GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נעמה בן צבי: מכיוון שנאמרו פה אמירות לגבי בחירת מנב"ט במשרד התחבורה ומערך הסייבר, אני בדקתי את הנושא עם ראש אגף - - - שלנו, שהוא המנחה הלאומי בתחום הסייבר, והוא אמר שכל עיכוב שהיה שם נבע מבעיות נציבותיות שלא היו קשורות למערך בכלל ולא היתה שם שום מחלוקת בין הקצינים המוסמכים או דרישות חריגות בתחום הסייבר.
נעמה בן צבי: לא היתה בעיה כזאת בכלל.
שלמה ברימן: זה תמיד ככה, גברתי.
נעמה בן צבי: לא, זה לא תמיד ככה, אדוני.
שלמה ברימן: תמיד יש את ההסבר - - -
נעמה בן צבי: לא, אתם טענתם שמערך הסייבר עיכב את המינוי, ואני עשיתי בדיקה והדבר אינו נכון.
נעמה בן צבי: אז חשוב לי להבהיר את זה לפרוטוקול.
אבי דיכטר: הערה אחרונה, טלקר.
עפר טלקר: אתה הזכרת את האסדות – האסדות נמצאות בסביבה ימית.
עפר טלקר: יש כאן עניין רגולטורי וייעוץ עם מנהל רספ"ן איך שלא תסתכל על זה.
עפר טלקר: אתה לא יכול לבוא ולהגיד שאין עניין כאן, רק עם האנרגיה.
עפר טלקר: זה לא עובד ככה.
ישי יודקביץ: בגלל הארעיות של ספינות הסקר, חשבנו שלגבי משרד האנרגיה זה שונה ממשרד התחבורה.
ישי יודקביץ: זה הכול.
סיגלית ברקאי: - - - לא התייעצתם אתנו לפני כן - - -
אבי דיכטר: אני אומר שוב, הבעיה היא לא מה נעשה בדיונים ביניכם.
אבי דיכטר: בחקיקה, הסברתי בדיוק מה לא יכול לעבוד מבחינתנו.
אבי דיכטר: ואני מבקש שאת הסוגיה הזו תפתרו עד לדיון הבא.
אבי דיכטר: אני מניח שנוכל בדיון הבא אפילו לעבור להצבעה.
אבי דיכטר: זו המטרה.
אבי דיכטר: אני מקווה שנוכל לעמוד בזה.
ענת ברקו: אני מתכבדת לפתוח את ועדת המשנה להגנה בסייבר.
ענת ברקו: היום י"ז באייר התשע"ח, 2 במאי 2018.
ענת ברקו: יושב אתי שגיא שהוא רכז המודיעין של הוועדה.
ענת ברקו: הוא אחראי על הזימון שלכם והקשר היה אתו.
ענת ברקו: הדיון הוא דיון פתוח.
איילת לוי נחום: לפי סעיף 120ב(2) לתקנון.
איילת לוי נחום: זה אומר שהפרוטוקול לא חסוי.
איילת לוי נחום: לידיעתכם.
ענת ברקו: בכל מקרה, היוזמה לכינוס, עת החלטנו להפוך לוועדה פורמלית, הייתה דווקא מישראל גרוס ואלון רפאלי שיזמו אותו.
ענת ברקו: אני חושבת שזאת הזדמנות טובה לראות מה בדיוק הדברים שמעסיקים אתכם.
ענת ברקו: אנחנו נשתף את הפורום הזה בהצגה של כלל פורום היועצים וחברות אבטחת הסייבר בישראל.
ענת ברקו: אתם תציגו את הדברים.
ענת ברקו: נמצאת כאן נציגות של מערך הסייבר – שני, אבירם ועינן.
ענת ברקו: אחת המטרות שלנו היא להדק את הקשרים, מאחר ומערך הסייבר עבר שינוי ארגוני ובעצם הוא די בחיתוליו.
ענת ברקו: הייתה רשות, השתנה המבנה, הייתה הרשות והמטה והיום זה הפך להיות מערך.
ענת ברקו: אנחנו גם בשלבי חקיקה.
ענת ברקו: המערך צריך להציג הצעת חוק.
ענת ברקו: לכן יש דברים שייאמרו כאן והם יכולים אולי להיות גם רלוונטיים לחקיקה בהמשך.
ענת ברקו: הצטרף אלינו יושב ראש ועדת חוץ וביטחון, חבר הכנסת אבי דיכטר.
אבי דיכטר: שלום ובוקר טוב.
ענת ברקו: הצטרף אלינו חבר הכנסת עפר שלח, חבר הוועדה.
ענת ברקו: אני רוצה לתת לכם כמה כיוונים שאני מבקשת שבמהלך ההצגה של גרוס ורפאלי תתייחסו אליהם וגם לאחר מכן עת אנחנו פותחים את הדיון.
ענת ברקו: מה תפיסת ההגנה שלכם, של החברות הישראליות, מה דרגת החשיבות שאתם מקצים לכך, איך אתם מצליחים לממש את יכולת הגנת הסייבר בעולם גלובלי בעבודה מול חברות בינלאומיות.
ענת ברקו: אני מניחה שרובכם עובדים מול אפי, או כולכם.
ענת ברקו: עובדים מול אפי במשרד הביטחון?
ענת ברקו: האם אתם סומכים על תוכנת ההגנה של קספרסקי, מה הבעיות שמתעוררות היום לאור ההתפתחויות האחרונות, איך אתם מגנים על הקניין הרוחני.
