GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גולן ואך: התהליך הזה הסתיים למעט שני תת-סעיפים, האחד בנחל עוז והשני בכרם שלום שנידונים בימים אלה כחריגים, מאחר שהם לא עמדו בקריטריונים הראשונים של ועדת היישום בעוטף עזה.
גולן ואך: למעט שני פרויקטים אלה, אני קורא להם תתי-סעיפים מכיוון שמדובר בעשרות בודדות, הפרויקט הזה הושלם.
גולן ואך: מדובר בפרויקט של ממ"ד לכל בית אב בין אפס לשבעה קילומטר.
חיים ילין: הממ"דים לא היו תקניים והיה צריך להחליף אותם, משום שעשו אותם לפני שפיקוד העורף קבע את הקריטריון בעוטף עזה של 40.
גולן ואך: מבחינת מיגון מלא של גני ילדים ובתי-ספר בין אפס לשבעה קילומטר – הפרויקט הזה הושלם, למעט פרויקט אחד ביד מרדכי שמצוי בשלבי בנייה יחד עם משרד החינוך, משרד הרווחה ופיקוד העורף, והוא עתיד להסתיים בחודשים הקרובים.
גולן ואך: חוץ ממנו הסתיים מיגון מוסדות החינוך בין אפס לשבעה קילומטר.
גולן ואך: הפרויקט האחרון, שלמעשה התחיל מאוחר, גם הוא בשיתוף משרד החינוך, משרד האוצר, ראש הממשלה, ובביצוע של אהו"ב – אגף הנדסה ובינוי בפיקוד העורף – וזה השלמת מיגון בין 7 ל-15.
גולן ואך: אנחנו מצויים בשלהי הפרויקט הזה של עשרות מוסדות, שכרגע הוא בעיר אשקלון, נמצא בסופו.
גולן ואך: המרכיב השני זה מרכיבי הביטחון.
עליזה לביא: במהלך "צוק איתן" סיירנו גם בגני ילדים וגם בכל מיני מבנים לילדים צעירים.
עליזה לביא: הם לא היו ממוגנים.
עליזה לביא: היום אתה אומר בבטחה שהם ממוגנים?
גולן ואך: כן.
גולן ואך: על-פי כל ההנחיות של פיקוד העורף על מיגון תקני – כיצד ממגנים גן ילדים בעוטף עזה.
גולן ואך: בין אפס לשבעה קילומטר זה מיגון מלא.
גולן ואך: מוגנו מוסדות, מה שאומר מאות גני ילדים ובתי-ספר במהלך השנים האחרונות.
אבי דיכטר: הזמנו לפגישה הזאת גם את ראשי הרשויות, גם שנושקים לתפר וגם שקרובים לתפר.
אבי דיכטר: לא הזמנו ראשי ערים, אלא את ראשי הרשויות שמתממשקים עם האיום בצורה הכי קרובה, הכי נגישה לאיום.
אבי דיכטר: לכן אחרי פיקוד העורף אנחנו נעבור לראשי הרשויות.
גולן ואך: כאמור בין אפס לשבעה קילומטרים זה פרויקט של מיגון מלא, ובין 7 ל-15 קילומטר זה תוספת של מיגון תקני.
גולן ואך: זה לפערים של מיגון בהתאם לזמני ההתרעה.
אבי דיכטר: לא הזמנו את אשקלון ולא את נתיבות ולא את אופקים, אלא את המועצות האזוריות.
גולן ואך: בהיבט של מרכיבי הביטחון, סמוך ל"צוק איתן" קיבלנו את הדרישות המבצעיות של אוגדת עזה וגם פה אנחנו נמצאים בשלבים הסופיים.
גולן ואך: השלמנו את כל מה שנדרש – אני לא אפרט את המרכיבים, אבל זה בדיוק על-פי הדרישה המבצעית של אוגדת עזה.
גולן ואך: ישנם פערים מקומיים שאני לא חושב שזה המקום להעלות אותם, אבל ככלל, אני חושב שעל-פי התפיסה המבצעית ועל-פי הדרישות המבצעיות והתקנים של פיקוד העורף, המקום ערוך ומוכן.
אבי דיכטר: אנחנו מתחילים עם ראשי הרשויות, מדרום צפונה.
גדי ירקוני: יש בתי-ספר שמיגנו בהתחלה.
גדי ירקוני: בתי-הספר האלה צריכים שדרוגים במיגונים.
גדי ירקוני: רוצים שהמועצות האזוריות ייקחו על עצמן את כל השדרוגים האלה.
גדי ירקוני: הם עשו את המיגון והיום הם צריכים לתקן או להחליף אותו, וזה על המועצות.
גדי ירקוני: אני חושב שזה דבר בלתי הגיוני וחייבים לייעד לזה תקציבים.
גדי ירקוני: לא יכול להיות שזה יופל על הרשויות.
איל בן ראובן: למה אתה מתכוון?
גדי ירקוני: יש שם פלדות וכל מיני דברים שצריך להחליף.
גולן ואך: יש פלדות שהוצבו לפני עשר שנים.
גולן ואך: בפלדות הללו יש התרופפות וצריך לחזק.
גולן ואך: ככלל, המדיניות היא שהמיגון עצמו, כמו כל אמצעי שנמסר לידי הרשות המקומית, מצוי בתחזוקת הרשות המקומית.
