GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורן אלימלך: אני חושב שזה ידע שצריך להתחיל למעלה כדי לעזור לכולנו, לכל המשק וגם להגן על גופי ממשלה, על משרדים וזה חייב לבוא משני הכיוונים ביחד.
שניר חסידים: צ'ק פוינט.
שניר חסידים: כמה דברים שאני רוצה להתייחס אליהם ואני אעשה את זה מאוד מאוד מהר.
שניר חסידים: הייתי רוצה להתייחס למערך הסייבר הלאומי בהקשר של שיתופי פעולה.
שניר חסידים: היינו מאוד שמחים לשתף אתכם פעולה גם כתעשייה באלמנט הטכנולוגי לא רק באלמנט המחקרי.
שניר חסידים: כלומר, לעבוד ביחד, לייצר את ה-ATI האלה כדי באמת לקחת את האינדיקטורים ולהטמיע אותם ברמה של ניישן וגם ברחבי הארגונים.
שניר חסידים: אנחנו מאוד מאוד נשמח לעשות את זה.
שניר חסידים: דבר שני בהקשר הזה.
שניר חסידים: סייבר אינשורנס וקומפליינס.
שניר חסידים: יש הרבה אלמנטים של ביטוח לקומפליינס.
שניר חסידים: יש לנו אמצעים טכנולוגיים.
שניר חסידים: יש הרבה מאוד גופים בארץ שעוסקים בריסק סקורינג ומשתפים אתם פעולה ולדעתי כולנו נוכל לשתף פעולה כדי לתת תקינה או תו תקן כלשהו לאיכות הסייבר של חברות, משהו שמאוד נשמח לעשות.
שניר חסידים: מה שנאמר כאן קודם על טנקים לעומת בתי מלון.
שניר חסידים: אני חושב שאני לגמרי לא מסכים עם הגישה הזאת.
שניר חסידים: אני חושב ששני הדברים חשובים באותה מידה.
שניר חסידים: כמו שחשוב שטנק יהיה מוגן, שה-סוק שיוצא מאיזשהו מפעל שיצא עם וירוסים וכן הלאה, אותו הדבר חשוב שגם טלוויזיה, שיפגעו בך בבית שלך, בלי שיהיו טנקים ואוגדות.
שניר חסידים: אני חושב ששני הדברים חשובים באותה מידה ולא הייתי עושה הבחנה כזאת.
שניר חסידים: אלה שני דברים שלדעתי בפורום כזה אנחנו יכולים להתייחס לשניהם וחבל לעשות את ההבדלה הזאת.
שניר חסידים: משרד החינוך, אנחנו נשמח לשתף אתכם פעולה וגם שוב, התעשייה, בהקשר של חשיפה.
שניר חסידים: היא צריכה להיות מוקדמת ולא רק באקדמיה.
שניר חסידים: כמה שיותר מוקדם, שאנשים ייגעו במחשבים, שייגעו בטכנולוגיות, שיבינו מה הולך סביבם.
שניר חסידים: לדעתנו זה יותר טוב ואנחנו מאוד מאוד נשמח.
שניר חסידים: כיתה א', בשמחה.
שניר חסידים: כבר עשינו דברים כאלה עם משרד הכלכלה.
אבי קשטן: אני מייסד ומנכ"ל של חברה שקוראים לה סיקסגיל.
אבי קשטן: אנחנו עוסקים בניטור ואנליזה אוטומטית של אזור שנקרא דארקנס.
אבי קשטן: בעברית, האינטרנט האפל.
אבי קשטן: אני רוצה להדגיש שלפני שמייצרים ועושים החלטות אופרטיביות, יש מקום להרבה מאוד שיתוף פעולה.
אבי קשטן: כל האזור הזה של האינטרנט האפל יצר חכמת המונים על דברים שלא היו קודם לכן.
אבי קשטן: פתאום אנשים משתפים פעולה על דברים שלא היו קודם וזה מייצר רמת תחכום.
אבי קשטן: לפעמים אנחנו רואים התקפות באינטליג'נס שניתן להבין אותן ברגע שקוראים אותן, אבל רמת התחכום, אנחנו רואים שהרבה יותר קשה להגיע אליהם לבד.
אבי קשטן: בעיני זה הרבה מידע שלפעמים, לא רצה לומר שהוא הולך לאיבוד אבל מה שכן אני רוצה להדגיש זה את המקום המאוד מאוד חשוב של שיתוף פעולה גם בינינו, בתוך החברות, וגם בין הממשלה.
אבי קשטן: יש הרבה דברים שלפעמים הוא אומרת שאם היו יודעים אבל איזשהו מקום, איזשהו צינור, יש גם אינטרס באופן מוסרי, אבל אני חושב שיש מקום לפתוח ערוץ באופן מסודר.
עירית פורטר: אני עובדת גם בישראל וגם בחוץ לארץ, גם בארגונים ביטחוניים ממשלתיים.
ענת ברקו: את האישה היחידה כאן, חוץ מאנשי מערך הסייבר.
קריאה: זה הכישלון הכי גדול של התחום שלנו.
עירית פורטר: כן.
עירית פורטר: מעט מאוד נשים יש בנושא.
קריאה: זה מתחיל מהחינוך.
עירית פורטר: אני רוצה להתייחס לדבר אחד מאוד מרכזי.
עירית פורטר: דיברו על תקינה.
עירית פורטר: להערכתי לא צריך תקינה.
