוך ומוכן לירי טילים, לא בהכרח מוכן וערוך לרעידות אדמה, ולזה התייחסו ראשי הערים קודם, ולכן אני מבקשת ממך דיון נוסף בהיבטים הביטחוניים, תוכנית לטיפול נקודתי שתובא לכאן במהרה, כולל טיפול בנושאים שאנחנו לא לגמרי סגורים עליהם שהם מטופלים בצורה הכי טובה מבחינת המודעות של הציבור, של יציאה לשטחים פתוחים וכו'.
איילת נחמיאס ורבין: תודה רבה אדוני יושב הראש.
עמיר פרץ: רגב.
אלי רגב: אני אגיד מה בעצם נעשה מבחינתנו ברמה הארצית.
אלי רגב: למשרד הפנים אחריות ישירה על כל התוצאות של רעידת האדמה, שחלקן זה הטיפול בחללים וטיפול בקליטת האוכלוסייה שתישאר חסרת קורת גג.
אלי רגב: בעניין הזה אל מול המסגרת להיערכות כפי שנקבעה פה על 170,000 עקורים חסרי קורת גג, יש לנו כ-400,000 מקומות מאותרים, סגורים בכל דרך.
אלי רגב: מהבחינה הזאת הם כמובן נשענים ברובם על מערכת החינוך אבל לא רק, ומבחינתנו יש מענה מלא כרגע למסגרת להיערכות בעניין של מציאת קורת גג חלופית עד לתהליך השיקום.
עמיר פרץ: מי אמר לך שבתי הספר יעמדו?
אלי רגב: יש לנו יתירות משמעותית, פי 2, אז אני מניח שלא תהיה בעיה.
עמיר פרץ: אתם מעריכים שבכל מקרה יהיו מספיק בתי ספר יציבים כדי לקלוט אוכלוסייה?
אלי רגב: א', זה לא רק בתי הספר, אבל אנחנו מעריכים שכן.
אלי רגב: מול 4,500 מוסדות חינוך אנחנו פועלים בכ-1,300 מוסדות חינוך, בתי ספר, עוד כ-100 בתי מלון, כך מהבחינה הזאת זה נותן מענה לכ-400,000 איש לפי המסגרת להיערכות שנקבעה זה 170,000, כך שברמה הארצית הפתרון קיים.
אלי רגב: לגבי ציוד, אותה אוכלוסייה שתהיה חסרת קורת גג, אנחנו גם צריכים לספק לה ציוד.
אלי רגב: אני יכול להגיד לך אדוני, שכמו חלק מהאנשים פה הייתי במספר אסונות בעולם, גם במקסיקו, גם בנפאל, בטורקיה.
אלי רגב: אני חושבת שמדינת ישראל מהבחינה הזאת ערוכה היטב בהקשר של אספקה של ציוד לאותה אוכלוסייה שתהיה חסרת קורת גג ואנחנו כרגע בעיצומו של רכש כדי להשלים.
אלי רגב: אנחנו נעמוד על כ-330,000 ערכות, שזה כולל שקי שינה ומזרונים, ויש לנו כ-10,000 אוהלים חדשים שנמצאים כרגע במחסנים.
אלי רגב: מהבחינה הזאת הציוד הזה ישנו, פרוס על 22 מחסנים בכל הארץ.
אלי רגב: יותר מזה, לקחנו רשויות שמועדות לפורענות כמו למשל אילת שעשויה להתנתק, בנינו לה מחסן ייחודי גם בתוך העיר וגם מחוץ לעיר, בערבה תיכונה, כדי לתת מענה מלא למקרה ויקרה דבר זה או אחר.
אלי רגב: כנ"ל אנחנו עושים לטבריה וכנ"ל אנחנו עושים לצפת.
אלי רגב: יש לנו מחסן ארצי גם בכרמיאל שיגבה את העניין הזה.
עמיר פרץ: מה עם קריית שמונה?