חיים ילין: השאלה אם זה לא נכון, כי זה היה לפי התקן שהיה אז, שהוא התקן שהיה אז, והוא הולך ומשתנה עם הזמן.
חיים ילין: ידעו שזה לא יחזיק מעמד 50 שנה לעומת מיגון שאתה בונה אותו בעובי 40 סנטימטרים שמחזיק לך כל החיים.
גולן ואך: לדעתי אנחנו לא מדברים על אותו דבר.
גולן ואך: למעשה זה כמו כל הציוד, מתקן או תשתית שמדינת ישראל בונה או רוכשת בלי שום השתתפות של הרשות המקומית והוא מועבר לידי הרשות המקומית.
גולן ואך: כמו שאנחנו מצפים שתחזוקת המיגוניות תהיה בידי הרשות המקומית.
גולן ואך: בשעה שמיגונית נפרצת, מושחתת, מלוכלכת, הרשות המקומית אחראית על זה.
גולן ואך: כך זה גם פה – לא מדובר על שינוי תקן מיגון, אלא על התרופפות של מספר לוחות פח.
גולן ואך: לא ייתכן שעל כל לוח פח שמתחיל להתרופף המדינה תשלח צוות שיעשה את זה.
גולן ואך: מדובר בדיוק על הפרויקטים האלה שאני מדבר עליהם ולא על תוספות.
חיים ילין: אלה פרויקטים שבוצעו ב-2005 לפי תפיסה אחרת לגמרי.
גדי ירקוני: לגבי מרכזי החוסן – אני לא צריך להגיד לוועדה הזאת כמה התפקוד של זה חשוב גם בימים שקטים, ובטח בימים לא שקטים.
גדי ירקוני: במרכזי החוסן, שהיום הם כפופים למשרד הבריאות, בגלל בעיות כאלה ואחרות שאפילו קשה לי להגיד איפה הן מתחילות ואיפה הן נגמרות, מינואר לא שולמו כספים, לא נחתמו חוזים של מרכזי החוסן.
גדי ירקוני: רוצים לצאת למכרזים חדשים ורוצים לחתום הסכם עד יוני במקום לחתום עד סוף השנה ולהעביר את כל הכספים.
גדי ירקוני: יש אנשים שעובדים מינואר וחלקם לא קיבלו משכורת בחודשים האחרונים.
גדי ירקוני: מי שכן קיבל, זה כספים שהמועצות העבירו אליהם.
אבי דיכטר: נציג משרד הבריאות, זה נושא שאנחנו נרצה לשמוע התייחסות לגביו.
גדי ירקוני: אני חושב שזה נושא אקוטי שחייב להיפתר.
גדי ירקוני: דבר שני, אני מקווה שכולכם נסעתם על כביש 232.
גדי ירקוני: במקרה אתמול אוטובוס של קיבוץ רעים כמעט התחבר עם משאית.
גדי ירקוני: זה מדהים איך זה קרה יום לפני הישיבה הזאת.
גדי ירקוני: אנחנו רודפים אחרי משרד התחבורה – חיים או אולי אפילו קודמו התחילו בזה – יש הסכם, יש כסף לחצי, עד צומת מגן במקום עד צומת סעד, אבל התכנון לא זז.
גדי ירקוני: יש דברים שאני לא מצליח את העיכובים לגביהם.
גדי ירקוני: נכון להיום, אמצע 2017, הנושא של הכביש הזה מדשדש.
גדי ירקוני: צה"ל יודע עד כמה הכביש הזה הוא עורק חשוב ויחיד ואני ממש לא מצליח להבין איך מדינת ישראל חושבת להשאיר 20 קילומטר בלי שדרוג, מצומת מגן עד צומת סעד.
אבי דיכטר: ממגן עד כרם שלום יש כסף?
גדי ירקוני: הולכים לעשות.
גדי ירקוני: זה מה שיעשו עד 2019, למרות שזה היה צריך להיגמר הרבה לפני.
אבי דיכטר: למה הקטע הזה ראשון ולא הקטע השני?
גדי ירקוני: בגלל העומס.
גדי ירקוני: להשאיר את הקטע מצומת מגן עד צומת סעד, קטע יחיד, 20 קילומטר, זה אבסורד מאין כמוהו.
אבי דיכטר: אני אומר לחברי הוועדה.
אבי דיכטר: כשנסענו ברכב החבר'ה שאלו אותי למה מצומת סעד לשדרות זה כביש ארבעה מסלולים.
אבי דיכטר: זה בגלל מעבר קרני.
אבי דיכטר: אז היו רבע ממה שיש היום לכרם שלום ולכן הרחיבו לארבעה מסלולים.
גדי ירקוני: אני מבקש מחברי הוועדה, תעזרו לנו בזה, תראו איך פותרים את זה.
אבי דיכטר: אתה אומר שיש היום תוכנית מתוקצבת?
גדי ירקוני: אין תכנון מפורט, אבל יש תקציב של 250 מיליון שקל שמספיקים עד צומת מגן, מי שמכיר זה כרם שלום עד צומת מעון.
גדי ירקוני: צריכים לזרז את זה כדי שזה יזוז, אבל גם הקטע השני לא פחות חשוב.
גדי ירקוני: כמו שאמרתם, זה הקטע היחיד מתל-אביב אלינו.
30694: ברוכים הבאים.
30694: אני מצטער על הצפיפות, אבל שמח על כך שכולכם באתם.