עירית פורטר: תקינה יש בכל העולם, גם באירופה וגם בארצות הברית.
עירית פורטר: אפשר ללמוד מהם.
עירית פורטר: ה-איזו נמצא שנים על גבי שנים, ה-ניס נמצא שנים על לגבי שנים.
עירית פורטר: להערכתי מה שצריך לעשות זה להתאים אותו קוסט בנפיט כי מה שקורה בישראל לעומת ארגונים בעולם זה שמשקיעים הון תועפות על מוצרים וכל מיני דברים כאלו כשתכל'ס האיום הוא לא איום אמיתי או לא משקיעים מספיק כשהאיום הוא באמת אמיתי.
עירית פורטר: זה לעומת מדינות אחרות בחוץ לארץ שהן באמת משקיעות קוסט בנפיט.
עירית פורטר: הן עושות את הדברים, הן בודקות עד לרמה של דקדוק ומחליטות כמה הן משקיעות לעומת הביטוח שיש להן.
עירית פורטר: להערכתי רמת אבטחה שבסופו של דבר יוצאת, היא רמת אבטחה יותר טובה.
שני שרביט: ממש בקצרה ובכלליות לדברים שעלו כאן.
שני שרביט: היו כאן כמה מגמות שעלו וחזרו.
שני שרביט: הייתה כאן התייחסות להרחבת מרחב התקיפה גם ל-IOT וגם לדברים אחרים.
שני שרביט: אנחנו די מסכימים עם מה שאמרת לגבי זה שזה גם וגם.
שני שרביט: זה גודל האתגר.
שני שרביט: בהקשר הזה אני אומר שאנחנו עמלים רבות לנסות ולחפש בעצמנו את הבנצ'מרק וחלק מהרזון דאטרה לקיום שלנו הוא כי אין משהו שהוא באמת בנצ'מרק טבעי.
שני שרביט: לכן צריך יצור חדש להתמודד עם האתגר הזה.
שני שרביט: אנחנו נגיד שאחד האזורים שהסתכלנו בהם, רק כדי בכל זאת לחפש באפלה, היו אזורי הבריאות, אזורי הגנת הסביבה, תאונות הדרכים אבל באמת אין דבר כזה.
שני שרביט: לא הצלחנו למצוא את הדבר שבו אנחנו יכולים להיתמך כשאנחנו שואלים את עצמנו איך להיערך, בגלל המורכבות של התחום, בגלל העובדה שאי אפשר לפעול בבודדת ובגלל העובדה שאי אפשר לעשות או רגולציה או חינוך או דברים שאמרתם את זה.
שני שרביט: זה תמיד שילוב של דברים ותמיד לא רק התעשייה-אקדמיה.
שני שרביט: פותחים את זה טיפה, עושים משולש, והממשלה.
שני שרביט: הדבר הזה ביחד, השילוב של הדברים, הוא הדרך שלנו להצליח להתגבר על האתגר הזה ולהסתכל קדימה ויש הרבה מה לעשות.
שני שרביט: אני אומר משפט בנושא החינוך.
שני שרביט: עלו כאן כמה דברים בעולמות החינוך ואנחנו קצת מסתכלים אחרת על מודעות ועל חינוך.
שני שרביט: חינוך, זה בפירוש חינוך למודעות אבל יש גם את פיתוח ההון האנושי בסייבר שהוא במחסור מאוד גדול והוא ברור לנו.
שני שרביט: אני חייבת משפט על נשים.
שני שרביט: צריך להסתכל על נושא האוכלוסיות, לגוון את האוכלוסיות, נשים, חרדים, ואנחנו עובדים בכיוונים האלה.
שני שרביט: אנשים עם מוגבלויות.
שני שרביט: יש הרבה פוטנציאל לא ממומש וצריך לעשות כדי להגיע אליו.
שני שרביט: סזה חלק מהדברים שאנחנוש בפירוש רואים את עצמנו גם עושים עכשיו וגם נמשיך בהם.
נועם מרקפלד: חברת זייפסקי.
נועם מרקפלד: אני אתן את הפן המסחרי.
נועם מרקפלד: , אני סמנכ"ל מכירות באירופה ואני היום מסתובב באירופה ומנסה למכור פתרונות לחברות תחת ה-GDPR.
נועם מרקפלד: אני חושב שכל מה שנאמר כאן הוא מאוד מאוד חשוב אבל צריך להפריד את הדיונים.
נועם מרקפלד: שאלתם מה אתם כמחוקק או מה אנחנו חושבים שאתם יכולים לעזור.
נועם מרקפלד: יש כאן דיון של החינוך בישראל והגנה על תשתיות לאומיות, אלה דיונים סגורים יותר עם חומרים אחרים ופורומים אחרים.
נועם מרקפלד: זה כיוון אחד.
נועם מרקפלד: כיוון אחר בו קיים ה-GDPR.
נועם מרקפלד: ה-GDPR עם כל הסכנה לחברות הישראליות שעובדות באירופה ברמה המסחרית הוא פוטנציאל עסקי מטורף, זה סייבר ישראלי, לעבוד באירופה ואנחנו צריכים את התמיכה של הממשלה בעניין הזה, גם ברגולציה וגם בחומרים.
נועם מרקפלד: זאת אומרת, גם החברות הישראליות שעובדות היום באירופה צריכות את התמיכה של המדינה להתמודד עם הרגולציה שמחייבת אותם וגם ליצוא הסייבר הישראלי.