ענת ברקו: אני זורקת כמה דברים לאוויר כדי לכוון את הדיון.
ענת ברקו: הנושא שעלה על החברות הסיניות של הצפנת תשתית סייברית.
ענת ברקו: כמובן גם התייחסות, איך אנחנו מגנים, עם כל זה שפתוח ואתם מוכרים ואנחנו רוצים שתצליחו ורוצים לחזק את התעשייה הישראלית גם בתחום הזה, איך אנחנו בכל זאת שומרים על הנכסים שלנו בתחום הסייבר.
ענת ברקו: האם אתם מודעים ומה דפוסי העבודה שלכם מול מערך הסייבר, כולל קיומו של ה-סרב, כמה אתם נעזרים בו ואיך הדברים הללו מתבצעים מבחינת דפוסי עבודה.
ענת ברקו: אבי, אתה רוצה להוסיף.
ענת ברקו: אנחנו נתחיל בהצגה שלכם.
ענת ברקו: יש לכם 25 דקות שבכנסת זה הרבה זמן.
ישראל גרוס: בוקר טוב.
ישראל גרוס: תודה רבה.
ישראל גרוס: ברשות חברת הכנסת דוקטור ענת ברקו, יושבת ראש ועדת המשנה לסייבר, ברשות יושב ראש ועדת החוץ והביטחון חבר הכנסת אבי דיכטר, אנחנו קודם כל מודים לכם על ההזמנה לבוא לכאן.
אבי דיכטר: הברכות על הזמן שלך.
אבי דיכטר: אני מציע לך לדלג עליהן.
ישראל גרוס: אני מגיע לנקודה.
ישראל גרוס: אנחנו שמחים להגיע לכאן.
ישראל גרוס: אנחנו מייצגים, אני חושב, פורום די נרחב של הגופים, של החברות שעוסקות בסייבר סקיוריטי בישראל.
ישראל גרוס: הן לא דווקא פונות מול החברות הישראליות אלא פונות גלובליות.
ישראל גרוס: חברות סייבר ישראליות שיושבות כאן בעיקר עם קבוצות מחוץ לארץ.
ישראל גרוס: אנחנו נתבקשנו לבוא ולהציג כמה נושאים ואנחנו מאוד שמחים על כך.
ישראל גרוס: ברשותכם, אני אתחיל.
ישראל גרוס: כמה דברים שנציג אותם לפי הסדר הזה.
ישראל גרוס: נציג את הפורום שנמצא כאן.
ישראל גרוס: אלון יציג אותם אחר כך.
ישראל גרוס: אחר כך נדבר על מיפוי איומים וסיכונים.
ישראל גרוס: דירגנו אותם כמיפוי איומים, איך אנחנו רואים את זה על חברות בישראל.
ישראל גרוס: אנחנו מדברים על איך אנחנו תופסים את אבטחת הסייבר, איך זה נתפס מבחינת הטקטיקות, פרקטיקות וכדומה.
ישראל גרוס: אנחנו נעלה כאן נקודות לדיון.
ישראל גרוס: בהמשך אני מצפה שאנשים כאן ישתתפו ויעזרו עוד.
ישראל גרוס: נתבקשנו גם לדבר על יחסי גומלין בין נציגי הפורום למערך הסייבר ואני אתייחס גם לנושא הזה.
ישראל גרוס: נושא אחרון הוא ה-GDPR שהוא נושא שנכנס לתוקף בחודש הזה.
ישראל גרוס: בסוף החודש הזה אנחנו כבר כולנו נהיה חשופים לנושא ולכן זאת גם הזדמנות להעלות את זה.
ישראל גרוס: ברשותכם, אני אעביר לאלון רפאלי את רשות הדיבור.
אלון רפאלי: תודה רבה.
אלון רפאלי: תודה לכל מי שהגיע ומארח אותנו כאן.
אלון רפאלי: סייבר טוגדר, אנחנו נציג את הארגון.
אלון רפאלי: זה ארגון בלתי תלוי, ארגון שבנינו אותו מתוך כוונה לבנות קהילה ואקו-סיסטם בין כל השחקנים הרלוונטיים לתעשיית אבטחת המידע מתוך כוונה לבנות קהילה חזקה סביב הוונדורים, סביב היצרנים שפונים לשוק הגלובלי, לבנות אשכול של חברות שיכול לקבל במה משותפת, שיתוף של מידע, שיתוף של הזדמנויות ולהנגיש אותו לצרכנים ולקהל היעד שלו בעיקר בחוץ לארץ באמצעות תשתית של מעבדת PRC, מעבדת טסטברג שעשינו אתה גם פיילוט ביחד עם חברות מובילות כאן בשוק, עם שניר מצ'ק פוינט, בני שניידר מ-רבלו שהיום הוא האורקל שאנחנו רצים על התשתית שלה.
אלון רפאלי: עשינו כמה פיילוטים, כמה יוס-קייסים בנושא הזה וראינו שיש צורך ויש עניין.
אלון רפאלי: בין השאר גם קיימנו פעילות שוטפת מול ארגונים בחוץ לארץ עם אירוח של מנהלי אבטחת מידע גלובליים מארגונים גדולים כמו בנקים שוויצריים, חברות תקשורת גדולות, ונדורים גדולים מתוך כוונה לחשוף פעילות עסקית של החברות הישראליות מולם.