30694: אני חושב שכולכם הייתם פה בסיטואציות אחרות, ואני רוצה לומר שאנחנו מאוד שמחים על כך שהמניות הציבוריות שלנו הולכות ויורדות, משום שזה אומר ששקט יחסית.
30694: נשלפתי מפגישה עם נציגי הפדרציה מסן דייגו.
30694: צריך להסביר כל מיני דברים.
30694: בתקופה מסוימת היה מאוד קל לגייס מיליונים, ופתאום – זה טוב, אלה צרות של שקטים יחסית.
30694: אני תמיד נוהג לומר שמדינת ישראל, ב-15 השנים האחרונות, לא מסיבות אלקטורליות, ולא כי נחה איזה רוח שטות או רחמים, השקיעה בחמישה פרויקטים באזור הזה הרבה מיליארדי שקלים.
30694: הסיבה שממשיכים לעשות זה שמסוכן פה הרבה יותר ממה שאנחנו מרשים לעצמנו להגיד נכוחה לתושבים שלנו, כי יחד עם הממשלה, עם הטבות המס, עם מרכזי החוסן, ועם הפעולה שלנו ועם הגבורה האזרחית של התושבים, אנחנו מצליחים ומגיעים הנה אנשים.
30694: אז התפקיד שלנו הוא לגרום לכך שבנסיכויות הקטנות שלנו יבואו בני אדם חזקים, מוצלחים, שיחשבו שהם עושים את הדבר הטוב ביותר.
אבי דיכטר: בכמה אנשים גדלה המועצה שלך ב-15 השנים האלה?
30694: אני נכנסתי לתפקיד עם 5,000 אנשים והיום יש 8,000 .
גדי ירקוני: אצלי, מאז "צוק איתן" – שזה יותר קריטי – ועד היום, נוספו 1,500 תושבים.
אבי דיכטר: 1,500 בנוסף לכמה?
גדי ירקוני: היו 14,000 והיום אנחנו קרוב ל-15,500 תושבים.
אבי דיכטר: כלומר, העזיבה של חיים ילין "עזרה".
גדי ירקוני: זה בזכות זה שהוא היה קודם.
30694: אילן, שהיה קב"ט מחוז דרום במשרד החינוך, מזכיר שהמכללה גדלה והגיעה עד לקצה שאפשר, יותר מכל המכללות באזור.
30694: זו מכללה שנהרגו בה אנשים, נפצעו קשה מאוד.
30694: גם התיירות גדלה.
30694: "דרום אדום" גדל בתקופה הזאת.
30694: אנחנו מצליחים לייצר מציאות של צמיחה.
30694: כל זה תחת מציאות – אני חושבת שאתם מכירים אותה לא רע – בה מדינת ישראל השקיעה מאז אמצע העשור הקודם הרבה מאוד מיליוני שקלים במרכיבי ביטחון.
30694: תגידו אתם כמה הרבה מאות מיליוני שקלים השקיעו במיגון ובבנייה מחודשת של מעונות יום – כ-200 מעונות וגנים – ולאחר מכן החלטה לגבי 14 בתי-ספר חדשים בשדרות, עם הזדמנות לשדרג את מערך החינוך שלנו.
30694: תוסיפו לזה את המיליארדים של פרויקט הממ"דים בשתי פאזות שמסתיימות עכשיו.
30694: תוסיפו לזה את הדיון בעשור הקודם ואת ההכרעה לגבי אופן ההגנה האקטיבית והבחירה ב"כיפת ברזל".
30694: דרך אגב, אנחנו היינו התירוץ והסיוע ליישובים שלנו.
30694: כמעט בטוח שאפילו שדרות לא תהיה מוגנת במלחמה כוללת, בגלל היכולות המוגבלות של ישראל בנושא "כיפת ברזל".
30694: כרגע, הפרויקט האחרון, מיליארדים שמושקעים מסביב לרצועה.
30694: זה לא נעשה, אלא משום שמדינת ישראל הגיעה למסקנה שכולנו מאוד גיבורים וכולנו מקבלים את ההחלטות הנכונות, אבל אנחנו על הקשקש כדי להיות מסוגלים לעמוד במעמסה.
30694: הצלחנו לעמוד במעמסה.
30694: אתם הרי לא ממונים על כל הסוגיות, אבל אנחנו מבקשים מכם להיות מודעים.
30694: יש לכם קשרים בוועדות אחרות וקשרים פוליטיים ואנחנו מבקשים מכם לשים לב שהסיטואציה האמיתית היא מה שאמר ראש הממשלה, ושר הביטחון והרמטכ"ל, שהאיום שאנחנו חיים לידו מסוכן יותר מאשר האיום האיראני.
30694: אני מצטט כמה פעמים את מה שהם אומרים בתקשורת, והם מתקצבים בהתאם.
30694: מי שחי לאורך הגבול – לשער הנגב יש חמישה יישובים צמודים ממש, ויש יישובים שאינם מוגנים על-ידי "כיפת ברזל" וכאלה שמאוימים על-ידי חדירה של המנהרות.
30694: כתוצאה מהמהלך הזה, כתוצאה מההצלחה שלנו, אנחנו נמצאים במצב בלתי אפשרי שבו מגיעים אנשים מרמה סוציו-אקונומית גבוהה, אנשים עם יכולות.