נועם מרקפלד: האיחוד האירופי בעצמו – ואני הייתי בשבוע שעבר בספרד – אין לו מושג איך להתמודד עם הדבר הזה.
נועם מרקפלד: ככל שאנחנו מגובשים יותר עם הסיוע של המדינה ליצוא הסייבר, ברמה המסחרית כרגע, לא ברמה של הגנה על ישראל אלא ברמה של יצוא טכנולוגיות ישראליות, הפוטנציאל העסקי כאן הוא באמת בסכומי עתק.
ענת ברקו: אתם בקשר עם מכון היצוא?
נועם מרקפלד: אנחנו גם בקשר עם מכון היצוא אבל זה עדיין לא מגובש מספיק.
נועם מרקפלד: הזכירו כאן מה ה-UK עושה ברמה של עזרה לחברות.
נועם מרקפלד: אפילו תורכיה שהיא לא האיחוד האירופי, יש לה רגולציה דומה.
נועם מרקפלד: יש לה מועצה שעוזרת לחברות התורכיות למכור באירופה בהקשרים האלה.
רונן יהושע: אנחנו דוגמה טובה לזה, איך לוקחים טכנולוגיה מהאקדמיה והופכים אותה למסחרית.
רונן יהושע: כך נולדנו.
רונן יהושע: רציתי לומר כאן שלדעתי הפספוס הגדול של המדינה הוא באימוץ חדשנות שהיא מטורפת במדינה, בהגנה על התשתיות הלאומיות ועל הביטחון הלאומי.
רונן יהושע: אנחנו נתקלנו בזה בצורה מאוד קונקרטית במובן שפנו אלינו כדי שנממש את הטכנולוגיה הייחודית שלנו על אלמנטים מסוימים ולצורך זה היינו צריכים לעשות איזשהו פיתוח משותף אבל נדרשנו לשתף את הידע או לתת את הידע לאותו גוף.
רונן יהושע: זה דבר שהוא בלתי אפשרי.
רונן יהושע: בלתי אפשרי לסטרט-אפים לעשות בוודאי וכל עוד לא אישרו את התקנות האלה, המדינה מפספסת כאן חדשנות מטורפת וזה מה שכואב לי כאזרח כי אני רואה כאן דברים מדהימים ואני רואה שהפער בין החדשנות שנוצרת, שהולכת החוצה לעולם, לבין היכולת של המדינה ברמת הביטחון הלאומי לממש את זה, היא פשוט מטורפת וזה פספוס אדיר.
רונן יהושע: זה מחייב חשיבה מחודשת על תקנות שקשורות לשיתוף הפעולה של המדינה עם התעשייה.
ענת ברקו: הערה חשובה.
נפתלי בביוף: חברת אליאקום.
נפתלי בביוף: דבר חשוב שיש לי לומר ואני אהיה קצר.
נפתלי בביוף: לא דיברו כאן על נושא של מערכות לגסי.
נפתלי בביוף: מערכות שהוקמו או נרכשו לפני המון שנים במגזרים רבים דוגמת הבנקים וגופים ביטחוניים, וכרגע קיימים בגופים האלה המון פערים בהיבטים של אבטחת מידע וסייבר כי שוב, אלה מערכות שתוכננו והוקמו כשלא הייתה מודעות לאבטחת מידע וסייבר וכרגע הפער הזה גורם להרבה גופים להפסיד במרוץ הזה כנגד הזמן.
נפתלי בביוף: יש ניסיונות לנסות לפצות על הפערים האלה עם כל מיני טלאים למיניהם אבל אני יכול לומר שמניסיון שלי אני רואה המון גופים שנמנעים מלשדרג את המערכות ולעזור לדברים יותר חדשניים ויותר מוגנים בעיקר מסיבות פיננסיות וגם מתוך החשש שזה לא יעבוד כמו שצריך.
נפתלי בביוף: אוהבים ללכת על הצד הבטוח.
חמי פקר: מנהל מרכז החדשנות של מוטורולה עולמית בישראל.
חמי פקר: בעברי ראש מרכז הסייבר של משרד ראש הממשלה.
חמי פקר: מניסיוני, לשאלתו של אבי לגבי איך אתם יכולים לעזור לנו, מאוד חשוב כל הסוגיות שעלו כאן בחדר אבל לדעתי הדבר הרלוונטי לדיון הבא הוא אם אני מחבר את אלון, בועז ושני, אני חושב שהדבר היחיד והחשוב ביותר שאתם צריכים לעזור לנו הוא איך לחלק את העצמה שנמצאת כאן בחדר בהיבט של סטרט-אפ ניישן, סייבר סקיוריטי, סייבר נולדג' בישראל.
חמי פקר: כל האנשים שמקיפים כאן בחדר מאות תוכנות אדם ידע, איך לחבר את זה לטובת הביטחון הלאומי של מדינת ישראל, איך מחברים את זה למרכז הסייבר הלאומי ששני באה ואמרה איך מחברים את השכל של היושבים כאן בחדר.
חמי פקר: אנחנו מביאים עוצמות אדירות, כל אחד מאתנו מייצג כמעט חברה גלובלית, חברה ישראלית שמביאה עוד עוצמות.
חמי פקר: אם אתם תוכלו ליצור לנו את המודל שמחבר בין מה שאלון התחיל בו, איך אנחנו מתחברים בצורה הנכונה ביותר, כל המודל הזה של הידע הזה, מדינת ישראל תרוויח חינם כל כך הרבה וזה ייצר דבר אחר לחלוטין.