אלון רפאלי: ייצרנו תהליכים של אקו-סיסטם עם כל השחקנים הרלוונטיים כאן, גם מישראל וגם מחוץ לארץ שמשלימים בצורה כזאת או אחרת את כל התעשייה, תורמים בצורה כזו או אחרת לכל התעשייה.
אלון רפאלי: בנינו את הארגון מתוך כוונה שהארגון יהיה פתוח ושקוף.
אלון רפאלי: הכוונה לבנות את זה כעמותה עם שקיפות.
ענת ברקו: כל מי שנמצא כאן חבר בארגון סייבר טוגדר?
אלון רפאלי: עדיין לא בנינו את זה במודל של חברים.
אלון רפאלי: הרצנו את הארגון במודל של שיתוף של ידע, במפגשים של שיתוף של ידע.
אלון רפאלי: הייתה לנו גם פעילות משותפת עם החברים במסגרת הניסיון של האכיפה של יצוא מוצרי סייבר ועבדנו במשותף עם טל שטיין וטל גולדשטיין ממטה הסייבר.
אלון רפאלי: הייתה לנו עבודה מאוד פורייה ביחד.
אלון רפאלי: עשינו מפגשים עם התעשייה ועם אנשים.
אלון רפאלי: הצגנו את המודל של המעבדה למנכ"ל משרד הכלכלה, למדען הראשי וגם לאנשים במטה הסייבר בזמנו.
אלון רפאלי: הם מאוד אהבו את הרעיון וקיבלנו גם את ברכת הדרך.
אלון רפאלי: מי שעומד כרגע בראש הארגון זה מר יאיר כהן שהיה מפקד 8200 ומנכ"ל אלביט סייבר.
אלון רפאלי: נמצאים כאן גם נציגים מהחברה.
אלון רפאלי: יושב ראש הארגון הוא רון מוריץ שהוא איש ותיק בתעשייה.
אלון רפאלי: אני אחד השותפים בארגון ויש אתי עוד אנשים כאן כמו מנחם, רונן, ישראל ועוד אנשים טובים שפועלים ביחד.
אלון רפאלי: הקמנו גם ועדות בתוך הפעילות של הארגון לנושאים משותפים.
אלון רפאלי: חלק מהאנשים שיושבים כאן חברים בוועדות.
אלון רפאלי: זה חלק מהחברות והאנשים שנמצאים בחברות שעם הזמן שינו אתם פעילות משותפת.
אלון רפאלי: אני אתן דוגמה אחת.
אלון רפאלי: היה אירוע שלנו של מר סיירוס ונס שעומד בראש הפרקליטות של מדינת ניו יורק.
אלון רפאלי: דרך אגב, הוא הבן של ונס שהיה שר החוץ של מפעל קאפר.
אלון רפאלי: הוא היה כאן באירוע ב-גלובל סייבר אליינס, ארגון אמריקאי גדול שמתוקצב על ידי מדינת ניו יורק באמצעות כספים שמגיעים מההוצאה לפועל ועוברים לארגון הזה.
אלון רפאלי: המטרה של הארגון הזה היא לשתף בידע ומידע של איומי סייבר, בעיקר של אינדיקייטור קופרומייס.
אלון רפאלי: עשינו אתו אירוע מאוד מוצלח כאן בישראל.
אלון רפאלי: עשינו אירועים עם שאר החברות כאן.
ענת ברקו: יש כאן משהו שנראה לי מוזר.
ענת ברקו: NYPD בין כל החברות האלה.
אלון רפאלי: הם הגיעו יחד עם סיירוס ונס.
אלון רפאלי: הם הגיעו מהפרקליטות שלו.
אלון רפאלי: גם ה-סיצור של NYPD היה אצלנו באירוע.
אלון רפאלי: גם ה-סיצור של נשיונל אוסטרליין בנק היה אצלנו באירוע.
אלון רפאלי: דרך אגב, זה היה אירוע שהתארחנו באוניברסיטת תל אביב בדיוק עת הייתה התקפת קסאמים.
אלון רפאלי: הייתה לנו חוויה מאוד מרנינה אתם.
אלון רפאלי: אנחנו רוצים לראות את הצרכים בשוק.
אלון רפאלי: אנחנו מאוד מבינים את הצרכים של התעשייה, בעיקר של הוונדורים שרוצים חשיפה מאוד נכונה ומאוד יעילה.
אלון רפאלי: לדוגמה, אחד הצרכים הוא בעצם לבנות אינטרפביליות, קישוריות, בין מוצרים ישראלים כדי להראות מטריה רחבה יותר ולייצר תחרות או לייצר יתרון תחרותי של התעשייה הישראלית מול מתחרים אחרים גדולים בשוק ועוד צרכים אחרים שאנחנו רואים אותם ומנסים לשתף כמה שיותר עם החברים.
ישראל גרוס: נתחיל במיפוי איומי הסייבר.
ישראל גרוס: איומי הסייבר, החברות הישראליות.
ישראל גרוס: אנחנו ממפים אותם בארבע רמות.
ישראל גרוס: דבר ראשון אלה תקיפות שהן גלובליות, שאין להן שום קשר לישראל.
ישראל גרוס: אלה קמפיינים של אי-מיילים שיכולים להגיע לכל אחד אחר למחשבים.
ישראל גרוס: אין לזה שום קשר לישראל אלא כל מי שיש לו אי-מייל או כל מי שיש לו איזשהו קובץ דרך האינטרנט, יכולים להגיע אליו.