30694: תראו מה סופרים בסוציו-אקונומי – סופרים נסיעות לחוץ לארץ, כמה אגרות משלמים לרכב, כמובן משכורת וכו'.
30694: הסוציו עולה וכתוצאה מזה הרשות המקומית נדפקת.
30694: זה נכון בכל הארץ.
30694: אצלנו, האבסורד הזה שבו אתה חוטף במיליונים קנס על כך שהתושבים שלך הם בעלי יכולת, אבל אסור לך לגבות, כי אתה הרי לא קובע לעצמך את הארנונה.
30694: אולי במדינות הים מותר לקבוע את הארנונה המקומית, אבל לנו אסור.
30694: אסור לקחת שכר לימוד יותר גבוה ממי שמסוגל לכאורה.
30694: לכן אנחנו במצב שבו אנחנו מבקשים מכם, אחת הוועדות הרציניות ביותר, שתשימו לב לנדנדה המטורפת הזאת שבה אנחנו כולנו – הממשלה, השלטון המקומי והתושבים – מצליחים לייצר קליטה מסיבית רצינית, איכותית, והרשויות תלכנה ותחלשנה, משום שבאים אנשים חזקים שמורידים את התקציבים מהמדינה.
אבי דיכטר: אמרת שהמכללה נמצאת היום בשיא הקיבולת שלה.
30694: יש 5,500 במסלול האקדמי.
אבי דיכטר: יש לה תוכנית לגדול או שהיא מקובעת לכמה שנים?
30694: יש לה תוכנית לגדול, ועכשיו אנחנו בונים מחדש.
30694: זו המכללה האקדמית-ציבורית הגדולה בארץ.
30694: פעם היתה מחלוקת לגבי אריאל, אבל היום היא אוניברסיטה ולכן אין מחלוקת.
30694: יש 5,500 במסלולים האקדמיים – תואר ראשון ותואר שני; פסטיבל קולנוע דרום מוכר, זו מחלקה נהדרת לקולנוע ותקשורת; עבודה סוציאלית; משפטים עם ציונים מצוינים וכו'.
30694: יש עוד 1,500 – 2,000 במסלולים הקהילתיים, הקולג' הקהילתי.
30694: זה עוגן אדיר של האזור כולו.
30694: לכו תראו את הפאבים בשדרות ואת ההתיישבות ביישובים, המעונות וכו'.
30694: ברשותכם, אני רוצה לגעת בשתיים, שלוש נקודות.
30694: ההערה של גולן, שאני מבין אותה, מה שנקרא "קיבלתם ועכשיו תתחזקו".
30694: זה נכון בשוליים.
30694: מה שצריך לעשות – כל אותן השקעות של מיליארדים עצומים, צריך לוודא שהם לא מתיישנים.
30694: כפי שלא יבקשו מהרשויות ש"כיפת ברזל" מתיישנת והם יתחזקו אותה, כך יש סוגיות מסוימות שקשורות במיגון ישיר, בעיקר של הגיל הרך ובתי-ספר, שאנחנו צריכים להיות משופים באופן ייחודי למרכיב של המיגון.
30694: אנחנו ניגע במעונות יום, שם האבסורד זועק לשמים.
30694: משרד הרווחה והשירותים החברתיים ומשרד האוצר לא יודעים לתקצב אותנו, למרות החלטת ממשלה, בעבור מעונות יום.
30694: צריך לבחון, אם מה שנבנה לפני 12 שנה נמצא באופן כללי בקריסה, בבלאי כזה או אחר, צריך לבדוק, לראות מה המצב ואז להחליט אם זה נופל עלינו או שיש השתתפות, כמו שייתכן שצריך להיות.
30694: לנושא הבינוי – נעשתה עבודה עצומה.
30694: נחבא לכלים החבר בצלאל, אבל הוא פעם ראשונה, אחרי שלושה סבבים שבהם ביצענו את מהלך הפינוי שמתבסס על כך שמשפחות עם ילדים ומרגמות ופצצות ביישובים הקדמיים לא הולך ביחד – התושבים הבינו את זה היטב – ועשינו את הפינוי באופן עצמאי.
30694: בפעם הראשונה, ביולי 2014, אמר לנו בצלאל: תעשו מה שצריך, המדינה תבוא אתכם.
30694: בשלוש השנים שלאחר מכן נעשית עבודה גדולה על-ידי כל הגורמים הרלוונטיים.
30694: עדיין יש כמה נקודות שצריך להסדיר אותן, כמו התקבולים מראש או ההסכמים עם היישובים הקולטים; הסמכות של הרשות בהחלטה על פינוי וסגירות אחרונות.
30694: אני רוצה לחדד שלצד העובדה שיש מה לשפר במשולש של העוסקים במלאכה, נתקבלה החלטה אסטרטגית שלא מתביישת, שאומרת שמה שהיה נכון בתל-חי בדצמבר 1919, שלושה חודשים לפני הקרב בתל-חי, אז פינו את הילדים והנשים הלא לוחמות, מותר לעשות גם בעוטף עזה 2019, או לתכנן את זה.
30694: זה בסדר גמור.
איל בן ראובן: הנושא תורגל?
איל בן ראובן: כלומר, היום אתם שקטים שמחר אם יקרה משהו, זה יעבוד?
30694: יש שתי רמות של פינויים – רמה של פינוי דחק, במצב שבו לא עצרנו את הפלישה והוויקינגים מסתערים, ויש פינוי קצת יותר סדור.