חמי פקר: את המודל הזה, אבי, אתם צריכים לעזור לנו לחבר.
חמי פקר: זו המטרה של הוועדה כמו שאני רואה אותה.
אבי דיכטר: הדברים שנאמרו כאן עכשיו הם כמעט סיכום הדיון.
אבי דיכטר: אני חושב שהדיבורים על החינוך הם לא חס וחלילה בטלים, הם משמעותיים מאוד אלא שיש לנו לפעמים נטייה בסוף לקחת את הדברים, את האחריות ולהטיל על הפרט וזו לא המציאות שאני מכיר.
אבי דיכטר: אתה קונה מוצר, אתה רוצה להבטיח שהמוצר הזה יוביל אותך למקום מבטחים.
אבי דיכטר: אתה קונה כרטיס טיסה, אתה יכול לקנות את הכרטיס בסכום כזה או בסכום אחר, המושב יהיה כזה והאוכל יהיה כזה, אם יהיה אוכל בכלל, אבל על דבר אחד אתה לא מתפשר, אתה רוצה לדעת שאתה ממריא בנתב"ג ונוחת בשדה תעופה אליו אתה אמור להגיע.
אבי דיכטר: על זה אתה לא מתפשר.
אבי דיכטר: אותו דבר, אתה קונה מחשב או כל דבר שיש בו מחשב, ולא חשוב אם זה טנק או מכונית, ואז על דבר אחד אתה לא מתפשר, שהמכונית תביא אותך מנקודה א' לנקודה ב'.
אבי דיכטר: נוחות כזו, נוחות אחרת, אבל היא תביא אותך.
אבי דיכטר: מי כמוכם יודע, המכונית היום זה מחשב על ארבעה גלגלים עם גלגל רזרבי והיכולת למנוע בעדך מלהגיע ליעד, דרך מחשב, דרך איש רע.
אבי דיכטר: לכן אני חושב שאנחנו בנושא מערך הסייבר נצטרך לדעתי לעלות כיתה או אולי לעבור בית ספר מפני שאנחנו מדברים היום על מכון התקנים במערך הסייבר.
אבי דיכטר: אני קצת נבהל מהעובדה שתחום כל כך קריטי יושב היום בשני מקומות.
אבי דיכטר: רשות התעופה האזרחית אחראית לבטיחות התעופה האזרחית ולא פיצלנו את זה לשום גוף אחר.
אבי דיכטר: הסייבר, אנחנו בתחילת הדרך.
אבי דיכטר: אגב, אני לא רוצה להפוך את הדיון הזה לוויכוח האם יש מודל, אתה לא חייב לקחת מודל אחד לאחד ולחקות אותו, אבל יש לנו בדרך כלל נטייה לומר שמהר מאוד עושים בדיקה, הרופאים לא מתאימים, החקלאים לא מתאימים וזה לא מתאים.
אבי דיכטר: אנחנו יודעים הרי להביא עץ או פירות ממקום אחר ואנחנו עושים בדיקה בנתב"ג כדי לראות שלא מביאים לנו חס וחלילה משהו בעייתי.
אבי דיכטר: צריך לעשות את ההתאמה, אנחנו בעולם אחר לחלוטין אבל ברמת העיקרון, אנחנו עוד לא יודעים איך הביאו את אבני המקדש למקום שלהם לפני 3,000 שנים.
אבי דיכטר: גם המגילות הגנוזות, אנחנו יודעים עכשיו, פתאום הסתבר לנו שגילינו את אמריקה או את קומרן.
אבי דיכטר: ואני לא מזלזל, החינוך הוא באמת מאפשר לפרט לעשות בחירה יותר נכונה, אבל לנו כאחריות, אתה שם צבא כי אתה אומר שאני אומר לך לבנות ממ"ד ונותן לך פרטים לממ"ד אבל אני מטיל על צה"ל להיות אחראי לכך שהטיל לא יפגע לך בבית או לא יפגע ליד הבית.
אבי דיכטר: אותו דבר בעולם הזה של אבטחת מערכות המידע הממוחשבות.
אבי דיכטר: לא בכדי רגל מאוד משמעותית שהיא הייתה בהתחלה בגוף ייעודי ועברה לגוף ממלכתי, בדין ובצדק כי כל פרט יכול להפסיד בחשבון הבנק שלו דולר לשנה אם האקר ימצא את הדרך לקחת דולר ואף אחד לא יתלונן.
אבי דיכטר: דולר בשנה, אתה תגיד בעיית דמי ניהול, אני טעיתי, הבנק טעה.
אבי דיכטר: גם הבנק לא יתעסק עם זה.
אבי דיכטר: יש לך, תלוי באיזו מדינה, בישראל יש לך 8 מיליון דולר בשנה, בארצות הברית 350 מיליון דולר בשנה.
אבי דיכטר: אחרי תקופה אתה תעבור לדולר בחודש, וגם אז אף אחד לא יתלונן ונחשוב כולנו שזו בעיית דמי ניהול יתר או חסר.
אבי דיכטר: הבנק לא יגיד מילה, אנחנו כלקוחות לא נתעסק עם זה כי דולר בחודש, מי מתעסק עם זה?
אבי דיכטר: אז זה כבר לא 350 מיליון דולר בשנה אלא עכשיו זה חצי מיליארד או חמישה מיליארד.