ישראל גרוס: זה אנחנו רואים כמשהו שהוא גלובלי.
ישראל גרוס: אנחנו רואים את זה גם בישראל כמובן.
ישראל גרוס: הדבר השני.
ישראל גרוס: אנחנו רואים תקיפה ממוקדת על החברה הישראלית.
ישראל גרוס: הבאנו לכאן דוגמאות.
ישראל גרוס: ניסיון סחיטה מול בנק יהב, אקטיב טריל, חברות ישראליות שחטפו מתקפות סייבר, כופרה ונזק.
ישראל גרוס: אנחנו רוצים להציג ולדבר על הסיכונים כשזה דווקא ממוקד לחברות ישראליות מסיבה שזו חברה עסקית.
ישראל גרוס: זאת אומרת, עסקית, אפשר לבוא ולקחת לה כסף, אפשר לבקש מהן דרישות כופר וכדומה.
ענת ברקו: בדרך כלל התקיפה היא דרך שרשרת האספקה או ישירות?
ישראל גרוס: יכול להגיע גם מכאן וגם מכאן.
ישראל גרוס: אנחנו יכולים לראות תקיפה שנכנסת דרך אי-מייל ועושה את כל הדרך.
ישראל גרוס: מעטים יהיו המקרים שמישהו יבוא עם דיסק און קי ויפרוץ וישים את ה-דיסק און קי.
ישראל גרוס: אלה אותם האקרים שיושבים ושולחים את הסקפטים בכלים אוטומטיים ומחפשים את הפרצות איך להיכנס לתוך הארגון דרך הרבה פלטפורמות כי לכל אחד יש היום לפטוף, לכל אחד יש מוצרים שאפשר דרכם להיכנס.
ישראל גרוס: אלה תקיפות שמיועדות ספציפית על החברות הישראליות ואנחנו רואים אותן עכשיו.
ישראל גרוס: היו נזקים גדולים.
ישראל גרוס: לאחרונה אנחנו רואים רשויות בישראל ששילמו כופר על התשתיות שלהן.
ישראל גרוס: אנחנו רואים תקיפות מסיבות טרור.
ישראל גרוס: זאת אומרת, תקיפות על ישראל, תקיפות שמונעים ממניעים פוליטיים.
ישראל גרוס: אנחנו רואים אותן כאשר פעם בשנה אנחנו רואים איזשהו ניסיון שכבר לא קיים היום.
ישראל גרוס: אופ יזרעאל ב-7 באפריל.
ישראל גרוס: אבל כל הזמן יש ניסיון לתקיפות סייבר, במיוחד כשיש אירועים גיאו-פוליטיים.
ישראל גרוס: אנחנו רואים ניסיון של האקרים שיושבים ומכינים לעצמם את התשתיות שלהם והם עושים את התקיפות.
ישראל גרוס: לרוב זה מתואם ביניהם.
ישראל גרוס: זה יכול להיות בין קבוצה קטנה למספר קבוצות של האקרים שמחליטים שכרגע בגלל איזה משהו שישראל עשתה, אנחנו נשבית לה את האתרים, אם אתה אתרים של הממשלה, אתרים בדרך כלל של אקדמיה שאלה אתרים שסופגים הרבה.
ישראל גרוס: כל מה שמסביב מייצג את מדינת ישראל, זה בדרך כלל ברשימות המועדפות שלהם.
ישראל גרוס: תקיפות של מעצמות תקשורת.
ישראל גרוס: כאן אנחנו יכולים לראות תקיפות שמגיעות ממדינות.
ישראל גרוס: הייתי שם את זה כתקיפות ממדינות.
ישראל גרוס: בועז ירחיב על תקיפות איראניות.
ישראל גרוס: דוח שהם הוציאו לאחרונה על תקיפות, ניסיון חדירה של איראנים לתוך לאנשי קשר ישראלים, לקחת אינפורמציה, להיכנס להם לתוך הנתונים.
ישראל גרוס: בועז ישמח להרחיב בנושא הזה אחר כך.
ישראל גרוס: דוח מאוד ממוקד שהם פרסמו והעלו את זה הלאה לגופים.
ישראל גרוס: אלה דברים שאנחנו אוספים מהחברות כי כל חברה היא בעצם חברת סייבר לעצמה.
ישראל גרוס: לי יש את החברת סייבר שלי שעוסקת בהגנה.
ישראל גרוס: כל חברה רואה לעצמה.
ישראל גרוס: אנחנו יכולים לאסוף ביחד את כלמה שכל חברה רואה, אנחנו יכולים לרכז איזושהי מפה יותר רחבה על סוגי התקיפות, על מקורות של התקיפה, מי ינסה לתקוף, מה הסיבות שלו ואז נוכל לאסוף את כל המידע ולרכז אותו.
ישראל גרוס: אנחנו רואים את זה כחברות שרואות את התקיפה - - -
ענת ברקו: זה בדיוק התפקיד של מערך הסייבר.
ענת ברקו: איך אתם משתלבים מול מערך הסייבר?
ישראל גרוס: דבר ראשון, אני בתור חברה גלובלית, אני רואה תקיפות שקורות בחוץ לארץ, אני יכול לצפות שהן יבואו גם לארץ.
ישראל גרוס: זה משהו שאני כחברה גלובלית רואה.
ישראל גרוס: בארץ מסתכלים על תקיפות בתוך הארץ.