30694: תמיד אפשר יותר.
30694: אמרתי שיש שיפור עקרוני, אסטרטגי, שאני לא בטוח שהוא הגיע עד לדרגים המדיניים הגבוהים ביותר, אני לא יודע אם צריך, אבל יש עוד מה לעשות ברזולוציות היותר גבוהות.
אבי דיכטר: אני זוכר אותך לאורך כל התקופה הזאת, בכל התפקידים, בין אם כראש שב"כ, כשר לביטחון הפנים וכשר להגנת העורף, ואני לא זוכר אף פעם סקירה כל כך אופטימית ממך ב-15 השנים האלה.
30694: זה טוב או רע?
אבי דיכטר: אני אומר את זה לחברי הוועדה, כי אם הוויכוח בין גדי ואלון לבין גולן הוא על הפח והברגים, מי אחראי לתחזוקה של זה, אז יש פה מספיק חברי כנסת – שלא לומר אנשים אחרים - שמכירים את הדיונים שעסקו לא בברגים ולא בפח, אלא בקונסטרוקציה הכי בסיסית.
30694: אתה הרי יודע שמזה שנים אני לא מצביע עבור מרכיבים של הממשלה הנוכחית - - -
אבי דיכטר: אבל אתה מתקדם.
30694: אני מתקדם בזה שאני אומר את האמת.
30694: במשך 15 שנה, או 12 שנים שבהן היה צריך לעסוק בזה באופן מפורט, הממשלות לדורותיהן, מידי פעם עם איזה פליק קטן פוליטי או משפטי, אבל בסך הכל עברנו מזמן את השלב שבו במקום הזה מנכ"ל משרד ראש הממשלה אולמרט הציע לנו להתחיל להיגמל לאט לאט.
30694: אז הממשלה יודעת שלא צריך להיגמל ושיש פה סיטואציה שדורשת מאמץ מתמשך.
30694: זה קורה ואפשר להיות בוויכוחים על כל מיני דברים, אבל מה שעושים בעוטף עזה ובשדרות הוא הדבר הנכון, המדויק, ורק צריך לשים לב שלא יהיו טיפשויות, כמו שנציג בהמשך.
אבי דיכטר: לפני שבועיים היינו בשדרות עם משלחת מארצות הברית.
אבי דיכטר: הם שאלו: מה זו הבנייה האחידה הזאת, שכל בניין קומות יש לו איזה פרונקל כזה?
אבי דיכטר: הסברנו להם והם לא הבינו מה זאת אומרת שהמדינה בונה ממ"ד לעיר.
אבי דיכטר: אני אומר את זה, וכולנו זוכרים איך זה התחיל.
אמיר אוחנה: לגבי הפינוי – אם ההנחיה של הרמטכ"ל לשב"כ ולמודיעין מתממשת ובפרק זמן שהוא קובע מקבלים התרעה, מה פרק הזמן המינימלי שאתם יודעים לקבל את כל האמצעים ולפנות את האנשים?
30694: דקות, שעות, תלוי מה.
אמיר אוחנה: אתם יודעים לאן לוקחים אותם.
30694: כן.
תמיר עידן: אבל ברור לך שזה באיזשהו ציור שאנחנו מקווים שהוא יהיה בגזרות האלה.
תמיר עידן: אם הוא יתפתח, יכול להיות שיגידו לך שאמנם אתה מתוכנן לנסוע לאפרת, אבל עצור וסע למקום אחר, כי שם - - - .
תמיר עידן: הכל בגדר של תיאוריה, כי זה לא היה לפני.
תמיר עידן: ב"צוק איתן" כל אחד לקח את עצמו והתפנה לאן שבא לו.
תמיר עידן: יש מי שלקח מלון באשקלון ונכנס.
גדי ירקוני: אני חושב שזה המקום להעיר על נושא ההחלטה, שזה יהיה דבר קרדינלי.
גדי ירקוני: אנחנו, כראשי מועצות, הבנו את זה, וכך גם בתרגולות שעשינו עם הצבא.
גדי ירקוני: היישובים לא יחכו להוראה של רמטכ"ל או של שר ביטחון על פינוי.
גדי ירקוני: כל יישוב ויישוב יש לו את הזמן שהוא רואה שהוא צריך להתנתק מהמקום שלו ולעבור לזמן מה למקום אחר.
גדי ירקוני: אנחנו נהיה חייבים לדעת שהרבה פעמים ההחלטה צריכה להיות מקומית, בגלל שלפעמים יכול להיות שהיישוב יחליט שבוע לפני שהמדינה מגיעה להחלטה שיש את הדד-ליין.
גדי ירקוני: אחרי זה אנחנו מתחילים את הנושא לאן התפנו, ואז חייבים גם לשפות אותם.
איל בן ראובן: בלי להיכנס לפרטים, יש איזשהו קו, שהוא החלטה שלכם, לגבי הפינוי?
יהודה פוקס: כפי שאמר אלון, זה פינוי חם.
יהודה פוקס: פינוי רגיל זה לפי החלטת ממשלה.
איל בן ראובן: לכם יש איזה קו ראשון של מספר שעות או משהו כזה, שזה החלטה ראשונה שלך?
יהודה פוקס: העסק הזה מתוכנן ומתורגל, ובעיקרו זה החלטת ממשלה.
איל בן ראובן: אני שואל על חופש הפעולה שלך עד החלטת ממשלה.