אבי דיכטר: רק כאשר לבנק ייקחו 350 מיליארד דולר במכה אחת, אז פתאום הבנק יקפוץ ויביא את קספרסקי בשביל להגן עליו וישימו כל סכום כסף.
אבי דיכטר: אנחנו צריכים להיזהר.
אבי דיכטר: בסוף לשמור על הפרט הזה, ולא חשוב אם זה מטיל או דולר בבנק ולכן המוצר הוא כל כך חשוב.
אבי דיכטר: ההערה כאן לגבי איחוד הכוחות, זה אולי היתרון הכי משמעותי בישראל.
אבי דיכטר: אנחנו מדינה קטנה.
אבי דיכטר: אני משוכנע שאם יעשו כאן נטוורק של הכרויות, מפה של הכרויות בין הפורום שיושב כאן, יסתבר שהיו בצבא ביחד והיו פה ביחד ובאוניברסיטה ביחד ובעסק ביחד.
אבי דיכטר: זאת ישראל.
אבי דיכטר: שלוש דקות ובטח הם בני משפחה.
אבי דיכטר: אני חושב שזה מאוד ישראלי.
אבי דיכטר: את היתרון הישראלי הזה, אני מאוד מסכים אבל צריך מישהו שיארגן את זה.
אבי דיכטר: זאת אמנם הכנסת וכאן אנחנו צריכים לפקח.
אבי דיכטר: אנחנו לא יכולים לעשות את זה שזה יקרה.
אבי דיכטר: אגב, תחושתי היא שבסוף זה יהיה הפרויקט של מערך הסייבר.
אבי דיכטר: כשמערך הסייבר יהיה גדול, בבר מצווה, אני חושב שזה יהיה משהו שכבר יהיה נחלת ההיסטוריה.
ענת ברקו: קודם כל, אני רוצה להודות גם לישראל גרוס וגם לאלון רפאלי.
ענת ברקו: לא טבעי לקיים דיון כזה.
ענת ברקו: אנחנו בוועדת חוץ וביטחון והדיונים של מערך הסייבר הם סגורים והם בחדר מרוחק ולא חשופים לתקשורת והם בדרך כלל לא בפורומים כאלה רחבים.
ענת ברקו: אני מאוד שמחה על הדיון הזה ואני שמחה שהוא נעשה באופן פורמלי על פי הייעוץ המשפטי של הוועדה.
ענת ברקו: אני רוצה להודות גם לשגיא על הארגון של כל החומר ולסופי, היועצת הפרלמנטרית שלי שהיא גם בוגרת 8200.
ענת ברקו: אני רוצה לשאול כאן שאלה לפני שאני מסכמת את הדיון, כמה אנשים קיבלו את השכלת הסייבר שלהם בצבא?
ענת ברקו: מחצית.
ענת ברקו: לא כל כך הרבה.
קריאה: כשאנחנו היינו בצבא, עוד היו פרדות.
ענת ברקו: מה שקורה, אני חושבת שאחד הדברים שעלו כאן מאוד מאוד חזק זה שלא צריך להמציא את הגלגל.
ענת ברקו: אנחנו חזקים מאוד בלהמציא את הגלגל.
ענת ברקו: אני יכולה לקחת מהתחומים שקרובים ללבי בתחום של למשל חקיקה ומאבק בטרור.
ענת ברקו: האמריקאים חוקקו את חוק הפטריוט, חוק מעולה.
ענת ברקו: אנחנו עשינו את חוק המאבק בטרור ואני חושבת שהוא פחות טוב מהחוק שהאמריקאים חוקקו.
ענת ברקו: זה אמנם קרה להם לאחר 11 ספטמבר אבל דווקא תחת ההשפעה של 11 ספטמבר, הם הוציאו חוק מצוין שהוא נותן להם הגנה ואנחנו יכולים באמת לקחת, גם כדי להיות מסוגלים לדבר בשפה הבינלאומית, להסתמך גם על מה שנעשה, על החקיקה האירופאית וגם על החקיקה האמריקאית עם אדפטציות.
ענת ברקו: זאת בדיוק הדרך שאתם צריכים להתוות במערך הסייבר.
ענת ברקו: אני חושבת שדיונים מהסוג הזה צריכים להיות דיונים עתיים במערך הסייבר, גם להפגיש את הפורום הזה, גם ללמוד ממנו וגם לעקוב אחר התבצעות של הדברים.
ענת ברקו: אנחנו גם עוקבים אחרי החקיקה.
ענת ברקו: היא באמת נחוצה.
ענת ברקו: היא חיונית ובגלל השינויים הארגוניים היא התעכבה.
ענת ברקו: היא הייתה אמורה כבר להגיע אלינו בסוף שנה שעברה אבל זה לא משהו שאנחנו נעזוב.
ענת ברקו: הנושא של הקניין הרוחני.
ענת ברקו: הקניין הרוחני של מדינת ישראל בתחום הסייבר הולך לאיבוד.
ענת ברקו: באמת.
ענת ברקו: אני חושבת שהדברים שנאמרו כאן, זה חוזר על עצמו.
ענת ברקו: אנחנו לא שומרים על הקניין הרוחני.
ענת ברקו: אם זה היה רכוש שמישהו היה לוקח מאתנו, זה היה הרבה יותר מוחשי.