ענת ברקו: אתה רואה או שמגיעות אליך מתוך המערך התרעות לגבי תקיפות מסוימות?
ענת ברקו: עדכונים שזה בדרך אלינו?
ישראל גרוס: כן.
ענת ברקו: ואתם מרושתים יחד אתם.
ישראל גרוס: מערך הסייבר, אני חייב לציין שאנחנו רואים שיפור משמעותי.
ישראל גרוס: אנחנו מקבלים המון אינפורמציה ברמה של דילי מייל, ברמה של כמעט כל יום מקבלים עדכונים על תקיפות וכדומה.
ישראל גרוס: מערך הסייבר כמובן בעצמו ניזון מהחברות.
ישראל גרוס: זאת אומרת, יש כאן שרשרת של הזנה וריכוז של האינפורמציה ולהוריד את זה הלאה לשחקנים.
ישראל גרוס: יש שקף על מערך הסייבר.
ישראל גרוס: כמו שאנחנו רואים, ברמה של איך אנחנו מול החברות.
ישראל גרוס: אנחנו בעצם עובדים מול הלקוחות שלנו.
ישראל גרוס: הלקוחות שלנו הם בדרך כלל חברות שקונות את המוצרים של החברות שלנו.
ישראל גרוס: מערך הסייבר בעצם מייצג את כלל החברות בישראל.
ישראל גרוס: אנחנו מסתכלים, כל החברות שהן יותר גלובליות, ואנחנו נדבר גם על שיתופי פעולה, איך אנחנו משתפים פעולה בינינו, בין החברות.
ישראל גרוס: זאת אומרת, מידע שיש לחברה אחת, צריך לעבור מהר מאוד לשאר החברות כי באמת שם אתה משתף את המידע ואתה יכול להיות מוגן יותר מהר.
ענת ברקו: אין הסתרה של מידע כדי להראות את הפגיעות של החברה או פגיעה כלכלית בחברה?
ענת ברקו: אני מניחה שזה קורה לא מעט.
ישראל גרוס: זה נושא מאוד חשוב.
ישראל גרוס: אתה רוצה לומר כמה דברים, מצ'ק פוינט?
שניר חסידים: כן.
שניר חסידים: מהצד שלנו בצ'ק פוינט וגם התעשייה.
שניר חסידים: התעשייה הבינלאומית ולא רק בישראל מכירה את הבעיה הזאת ויש המון תהליכים כרגע שבין השאר חברות כמו IBM סקיוריטי מנסות להוביל על קונסולידציה.
שניר חסידים: כלומר, לאחד את כל המידע בין החברות על אינדיקטורים, האינטלג'נס על מתקפות.
שניר חסידים: יש מובמנט כללי שמתקרב לאותו כיוון.
שניר חסידים: כמובן שחלק מהחברות עדיין מרגישות שהמידע על האינדיקטורים הוא משמעותי, אבל בסופו של דבר השאיפה היא שזה יהיה קמודיטייד וגם אנחנו בצ'ק פוינט בסופו של דבר מאמינים בגישה הזאת.
שניר חסידים: לדעתנו היתרון התחרותי שלנו צריך לבוא מהטכנולוגיה של איך לאכוף ולא בהכרח את מה.
שניר חסידים: אינטלג'נס לדעתנו זה משהו שבסופו של דבר יהפוך להיות קומודטי.
ענת ברקו: נקבל את חבר הכנסת רוברט אילטוב שמצטרף לדיון.
ישראל גרוס: כמה דברים שאנחנו רואים על שיתופי מידע.
ישראל גרוס: אני יכול לספר שאני באופן אישי מוביל קבוצות ווטסאפ של מידע אינפורמטיבי.
ישראל גרוס: המידע הראשוני בדרך כלל קורה דווקא בין האנשים.
ישראל גרוס: זאת אומרת, איזשהו חוקר שמצא משהו, הוא יפרסם את זה, הוא יעלה את זה קודם לסביבה שלו, לסביבה התומכת, לקבוצות סייבר שמיועדות דווקא לנושאים האלה.
ישראל גרוס: אנחנו רואים את הפורומים האלה.
ישראל גרוס: אני זוכר שהקמתי את קבוצת הווטסאפ הראשונה לפני שלוש שנים לסייבר.
ישראל גרוס: זה היה בלתי אפשרי.
ישראל גרוס: אנשים ישימו את השם והטלפון שלהם בקבוצת ווטסאפ?
ישראל גרוס: זה היה נראה לא מציאותי כי כל אחד עם העבר שלו, היכן הוא שירת או משרת היום.
ישראל גרוס: באמת בהתחלה היו 20 אנשים אבל אחרי כן היה גל, 400, 500.
ישראל גרוס: כולם פתאום רוצים לשתף את האינפורמציה.
ישראל גרוס: פתאום כולם מבינים שזה תן וקח.
ישראל גרוס: יש כאן העברת אינפורמציה מאוד מהירה ושיתופי פעולה.
ישראל גרוס: זאת אומרת, אם מישהו מוצא פוגען חדש, הוא עלה את זה בקבוצה והוא אומר שזה הפוגען, מי יכול לחקור לי את זה.
ישראל גרוס: אנחנו עובדים בצורה מאוד יעילה אבל למרבה הפלא זה בתוך קבוצת ווטסאפ.
ישראל גרוס: זה בתוך פורומים כאלה מסוג שבין אנשים פרטיים.