עליזה לביא: Once יש החלטה, כמה אנשים יתפנו?
גדי ירקוני: לפי דעתי שני-שלישים מהיישוב יעזבו לפני החלטה.
גדי ירקוני: צריך להבין שיישובים צמודי גדר, תלוי באיזה חוזק הם ואיזה חוסן יש להם.
גדי ירקוני: לגבי מה שאמר יהודה, יש שני הבדלים מהותיים בין פינויים.
גדי ירקוני: יש את הפינוי דחק, שהצבא מחליט עליו והוא מהרגע להרגע והוא במצב של סכנה.
גדי ירקוני: אבל הפינוי הרגיל, מה שאנחנו קוראים פינוי מלונית, שאומרים שהוא כאילו בהחלטת ממשלה, מהניסיון שלנו אם יחכו להחלטת ממשלה שתתקבל, כבר לא יהיה אף אחד ביישובים.
גדי ירקוני: אנחנו, בתור ראשי מועצות, רוצים וחושבים שנכון שתהיה לנו את האפשרות להחליט לגבי היישובים שלנו, מתי נכון.
איל בן ראובן: אני מקריא מהחלטת ממשלה: במקרה קיצוני שבו נשקפת סכנה ברורה ומיידית לאוכלוסיה - - -
גדי ירקוני: זה אחר, זה הדחק.
איל בן ראובן: אני מדבר על דחק.
איל בן ראובן: אני ממשיך: ואין שהות מספקת לקבלת אישור, רשאי מפקד בכיר בשטח להורות על פינוי האוכלוסיה.
איל בן ראובן: זה קיים, וזה ישנו וזה מתורגל.
גדי ירקוני: אנחנו מדברים על הפינוי מלונית, הרגיל.
תמיר עידן: אדוני היושב-ראש, חברי הוועדה, ברוכים הבאים ותודה שבאתם.
תמיר עידן: זה חשוב, זה לא ביקור ראשון, ומאוד חשוב לנו שיהיה השיח הזה שאתם באים ושומעים את הדברים.
תמיר עידן: אני רוצה לדבר על שני דברים: 1.
תמיר עידן: החלטות הממשלה למיניהן, הישנות והחדשות, וההתמודדות איתן; 2.
תמיר עידן: סיפור מעונות היום.
תמיר עידן: סיפור מעונות היום הוא סיפור טראגי מבחינתנו.
תמיר עידן: עד עכשיו הוא היה במשרד הכלכלה, ולא נעשה עם הדבר הזה כלום.
תמיר עידן: אי אפשר להגיד לרשויות בעוטף תגישו בקשה וקול קורא אחרי שהילדים יגורו ביישוב.
תמיר עידן: אין לנו אפשרות לשים קרוואנים, זה צריך להיות במיגון מלא.
תמיר עידן: אם אני מביא את המשפחות, ואחרי זה סופר אותן ואחרי זה מגיש בקשה, ולוקח לה עוד שנתיים, תמיד אני אהיה בפער של שלוש, ארבע שנים.
גדי ירקוני: בניגוד למשרד החינוך ששם בגנים אפשר לקבל תקציב מראש.
תמיר עידן: כשאחרי "צוק איתן" עמדתי בכנס של משרד הנגב והגליל כדי לגייס תושבים חדשים, בא אלי מישהו ואמר: אתה עם המעונות יום שלא סידרו לך?
תמיר עידן: לא היתה לי תשובה טובה.
תמיר עידן: לגבי החלטת הממשלה החדשה מלפני כמה חודשים – תקצבו שם 40 מיליון שקל לבינוי מעונות בעוטף.
תמיר עידן: קשקשו אותנו עם החלטות ממשלה וסיכמו בסוף שיהיה תיעדוף.
תמיר עידן: קודם כל רשמו את המעונות בעוטף, אלא מה, העבירו את זה למשרד הרווחה, רק שכנראה לא אמרו להם.
תמיר עידן: כשבאנו לשם לומר שאנחנו בתור, אמרו לנו: לא, לא, הקול קורא כבר נסגר, אין תור.
תמיר עידן: אתה צריך לעמוד בתור שלא קיים.
תמיר עידן: חכו שיהיה תור, תעמדו בתור.
תמיר עידן: הדבר הזה חייב להיגמר.
תמיר עידן: אי אפשר להגיד למשפחות חדשות, צעירות, תגיעו ליישוב ואין מעון יום ממוגן.
תמיר עידן: זה לא עובד.
עליזה לביא: יש הרבה פער ממה ששמענו.
גדי ירקוני: מה שהם אומרים זה שכל המעונות הקיימים, ממוגנים.
תמיר עידן: אני מדבר על בינוי של חדשים.
תמיר עידן: באות משפחות – למשל, מושב שוקדה, שב"צוק איתן" היו בו 50 משפחות, לדעתי 80% מהם אלמנים אלמנות.
תמיר עידן: עכשיו יש להם עוד 50 משפחות חדשות, 280 ילדים בבת אחת, ברוך השם, בלי עין רעה, אבל אין לי לתת להם מעון יום, אין לי לתת להם מועדון, אין לתת להם כלום.
תמיר עידן: אומרים לי: אנחנו לא יודעים מה זה משרד הרווחה, אנחנו מכירים אותך.
תמיר עידן: תשבור את הראש.
תמיר עידן: אנחנו עוברים ממשרד למשרד, פליק פלאק מפה ומפה, ואין לנו תשובות.