ענת ברקו: אבל כשבאים וקונים כאן חברות ובעצם המדינה לא משאירה לעצמה שום דבר, אנחנו מאבדים את כל המוחות האלה שגדלו אצלנו, שרכשו את הידע אצלנו, שהם בעצם גם חלק.
ענת ברקו: אני פעם חשבתי שאולי מאלה שהם בוגרי מערכת הביטחון אפשר היה לדרוש אחוזים מכל הסטרט-אפים.
ענת ברקו: אמרו לי, לא.
ענת ברקו: הקניין הרוחני כאן הוא מאוד משמעותי ואנחנו חייבים למצוא את הדרך לשמור עליו.
ענת ברקו: זאת אומרת שגם חברות שנמכרות לאמריקאים, לאירופה, לא משנה למי, יש איזושהי פלטפורמה שנשארת בארץ והיא מחייבת כי כל מדינה צריכה.
אבי דיכטר: חברה שמדריכה לוחמים בקולומביה דורשת שישלמו אחוזים?
ענת ברקו: אבל זה לא אותו דבר.
אבי דיכטר: זה סייבר וזה קילר.
עמיר גיל: בדרך כלל הן משאירות את מרכזי הפיתוח בארץ.
ענת ברקו: צריך להגן על הקניין הרוחני שלנו.
ענת ברקו: זה תחום שלם שזקוק להגנה משפטית אפילו וחייבים לתת לו התייחסות.
ענת ברקו: הנושא של חינוך.
ענת ברקו: חינוך, מודעות, כל הדברים האלה הם מאוד חשובים וצריכים להתחיל מגיל פס אבל כמו נאמר כאן, הקטע של היגיינה או הקטע של הוראות מאוד מאוד פשוטות של הגנה בסייבר, ולדבר בשפה אחת, זה משהו שמערך הסייבר צריך להוציא בהסתמך על כל הדברים שאמרו כאן אבל לא מגילות אלא ממש כמו הוראות פתיחה באש, משהו מאוד מאוד מצומצם שאנשים ידעו ומגיל מאוד מאוד צעיר.
ענת ברקו: מעבר לזה, לגדל דור של תחומי לימוד בתיכוניים ואפילו בבתי הספר היסודיים.
ענת ברקו: דיבר כאן פרופסור דולב בנושא של חינוך להגנה בסייבר אבל זה תחום שחייב להתפתח.
ענת ברקו: אין מגמות כאלה.
ענת ברקו: הן פחות אטרקטיביות מאשר מדעי המחשב וכולי.
ענת ברקו: אבל בעצם לגדל דור שמסוגל לעשות את העבודה אנחנו צריכים גם לתת על כך את הדעת.
ענת ברקו: מכון היצוא הישראלי.
ענת ברקו: אני מבקשת לחבר אתכם למכון היצוא הישראלי.
ענת ברקו: הנושא הזה הוא מאוד מאוד חשוב.
ענת ברקו: אני מזמינה אתכם לכתוב את המכתבים ולשלוח לנו את המסמכים כדי שיהיה לנו בסיס לעבודה.
ענת ברקו: אנחנו נעקוב אחר הדברים הללו שעלו כאן.
ענת ברקו: אני רוצה להודות לכל מי שהגיע.
ענת ברקו: אני חושבת שעצם המפגש היה מאוד מאוד חשוב.
קריאה: אנחנו נרכז את כל המסמכים ונשלח אותם ביחד.
ענת ברקו: שגיא יהיה אתכם בקשר.
אבי דיכטר: בוקר טוב, אנחנו בדיון לבקשת משרד הביטחון בנושא צווי מילואים, גם גילאים וגם תפקידים.
אבי דיכטר: מי מציג את הדברים?
סא"ל אייל יוסיפסקו: אני, פסקו, ראש אתכ"א מילואים, אכ"א, צה"ל.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אני אהיה קצר ובהיר ככל הניתן.
סא"ל אייל יוסיפסקו: המטרה שלנו היא כשירות המערך.
סא"ל אייל יוסיפסקו: מתוך כל החובות שלנו אנחנו נציג פה שני צווים: מטרות הקריאה והמקצועות ואופן ההפעלה.
סא"ל אייל יוסיפסקו: כמו שסקרנו פה אתמול, מערך המילואים הוא מרכיב חיוני ביכולת ההכרעה.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אנחנו מדגישים שאנחנו פועלים מתוקף חוק, אבל אנחנו מבססים את עצמנו על ערכי ההתנדבות, הרעות והשליחות.
סא"ל אייל יוסיפסקו: החוק – ואני מזכיר את זה פה לעצמי – אומר שחייל מילואים ייקרא לשירות מילואים למטרות האלה בלבד: 1.
סא"ל אייל יוסיפסקו: הכשרה ואימון; 2.
סא"ל אייל יוסיפסקו: ארגון וניהול כוח אדם; 3.
סא"ל אייל יוסיפסקו: תעסוקה מבצעית; 4.
סא"ל אייל יוסיפסקו: שירות בתפקידים ומקצועות למטרות שקבע השר בצו.
סא"ל אייל יוסיפסקו: פירוט המסגרות כמו שעד כה: 1.
סא"ל אייל יוסיפסקו: הכשרה ואימון - - -
עידו בן-יצחק: אני רק אגיד שאנחנו מתחילים בצו של המטרות ולא בצו של המקצועות.
סא"ל אייל יוסיפסקו: פירוט המטרות ומטרות המשנה: 1.