ענת ברקו: מערך הסייבר אתכם בקבוצה?
ישראל גרוס: יש נציגים.
ישראל גרוס: גם מאיר חיון מהמשטרה וגם נציגים מהמערך.
ישראל גרוס: מכל המקומות יש נציגים אבל אינפורמציה רצה הכי מהר במקומות האלה.
ישראל גרוס: זה מה שמפליא.
ישראל גרוס: זה לא דווקא דרך אינפורמציות שאתה מקבל את העדכון מחברה גדולה שמוציאה עדכון לכל הלקוחות, כי עד שהם מוציאים את העדכון, כבר עבר זמן ניכר שיכולנו להיפגע בו.
ישראל גרוס: ברגע שאנחנו יכולים לחשוף מאוד מהר, שם באמת מגיעה האינפורמציה.
ישראל גרוס: אנחנו רואים איזושהי פלטפורמה שהיא תחליף לאינפורמציה מאוד מהירה.
ישראל גרוס: פעם זה היה לשלוח את המייל והיום אנחנו מדברים ברמה של מיד, במקום כאשר יש לך את ההודעה ואת האינפורמציה.
ישראל גרוס: אנשים לקחו את זה הלאה לחברות.
ישראל גרוס: זה גם גלובלי.
ישראל גרוס: אני לא עושה את זה בגלובלי.
ישראל גרוס: בגלובלי יש את זה בקבוצות טלגרמים עם עשרות אלפי אנשים שמשתפים פוגענים, אבל גם משתפים קודים של תקיפה.
ישראל גרוס: זאת אומרת, זה לא מקום שאתה מתחיל לשלוט במה שקורה שם.
ישראל גרוס: כאשר מדובר בקבוצות ווטסאפ של חברות ישראליות, אתה באמת יכול לקבל שליטה, מי נמצא, מי הוא ומה הוא.
ענת ברקו: אתה מכיר את כולם בקבוצה?
ענת ברקו: כי בקבוצה אפשר לקחת כמה קייס סטאדיס וללמוד איך לעקוף את הפוגענים הללו.
ישראל גרוס: מה שיפה זה שאצלי אין אחד שנכנס בלי שאני יודע מי הוא.
ישראל גרוס: זאת אומרת, אני מקבל איזושהי שליטה מלאה על האנשים שלי בקבוצה ואם קורה משהו, תמיד אתה יכול לדעת מי הביא אותו כי כל אחד צריך לקבל המלצות.
ישראל גרוס: עשינו איזשהו מערך סינון כדי לקבל את האנשים.
ישראל גרוס: נושא של מפגשים.
ישראל גרוס: אנחנו גם עושים בנוסף מפגשים פיזיים.
ישראל גרוס: חברות מציגות קייס סטאדי.
ישראל גרוס: מציגות איך הן מצאו איזושהי תקיפה.
ישראל גרוס: לבוא ולהציג את זה לתעשייה בפורומים סגורים, לאו דווקא באיזשהו כנס גדול עם הרבה אנשים אלא לבוא בפורום מצומצם לפי נושאים.
ישראל גרוס: מביאים את האנשים הרלוונטיים ואם זה חוקר שמצא את זה ומספר מה הוא מצא, איך הוא מצא ומה הדרך שלו.
ישראל גרוס: אנחנו עובדים גם עם התעשייה.
ישראל גרוס: מאיר חיון שלח נציגים לשם להציג איך באמת יחידת הסייבר במשטרה עובדת ואיך לשתף אתה פעולה.
ישראל גרוס: את כל הדברים האלה אנחנו כבר עושים.
ישראל גרוס: כמה דברים לגבי מערך הסייבר הלאומי.
ישראל גרוס: כמו אמרנו, יש המון התחלות של שיתופי פעולה.
ישראל גרוס: זאת אומרת, החברות מעדכנות אותם, אנחנו מקבלים אינפורמציה יומית, אנחנו מאמינים שיש עוד אפשרויות.
ישראל גרוס: תמיד יש אפשרות שיפור.
ישראל גרוס: תמיד.
ענת ברקו: אתם קיימתם מפגש של הפורום הזה גם עם מערך הסייבר?
ישראל גרוס: מטה הסייבר אירח את הפורום בבאר-שבע.
ישראל גרוס: הגיעו 40 נציגים שהציגו לנו את ה-סרב, הציגו לנו את הפעילות, הציגו לנו איך הם רוצים שנשתף אתם פעולה.
ישראל גרוס: דברים זזים אבל יש להם קצב מסוים.
ישראל גרוס: חלק מהרעיון כאן הוא לעזור לזה לעלות שלב, להגיע לרמה יותר גבוהה ושיתוף פעולה יותר הדוק ולצאת אולי מפורמטים של ווטסאפים לפורמט יותר מסודר.
ישראל גרוס: בזמנו היו לי כמה שיחות בנושא עם החבר'ה של מטה הסייבר לקחת את הפורום ולהכניס אותו לתוך מטה הסייבר.
ישראל גרוס: אלה נושאים שאנחנו באמת רוצים אחר כך להמשיך ולקדם אותם.
ישראל גרוס: בגלל שיש כאן המון ידע של חברות של סייבר, אנחנו נשמח לשתף בתכניות אסטרטגיות כמה שאפשר.
ישראל גרוס: אנחנו נשמח גם בחלק הזה לעזור.
ישראל גרוס: השקף האחרון הוא נושא שנתבקשנו לדבר עליו, נושא ה-GDPR.