מרדכי יוגב: זה אמנם לא קשור לוועדה הזאת, אבל זה הפך לקטסטרופה נוספת, וזה כל הסיפור של מעבר נושא מעונות היום מהכלכלה לרווחה לעבודה - - -
תמיר עידן: במקום לחינוך.
מרדכי יוגב: צריך להשתולל על הסיפור הזה.
תמיר עידן: הדבר השני שקשור למעונות יום, שהוא אבסורד בפני עצמו – כבר בונים מעון יום בשוקדה.
תמיר עידן: ילד שהוא לא לא מהעוטף יכול להירשם למעון הזה, כמו כולם.
תמיר עידן: מי שנרשם ראשון, תופס.
תמיר עידן: כלומר, לילד שגר בשוקדה או בתקומה או בכפר מימון או באחד היישובים האחרים, אומרים לו שאין מקום כי נרשמו מבאר שבע.
תמיר עידן: מה, השתגענו?
תמיר עידן: הוא יצטרך לנסוע עכשיו 20 דקות למקום אחר, כי מישהו נרשם לפניו, כי אימא שלו לא היתה מספיק מהירה.
מרדכי יוגב: אין עדיפות לבני המקום?
תמיר עידן: אין לי עדיפות לבני המקום, זה פתוח.
תמיר עידן: שר הרווחה קיבל ממני מכתב ויש כבר עכשיו ועדות קבלה שיושבות לגבי ילדים ממושב תקומה שאין להם מקום מול ילדים מנתיבות ואופקים.
תמיר עידן: סליחה כולם טובים בעיני, כולם שווים, אבל אם מדברים על חוסן אזרחי בתוך יישוב, אני אומר לילד הזה לנסוע בשגרה ובחירום כחצי שעה.
תמיר עידן: יש דברים שאי אפשר לעבור עליהם לסדר היום.
תמיר עידן: נכון, זה לא ממש מתפקיד הוועדה - - -
עליזה לביא: מוטי ואני נגיע לכאן עם מנכ"ל משרד הרווחה.
עליזה לביא: התחייבות שלי.
תמיר עידן: לגבי החלטות הממשלה – החלטת ממשלה 2017, אחת ההחלטות האמיצות שהיו, גרמה מיד לאחר "צוק איתן" לצמיחה דמוגרפית.
תמיר עידן: תסתובבו פה באזור, אין מגרש ואין בית ריק, הכל בפיתוח.
אבי דיכטר: בכמה גדל מספר התושבים?
תמיר עידן: לפני "צוק איתן" המספר היה 8,400 והיום זה 10,200, ואם היו לי עוד מגרשים הייתי משווק אותם תוך דקה, בכל היישובים.
תמיר עידן: אנחנו מוצאים את עצמנו 24/7, כל היום, עוקבים אחר ההחלטה הזאת.
תמיר עידן: אנחנו מדברים על החלטה מ-2014.
תמיר עידן: לפני שבועיים, אחרי שאנחנו רבים עם משרד החקלאות, כמעט מכות, משרד החקלאות מודה שהוא העביר 26 מיליון שקל מההחלטה שלנו למקום אחר.
תמיר עידן: מודה.
תמיר עידן: יופי, אז עכשיו הוא הודה וכולם שמחים ומוחאים כפיים, אבל מה עושים עם זה?
תמיר עידן: משרד ראש הממשלה, בלי שמות: תפעילו לחץ, תראו מה עושים עם הסיפור הזה.
תמיר עידן: זה בהרבה פרמטרים – 26 מיליון שקל שמיועדים לחקלאים בעוטף עזה הועברו על-ידי משרד החקלאות – הם אומרים שברשות האוצר – למקום אחר, בלי להתבלבל.
תמיר עידן: הדברים האלה לא יכולים לקרות, אנחנו לא יכולים למצוא את עצמנו – אנחנו אזרחים – מתעסקים כל היום בביטחון, כל היום בהחלטות ממשלה, כל היום במימוש שלהן.
אבי דיכטר: למה היו מיועדים ה-26 מיליון שקל?
תמיר עידן: למים, למס מעסיקים, לעובדים זרים, למיליון ואחד דברים בחקלאות, אבל נלקחו מתוך ההחלטה והועברו למקום אחר.
תמיר עידן: והיום, אחרי שנה שאנחנו רבים איתם, הם מודים שזה קרה.
תמיר עידן: מה עושים?
תמיר עידן: תלכו לאוצר, תלכו למשרד ראש הממשלה.
אבי דיכטר: זה תקציב של 2017 או גם תקציב של 2018?
תמיר עידן: זה תקציב של 15'-16' .
תמיר עידן: זו החלטת ממשלה שנקראת 2017, אחרי "צוק איתן" – תקציבים שהיו מיועדים לחקלאים אחרי ב-15'-16'.
אבי דיכטר: ב-17'-18' אין לזה שום ביטוי של החזר?
תמיר עידן: לא.
תמיר עידן: הם אמרו: תלכו לאוצר ותביאו כסף.
תמיר עידן: לפני מספר חודשים באנו למשרד ראש הממשלה ואמרנו: בואו לא נעבוד תחת אש.
תמיר עידן: תקבלו החלטה רוחבית, לא כל שנה צריך לרוץ ולדבר על הטבות מס, שווי קרקע וכו'.