סא"ל אייל יוסיפסקו: הכשרה ואימון, מתרגילים, דרך אימונים ועד יום ימ"ח.
סא"ל אייל יוסיפסקו: 2.
סא"ל אייל יוסיפסקו: התעסוקה המבצעית כמובן, שכבר התגברה בשנת 2018, בעלייה של 100%.
סא"ל אייל יוסיפסקו: 3.
סא"ל אייל יוסיפסקו: ארגון וניהול כוח אדם בתוך המטרות.
סא"ל אייל יוסיפסקו: פה יש התפלגות.
סא"ל אייל יוסיפסקו: צה"ל שם לעצמו מטרה שמיצוי הזמן בהיבטי ההכשרה והאימון יהיו הנתח המרכזי שעליו יישען המערך, מתוך הבנה שזו המהות שלשמה אנחנו מקבלים את המשאב הזה.
סא"ל אייל יוסיפסקו: התפלגות ביצועי השמ"פ בחתכים של הכשרה ואימון: ניתן לראות פה מה זה אימון קלאסי.
סא"ל אייל יוסיפסקו: תרגילים שאנחנו מביאים את האנשים כדי לתרגל את שלב צבירת הסד"כ, ההתגייסות וההצטיידות.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אלה דברים שהתקדמנו בהם, למרות שיש עוד מה לעשות בעניין.
סא"ל אייל יוסיפסקו: ביצועי השמ"פ על ארגון וניהול כוח אדם: הכול תחת הכותרת של ישיבה וכנס.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אלו דברים שאנחנו מביאים את המפקדים ואת מפקדי המשנה, מרמת המ"מ ועד רמת מטה החטיבה, כדי לעשות דיוק של הסד"כ.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אדוני יכול לראות פה עוד היבטים של שימוש במשאב הזה: חיפושי נפקדים, משפטים ותחקירי ביטחון מידע.
סא"ל אייל יוסיפסקו: צו המטרות החריגות הוא למעשה מדרגת אישור נוספת, למטרות שהן אקסוגניות לשלוש המטרות הקודמות.
סא"ל אייל יוסיפסקו: יש פה דברים שמכובדי מר אבי סייג, יו"ר העמותה – חלק מהדברים זה עבודה משותפת של חתירה למגע שלו, בין אם לאשר השתתפות בטקס למפקדים שנדרשים כמפקדים להגיע לטקסים של חיילים שלהם, בין אם השתתפות בימי הוקרה ובין אם הפעלת מחלקת הגנת היישוב, שזה משהו שהוועדה אישרה לפני כחצי שנה.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אני נותן פה עדכון ממצבו של הפצוע בכיתת הכוננות בקריית ארבע, שקפץ לאירוע אתמול לפנות בוקר.
סא"ל אייל יוסיפסקו: הייתה הכרזה של "אביר לילה ג'" בחטמ"ר יהודה, כיתת הכוננות קפצה דרך חמ"ל החטיבה, קפצו כ-50 אנשים, חייל אחד עשה תאונת דרכים חמורה והוא פצוע אנוש.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אבל הוא הגיע לבית החולים כשהוא כבר חייל.
סא"ל אייל יוסיפסקו: זאת אומרת, המנגנון עובד.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אמנם אנחנו נדרשים פה עוד לליטושים, אבל בסך הכול אני יכול להיות אופטימי בעניין.
סא"ל אייל יוסיפסקו: התפלגות ביצועי השמ"פ בתוך צו המטרות החריגות: מדובר בידע צבאי ייחודי, שמשרת אותנו בעיקר לוועדות דירוג מחקר, לפעילות שופטים – אנשים שאין לנו כמותם די והותר ביום-יום.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אפשר לראות פה ש'ידע צבאי ייחודי' כולל ניסויי אמל"ח, חוקרי מצ"ח, ועדות דירוג המחקר ושופטים.
סא"ל אייל יוסיפסקו: בתוך ההתפלגות הזאת אנחנו רואים שלאמ"ן יש נתח גדול, מטעמים מובנים: מוקדי ידע ונוהלי קרב, שמחייבים אנשים להיות בסמיכות לביצוע.
סא"ל אייל יוסיפסקו: יש מטרות לשעת חירום, הן מוכרות לוועדה ואני לא מרגיש צורך להיכנס אליהן בדיון הזה.
אבי דיכטר: אוקיי, אז אפשר לדלג על זה.
סא"ל אייל יוסיפסקו: הגענו פה למבט תלת-שנתי שמסתכל איך אנחנו נראים מ-2015 עד 2017, וכמו שאמרתי, המגמה שאנחנו מבקשים להציג היא שההכשרה והאימון הם נתח גובר, מהטעם המובן שבסיסו הוא חוק המילואים, שנחקק ב-2008, על לקחי מלחמת לבנון השנייה, כאשר הכנת המערך ליום פקודה היא לנגד עינינו.
סא"ל אייל יוסיפסקו: היקף השמ"פ וסך השמ"פ: כ-1.9 מיליון ימי מילואים.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אמנם ההיקף ירד, אבל האחוז של ההכשרה והאימון גובר, ואני חושב שאנחנו בכיוון הנכון.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אדוני, סיימתי את הצו הזה, אם יש שאלות אשמח להתייחס.
שמואל לטקו: יש לי שתי שאלות.
שמואל לטקו: אחת, אפשר היה לראות שיש עלייה באחוזים של האימונים, שזה טוב, אבל גם בדברים האחרים הייתה עלייה.