ישראל גרוס: הבאנו לכאן את רם לוי, אחד מהמומחים בארץ ל-GDPR שיכול להתייחס על הסיכונים שיש לחברות הישראליות בנושא.
ישראל גרוס: כרגע חברות ישראליות שמחזיקות מידע פרטי, מידע של אנשים מהאיחוד האירופאי, חשופים לתביעות.
ישראל גרוס: יש כאן נושאים ברמה אפילו יותר מורכבת, ברמה של חברות ביטחוניות ישראליות שהן תחת המטריה האת של ה-GDPR ורם לוי גם יוכל להתייחס לנושא.
ישראל גרוס: זה נושא עם אספקט ביטחוני, של מידע ביטחוני ישראלי.
ישראל גרוס: הסיכון.
ישראל גרוס: הסיכון בכמה רמות.
ישראל גרוס: החברות שיעבירו את המוקדים שלהם לאזורים אחרים בגלל הרגולציה שתופסת כאן.
ישראל גרוס: אנחנו רואים כאן עוד נושא של חברות ישראליות שהתמודדו עם סיכונים, אם זה עבור כופרה בנושא.
ישראל גרוס: זאת אומרת, מישהו יכול להיכנס להן לדאתה בייס ואז לאיים שאם לא ישלמו לו את הכופר, הוא ישלח את זה לשם.
חיים ילין: היה בחוף אשקלון.
חיים ילין: במועצה האזורית.
ענת ברקו: ברוך הבא חבר הכנסת חיים ילין.
חיים ילין: הם שילמו כופר.
חיים ילין: זה גם אתר שמחובר לחוסן, לעוטף עזה ולקבוצות של כל המועצות בעוטף עזה.
ענת ברקו: הם שילמו?
חיים ילין: שילמו.
חיים ילין: זאת רק ההתחלה.
רם לוי: אני מנכ"ל חברת ייעוץ קונפידס ושימשתי בעברי כמזכיר של המיזם הקיברנטי הלאומי של ראש הממשלה ולאחר מכן יועץ וחבר בוועדה הלאומית למחקר ופיתוח סייבר של המועצה הלאומית למחקר ופיתוח.
רם לוי: כך שאני מכיר לא רע את מה שקורה גם ברמה הלאומית וגם היערכות ברמת המחקר והפיתוח במדינת ישראל, וכיום בצורה די טובה מה שקורה בחלק מהגופים הגדולים ביותר במדינת ישראל לרבות במערכות הפיננסיות המוסדיות, תשתיות קריטיות כאלה ואחרות.
רם לוי: בנוגע ל-GDPR, אני יכול לתת על זה סקירה, אבל קפצתי זה מאוד חשוב.
רם לוי: מדברים על דיווח על פריצה.
רם לוי: בדרך כלל מה שאנחנו חושבים עליו זה שאנחנו נודיע על דלף מידע אבל חובות הדיווח ב-GDPR הן הרבה יותר רחבות מזה.
רם לוי: דאתה בריג' ב-GDPR הוא כל שינוי, בין אם הוא מורשה או לא מורשה למידע.
רם לוי: זאת אומרת, אם מערכות בבית חולים נפלו ל-30 שעות וכתוצאה מזה חולים לא קיבלו טיפול כי לא הייתה נגישות למידע שלהם, בגלל שלא היו נגישים למידע, לא היה אפשר לממש את הזכויות שלהם לקבל טיפול רפואי וכתוצאה מכך יש חובת דיווח כפולה, גם לרשות – וכאן השאלה מי היא הרשות ותכף נדבר על זה – וגם לנושא המידע בעצמו כי נמנעו מהם זכויות.
רם לוי: אותו דבר לגבי כופרה, כי מה כופרה עושה?
רם לוי: היא בעצם חודרת למחשב והיא משנה את הקבצים.
רם לוי: זאת אומרת שמישהו היה יכול לגשת לקבצים.
רם לוי: זה שהוא בחר לא להסתכל בהם ולהצפין אותם כדי לקבל כסף, זאת כבר שאלה אחרת אבל מבחינת ה-GDPR אתה מחויב בדיווח.
רם לוי: אם אתה מחויב בדיווח נגיד ל-100,000 או 200,000 אנשים, יש לזה עלויות אדירות.
רם לוי: זה עולה הרבה כסף לדווח.
רם לוי: בארצות הברית התפתחו תחומים שלמים של ביטוח סביב חובות הדיווח כי אתה אומר שנגיד חובת הדיווח תעלה לי סדר גודל של 10, 15 דולר למשתמש, תעשה את המכפלות.
רם לוי: 100,000 אנשים, זה בערך מיליון, שני מיליון דולר.
רם לוי: זה כבר הופך להיות אירוע.
רם לוי: במקום 20,000 שקלים ששילמת על הכופרה, זה 20,000 שקלים כפול עלות חובות הדיווח פלוס התביעות שתקבל אחר כך וזה הופך להיות אירוע מאוד מאוד בעייתי לכל הארגונים.
חיים ילין: זה נקרא חוק המאכערים ב'.
רם לוי: אני חושב שחוק ה-GDPR הוא חוק טוב כי בפעם הראשונה מדובר כאן על חוק שבעצם מבטיח שהזכויות של אנשים על המידע האישי שלהם יישמרו.
רם לוי: יש לחוק הזה שיניים.