תמיר עידן: בואו נעשה החלטת ממשלה שתיתן בסיס לשנים הבאות, כי כנראה השלום לא יגיע בקרוב.
תמיר עידן: היו הרבה דיונים על הסיפור הזה וגם הגענו להסכמות.
תמיר עידן: לא מה שרצינו, אבל למשל הגענו להסכמה על תקציבי פיתוח לעוטף, עוד 40 מיליון שקל לשנתיים, לשנים 17'-18'.
תמיר עידן: למחרת, בשמונה בבוקר, קיבלנו טלפון שזה נהיה 20 לכל הרשויות בעוטף.
תמיר עידן: ניסינו מה שניסינו ולא הצלחנו.
תמיר עידן: מענקי איזון – סיכמנו באופן עקרוני שיהיה פה מודל מלא, כדי שנוכל לקבל תקצוב טיפה יותר גבוה ממשרד הפנים.
תמיר עידן: גם פה, בבוקר זה נפל ונסגרה ההחלטה.
תמיר עידן: אבי, ראית אותי בסיעה כשקמתי ואמרתי לראש הממשלה שאני מבקש את ההתערבות שלו בדבר הזה.
תמיר עידן: הוא אמר לשבת עם יואב הורביץ ולראות איך מטפלים, אבל לא קורה כלום.
תמיר עידן: אנחנו מוצאים את עצמנו רצים מפקיד לפקיד, מבן-אדם לבן-אדם, ממשרד האוצר למשרד הפנים, אבל אף אחד לא סופר אותנו.
אבי דיכטר: יש כאן נציג ממשרד ראש הממשלה או משרד האוצר?
קריאה: יש מהמל"ל.
חיים ילין: אני אסביר.
חיים ילין: זה 50 מיליון שקל של מס מעסיקים, שבגלל שהורידו את מס מעסיקים אמרו שאת היתרה, במקום שתישאר בהשקעות - - -
תמיר עידן: אבל זה לא רק זה, חיים.
חיים ילין: תקשיב טוב, אני מכיר את הסיפור.
חיים ילין: במקום שהכסף הזה יישאר בהשקעות של עוטף עזה, לקחו את זה למקום אחר.
חיים ילין: זה היה מיועד לזה.
חיים ילין: אם האוצר משנה סעיף ולוקח את זה לאן שהוא רוצה – אז אתה מבין שקרה פה.
חיים ילין: פשוט מחטף.
עמיחי דויד: עד כמה שאני יודע לא היה שינוי בהחלטה - - -
אבי דיכטר: עמיחי, אני מבקש שתבדוק ותעביר את התשובה בכתב לוועדה עד השבוע הבא.
תמיר עידן: בשורה התחתונה, אדוני היושב-ראש, תבין, כל הפער בינינו לבינם – אנחנו הרי באותו מקום.
תמיר עידן: דיברתי קודם על שוקדה – יש לי עכשיו 200 ילדים.
תמיר עידן: אני צריך מועדון, נכון?
תמיר עידן: אני צריך מועדון, מה לעשות.
תמיר עידן: הכסף הזה שביקשנו, 40 מיליון לכל הרשויות – תחשבו, תחלקו את זה לארבע ובחלוקה בינינו לא כל אחד מקבל 10 מיליון, אלא 6-5 למועצה – הורידו ל-20.
תמיר עידן: הפער בינינו לבינם הוא 50 מיליון שקל לשנתיים, כדי שנוכל לתת לאנשים שבאים לפה כלים להיכנס ליישובים האלה.
תמיר עידן: על ה-50 מיליון לשנתיים אין בכלל מה לדבר, כי אף אחד לא מוכן להיכנס לדבר הזה.
תמיר עידן: זה כסף קטן למדינה, זה כסף ענק לנו.
תמיר עידן: אנחנו לא לוקחים אותו לאקסטרות, למסיבות, לחגיגות.
תמיר עידן: אי אפשר להגיד לתושב שמגיע שאין לו מעון, לא גן משחקים ולא בית העם.
תמיר עידן: אני הרמתי ידיים.
תמיר עידן: אמרתי להם: ניסיתי, ניסיתי - - -
מרדכי יוגב: זה שלושה משרדים שונים.
תמיר עידן: אבל כשעושים החלטת ממשלה היא מגבשת את כל המשרדים ומכניסה אותם למקום אחד.
תמיר עידן: זו היתה בדיוק הכוונה, לקחת את כולם ופעם אחת לנסות לגמור חלק מהבעיות האלה, וזה לא קרה.
תמיר עידן: אחרי שההחלטה התקבלה מאוד מאוד קשה לבוא ולתקן, כי כולם אומרים שכבר היתה החלטה.
תמיר עידן: אמרתי להם: אל תחתמו.
תמיר עידן: וזו היתה טעות שחתמנו על ההחלטה הזאת, אבל רצינו לגמור ולהתקדם ולעשות דברים אחרים, כי יש עוד הרבה דברים בתוך ההחלטה הזאת.
תמיר עידן: אנחנו מוצאים את עצמנו 24/7 מתעסקים כל הזמן עם סעיפים לא מומשו, יש כסף, אין כסף, יש הרשאה, אין הרשאה, תפנה לזה - - -.
תמיר עידן: פשוט נורא ואיום.
תמיר עידן: אין לנו שום נציג שאפשר לפנות אליו ולקבל תשובות ולקדם פה את הדברים.