שמואל לטקו: אז איפה יש ירידה?
סא"ל אייל יוסיפסקו: אחת, המטרות החריגות - - -
עידו בן-יצחק: רק ההכשרה עלה, השאר ירדו.
סא"ל אייל יוסיפסקו: ירדנו במטרות החריגות ובתע"ם.
שמואל לטקו: שאלה שנייה, יש הרי צו 8 וצו 9.
שמואל לטקו: בעבר היו כמה פעמים שהשתמשתם בצו 9, והוועדה שאלה על העניין הזה של...
שמואל לטקו: כי מבחינת האיש מילואים, כשהוא מקבל צו 9 - - -
עידו בן-יצחק: זה לא היה צו 9.
עידו בן-יצחק: אני לא זוכר אי-פעם שהשתמשו בצו 9.
עידו בן-יצחק: מה שהשתמשו בו זה חריגי קריאה.
אבי דיכטר: אנשי המילואים קוראים לזה צו 9.
אבי דיכטר: עכשיו יש אנשים בצו 9.
עידו בן-יצחק: לא, צו 9 זה שונה.
עידו בן-יצחק: יש שלושה סוגים של צווים.
עידו בן-יצחק: צו 8 זה מלחמה; צו 9 זה איזשהו קריאה לצורך ביטחוני דחוף, וזה מוגבל בזמן וגם נכלל במסגרת הכללית; ויש התראה חריגה, שזה צו מילואים רגיל שפשוט הוא לא במסגרת הפקודות הרגילות, שדורשות התראה של 60 יום וכל זה, אלא אפשר לתת אותו בתקופה יותר קצרה.
שמואל לטקו: עד אפס, נכון?
שמואל לטקו: אבל מבחינת איש המילואים, שנקרא בשתיים בלילה – אותו לא מעניין איך קוראים לזה.
אבי דיכטר: הוא קורא לזה צו 9.
עידו בן-יצחק: לא, הוא לא קורא לזה צו 9, הוא חושב שזה צו 8.
תא"ל ערן שני: אני לא חושב שאיש מילואים יודע מה זה צו 9.
אבי דיכטר: לגמרי במקרה אתמול בלילה מישהו פנה אלינו שקראו לו בצו 9.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אני אענה.
סא"ל אייל יוסיפסקו: דבר ראשון, במהלך השנה האחרונה הפעלנו פעם אחת צווי 8.
סא"ל אייל יוסיפסקו: זאת הייתה טעות הקשה באוגדה 98 והיא תוקנה אחרי 20 דקות.
סא"ל אייל יוסיפסקו: זה קרה ביום העצמאות.
סא"ל אייל יוסיפסקו: למעשה, אוגדה 98 הפעילה תרחיש גיוס חירום מתוך טעות הקלדה, אבל היא תוקנה מבלי שאף אחד התייצב.
סא"ל אייל יוסיפסקו: בנוסף, אנחנו השתמשנו בחריגי התראה ביום ה-89 לעפיפוני התבערה בדרום.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אנחנו משתמשים מעת לעת באנשים שהם מוקד ידע איכותי, כבאים או אנשים שנדרשים לתגבורי חמ"לים.
סא"ל אייל יוסיפסקו: כנ"ל באיוש.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אבל זה חריג התראה בלבד, ולא 8 ולא 9.
שמואל לטקו: מבחינת האיש מילואים זה - - -
סא"ל אייל יוסיפסקו: האיש מילואים קם בבוקר ואומר לאשתו שהפעילו אותו בצו 8, אני מודע לזה.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אני עובר לצו המקצועות.
סא"ל אייל יוסיפסקו: פה ההצגה היא קצת יותר ארוכה ועמוסה בפרטים, מהטעם הברור שיש המון מקצועות.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אני אציג לוועדה את ההיערכות בנושא.
סא"ל אייל יוסיפסקו: למעשה, מדובר בעבודה שוטפת שמובלת במדור התכנון של אכ"א.
סא"ל אייל יוסיפסקו: נמצאת איתי כאן ורד, ראש מדור התכנון, ואם יהיו שאלות הבהרה אנחנו נשמח להתייחס.
סא"ל אייל יוסיפסקו: עשינו את שלל התהליך, עד הצגה לרח"ט, גיבוש הצו, סיכום והכנה, גם בשיתוף של עידו.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אני עושה פה השוואה לאורך השנים.
סא"ל אייל יוסיפסקו: ניתן לראות שמ-2010 ועד יוני 2018 אנחנו בירידה מתמדת, מתוך שאיפה ורצון לצמצם את ההיקף.
סא"ל אייל יוסיפסקו: ניתן לראות בשקף את ההתפלגות בין המקצועות - - -
אבי דיכטר: שנייה, זה שקף מאוד משמעותי לצורך ההצבעה שלנו אחרי זה, אז תחזור על המשפט האחרון, כדי שכל חברי הכנסת שכאן יהיו מיושרים.
סא"ל אייל יוסיפסקו: המקרא בין העיסוקים לבין המקצועות עושה הבדלה בין הקצינים לבין החוגרים.
סא"ל אייל יוסיפסקו: ב-2010 היינו בסך גבוה משמעותית מהיום, ובצו שהיום אנחנו מבקשים את אישור הוועדה עבורו, אנחנו יורדים ב-13 מקצועות ובשני עיסוקים.