רם לוי: הוא מחייב ארגונים לעשות בדק בית מאוד משמעותי לגבי איזה מידע הם אוספים.
רם לוי: הם צריכים לתעד את זה.
רם לוי: הם צריכים להגדיר מה הבסיס החוקי לאיסוף המידע.
רם לוי: הם צריכים לעבוד לפי עקרונות של מינימליזציה, של הצפנה.
רם לוי: הם לא יכולים לעשות יותר מה שהם רוצים.
רם לוי: ארגון שאוסף מידע על אזרחים אירופאיים או מוכר שירותים או מוצרים לתושבים אירופאיים, חייב לעמוד בקריטריונים האלה.
רם לוי: אם אנחנו רואים מה קרה לדוגמה עם פייסבוק, אנחנו מבינים שזה דבר טוב כי המשתמשים היום לא יודעים מה אוספים עליהם.
רם לוי: הם לא יודעים מה עושים למידע שלהם.
רם לוי: ה-GDPR אומר מספיק.
רם לוי: אם אתם אוספים מידע, אין שום בעיה, אתם תוודאו שיש לזה בסיס חוקי, אתם תוודאו שהמשתמשים יודעים מה אתם עושים.
ענת ברקו: ואם הם לא וידאו את דברים הללו, האם המידע הזה יימחק?
ענת ברקו: חוץ מתביעה כספית, האם יש כאן היבט פלילי?
רם לוי: קודם כל, יש כאן היבט מינהלי.
רם לוי: ב-GDPR יש שני סוגים של קנסות.
רם לוי: הקנס הראשון הוא 10 מיליון יורו או שני אחוזים מהמחזור, הגדול מביניהם.
רם לוי: הקנס השני על אי ציות הוא 20 מיליון יורו או 4 אחוזים מהמחזור, הגדול מביניהם.
רם לוי: זה בעצם איום הייחוס הגבוה ביותר כמעט לכל הגופים בעולם כי אין כמעט מתקפת סייבר שיכולה להביא ארגון להוציא כל כך הרבה כסף.
רם לוי: יש קנס שמאיים עליהם יותר מהמתקפות עצמן.
רם לוי: זה אומר שלחוק הזה יש שיניים.
רם לוי: הוא גם מייצר זכויות חדשות שלא היו קיימות קודם.
רם לוי: עד היום, נכון, גם בחוק הגנת הפרטיות הישראלי יש לנו את זכויות האיום וזכות המחיקה, מה שהאירופאים קוראים הזכות להישכח, אבל כאן יש זכויות חדשות כמו לדוגמה הזכות להעברת המידע.
רם לוי: את יכולה היום לבקש מפייסבוק שיוריד לך את כל המידע שלך בפורמט נוח, קריא וכולי תוך 30 ימים ואת יכולה להעביר אותו לחברה מתחרה.
רם לוי: יש לזה השלכות אדירות כי זה יכול להיעשות, כמו שזה נעשה עם פייסבוק מול כל חברה שפעילה באירופה.
רם לוי: את יכולה נגיד להתנגד לכך שיתקבלו החלטות אוטומטיות בפעולות עיבוד, שלא יתבצע פרופיילינג עליך.
רם לוי: נגיד חברת פרסום עושה פרופיילינג כדי לדעת, כי הרי מה היה הסיפור עם הבחירות בארצות הברית?
רם לוי: אנשים לא משנים את דעתם הפוליטית אבל אם אני יודע שאוכלוסייה מסוימת היא דמוקרטית ויש באוכלוסייה הזאת אנשים שאם אני עכשיו אשכנע אותם שלא משנה מה הם יעשו וגם אם הילרי קלינטון תיבחר, מצבם לא ישתנה – הם לא יצאו להצביע.
רם לוי: זאת אומרת, אני משפיע באמצעות העברת מסרים על ההתנהגות שלהם ומה ההתנהגות שאני רוצה?
רם לוי: שהדמוקרטים לא יצאו להצביע והרפובליקאים כן.
רם לוי: זאת אומרת, לא שיניתי תפיסת עולמם אלא שיניתי את ההתנהגות שלהם.
רם לוי: אותו דבר נכון לגבי פרסום.
רם לוי: אני משפיע עליך באמצעות זה שאני דוחף לך כל הזמן מסרים באופן אוטומטי באמצעות זה שאני עושה לך פרופיילינג, אני עוקב אחריך באתרים שאתה גולש בהם, אני רואה מה אתה עושה באתרים שלי, ואז אני מייצר תבנית ואז אני מייצר לך תכנים.
רם לוי: GDPR אומר לא.
רם לוי: אם אתם עושים את זה, אתם תגידו את זה למשתמשים, אתם תשקפו את זה בשפה שהיא פשוטה ולא משפטית כזאת ב-טרמס אוף יוז שכולם קוראים ואף אחד לא מבין מה הם עושים.
רם לוי: הדוגמה שאני יכול לתת היא הדוגמה של אפל.
רם לוי: כשאנחנו מפעילים את ה-וויז ואנחנו פתאום מקטינים את המסך, הוא כותב במסך אדום: שים לב, וויז לוקח לך את המיקום כל הזמן.
רם לוי: זאת פרטיות.
רם לוי: זאת דאתה פרוטקשן.
רם לוי: אגב, GDPR הוא לא פרטיות.
רם לוי: זה דאתה פרוטקשן.
רם לוי: המילה פרטיות מופיעה פעמיים בכל הרגולציה.
רם לוי: למה?