אלי רגב: כולל קריית שמונה.
ניסים מלכה: יש לנו מחסן, הם הקימו אותו עכשיו.
אלי רגב: לגבי הנושא החללים - 7,000 חללים לצורך העניין, אנחנו בנינו מערכת משותפת לרשויות המקומיות יחד עם משרד הרווחה, משרד הבריאות וגורמים נוספים רלוונטיים ולמעשה אנחנו מפעילים 14 תחנות ריכוז חללים בכל הארץ יחד עם המחלקה לזיהוי פלילי, משום שהזיהוי בסופו של דבר יעשה ברובו באופן מדעי ולא באופן של זיהוי אישי.
אלי רגב: כל תחנות ריכוז החללים האלה אומנו לאורך השנים, כולל השנה שאימנו בפעם הראשונה גם במגזר הערבי, תחנת ריכוז חללים בשפרעם.
אלי רגב: יש לנו שתי תחנות ריכוז חללים שיודעות לעבוד במיידי, זאת אומרת, אם קורה אפילו אסון כמו נפילה של מטוס לצורך העניין ומדובר במאות הרוגים, אנחנו יודעים לתת פתרון מיידי בהקשר הזה.
אלי רגב: המפעלים הביטחוניים שאנחנו אמונים עליהם עברו רגולציה מבחינתנו, כל המפעלים של מערכת הביטחון שאנחנו אמונים על רישוי שלהם.
אלי רגב: אנחנו בודקים אותם כבר ארבע שנים במוכנות לרעידות אדמה משום שהם מפעלים עם סיכון יתר גם בתחום הנפצים, גם בתחום של החומרים המסוכנים.
אלי רגב: מהבחינה הזאת אנחנו עושים רגולציה הדוקה כחלק מהתניה במתן רישיון עסק.
אלי רגב: לגבי הכנת הרשויות עצמן, גם לגבי הרשויות בכלל אנחנו מיפינו כ-21 רשויות כמו שמניתי, אילת, צפת, קריית שמונה וכן הלאה, כי הן רשויות שצריכות לקבל פתרון ייחודי, ייעודי גם בתחום הקשר, גם בתחומים אחרים.
אלי רגב: חלק מהפתרונות האלה כבר נתנו, אם זה טלפונים לוויינים, אמצעי קשר אחרים וכו' כדי לתת את הפתרונות האלה, מערכות שו"ב יחד עם פיקוד העורף, מימון כל ההכשרות של השר וציוד ייעודי כזה או אחר.
אלי רגב: עדיין יש פערים שאנחנו צריכים לטפל בהם.
אלי רגב: אתמול הייתי בטבריה יום שלם, עשיתי סיור שם כדי לראות מה הוא צריך.
יוסי בן דוד: קיבלת רשימה ארוכה מאוד.
אלי רגב: קיבלתי רשימה מסודרת.
עמיר פרץ: בבקשה, יעל.
יעל כהן-פארן: קודם כול, צריך לשים את הדברים על השולחן.
יעל כהן-פארן: הדברים גם נאמרים.
יעל כהן-פארן: הייתי בדיון בוועדת הפנים.
יעל כהן-פארן: זה היה בשנה האחרונה, אני לא זוכרת מתי בדיוק.
יעל כהן-פארן: המדינה שלנו לא ערוכה.
יעל כהן-פארן: אולי מזל שהגיעו כמה עשרות הרעידות האחרונות האלה, קצת להרעיד אותנו ולנער את המערכת ולהגיד לנו, תתעוררו.
יעל כהן-פארן: דיברנו כאן על מבנים.
יעל כהן-פארן: ברור שיש כאן אפליה מוחלטת.
יעל כהן-פארן: הפריפריה מוזנחת ואין מה לעשות.
יעל כהן-פארן: יש שתי אופציות, כמו לשים את היד לתוך הכיס ולהוציא את המיליארדים כדי למגן את הבתים ולחזק אותם.