GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יעל כהן-פארן: כמובן מבני ציבור.
יעל כהן-פארן: עוד לא שמענו את משרד החינוך.
יעל כהן-פארן: מערכת החינוך לא יכולה להיות לא ערוכה, אבל יש גם אולי אופציה לחשוב קצת מחוץ לקופסה כמו שעושים הרבה במערכת התכנון בשנה האחרונה וממציאים המצאות ואיך לתת לקבלנים משהו במקום אחר על חשבון זה שהם יעשו דברים שהם כביכול לא כלכליים, חיזוק מבנים בטבריה, בית שאן וקריית שמונה וצפת, ולתת להם הטבות מסוימות בבניה במקום אחר.
יעל כהן-פארן: זו איזושהי דרך אחרת להכניס את היד לכיס, אבל מערכת התכנון די טובה בלהמציא המצאות כאלה בשנה-שנתיים האחרונות.
יעל כהן-פארן: אני רוצה רגע להתייחס לנושאים של המפעלים המסוכנים וחומרים מסוכנים.
יעל כהן-פארן: אני כאן רוצה להתריע.
יעל כהן-פארן: אני מקבלת נתונים.
יעל כהן-פארן: יש עדיין חוסר מוכנות.
יעל כהן-פארן: יש יעדים.
יעל כהן-פארן: אם אני מבינה נכון מהנתונים שקיבלנו, 300 מפעלים עם חומרים מסוכנים שצריכים לעמוד ביעדי מיגון, אבל מתוכם ב-2017 עמדו 70 - - -
עמיר פרץ: שנמצאים באזורי סיכון?
יעל כהן-פארן: חלקם כן.
יעל כהן-פארן: אין לי את כל הנתונים.
זאב צוק-רם, ווה: לא, זה 300 מפעלים שמוגדרים כמסכני אוכלוסייה.
עמיר פרץ: אבל לא נמצאים באזורי הסיכון האלה.
יעל כהן-פארן: גם, אבל חלקם בוודאי.
יעל כהן-פארן: אין לי את הניתוח לפי אזורי סיכון, אבל בוודאי ששני שליש מהם עוד לא ממוגנים בפני רעידות אדמה.
יעל כהן-פארן: יכול להיות שלא כולם באזורי סיכון, בסדר.
יעל כהן-פארן: לתשומת לבכם, אני יודעת שלמשל בז"ן בתוכנית ההרחבה שלה שנידונה בשנים האחרונות עם עררים, היא כתבה בתסקירי השפעה על הסביבה שלה שאין לה שום שבר בקרבתה ובאדמותיה.
יעל כהן-פארן: בז"ן יושב בערך שני קילומטר משבר יגור, והדברים האלה עברו חלק, עברו את ועדות התכנון, את כל ברי הסמכה.
יעל כהן-פארן: הם קיבלו אישורים לא לכל מה שהם ביקשו כי היו עררים והתנגדויות, אבל הם קיבלו אישורים בלי שהייתה התייחסות למוכנות לרעידות אדמה בבז"ן.
יעל כהן-פארן: יכול להיות שזה במקום אחר, אבל כשמגיע גורם כזה גדול ובוודאי יש גורמים אחרים עם חומרים מסוכנים, עם מצבורי דלקים בלתי יאמנו וכמובן תשתיות מאוד ישנות, צריך לשים את זה על החשבון, מפעל בז"ן קיים 80 ומשהו שנים.
יעל כהן-פארן: האם הם ערוכים לפי הבנייה של שנות ה-30 של המאה הקודמת?
יעל כהן-פארן: ברור שלא, אבל איך הם נערכים, זה צריך להיות בתוכניות החדשות.
יעל כהן-פארן: הם כותבים בתוכניות החדשות שאין שבר באזורם.
יעל כהן-פארן: פשוט בלתי נתפס, וזה רק איזשהו פתח לאפשרויות לכשלים נוספים שלפתחנו, שאנחנו צריכים לחקור אותם עוד יותר לעומק.
עמיר פרץ: בבקשה, רמ"ט פקע"ר.
יורם לרדו: אדוני היושב ראש, אני רוצה לפתוח באיזו חוויה אישית.
יורם לרדו: אני הייתי מפקד במשלחת צה"ל, מדינת ישראל, אירוע אדמה בנפאל ב-2015.
יורם לרדו: באמת בפעם הראשונה שאני לצורך העניין נחשפתי למשבר מדינתי, לאסון לאומי, רעידת אדמה 7.2, מגניטודה, 8,000 הרוגים, כמעט שני מיליון חסרי קורת גג.
יורם לרדו: זו באמת רעידת אדמה משמעותית.
יורם לרדו: לשמחתי, את רוב הניסיון של פיקוד העורף ואת הלקחים שאנחנו לומדים ואיך לעשות ואיך יראו דברים, אנחנו לומדים מניסיונם, לשמחתי, של אחרים, משלחות שאנחנו שולחים ויש לנו באמת ניסיון מצטבר ארוך שנים.
עמיר פרץ: יש משפט כזה, אין חכם כבעל ניסיון, אבל חכם יותר לומד מניסיונם של אחרים.
עמיר פרץ: טוב שאתם לומדים מניסיון של אחרים על מנת שנהיה ערוכים.
עמיר פרץ: עכשיו אתה בבעיה כי אתה לא יכול להגיד, לא ידענו.
יורם לרדו: זה שאנחנו יודעים, אני חושב שאנחנו גם עושים.
יורם לרדו: מכל מקום, פיקוד העורף הוא מוביל את ההיערכות של צה"ל, כי באירוע שכזה זה לא רק עניין של פיקוד העורף, זה כל צבא הגנה לישראל ולמעט באמת חיילים שלצורך העניין יגנו על הגבולות, כל צה"ל רתום בתוכניות מסודרות.
יורם לרדו: לשמחתי, שנה שעברה היה תרגיל מאוד גדול עם כלל הכוחות, עם כלל הגורמים ובו באמת אחרי המון שנים כל המערכות תרגלו והתאמנו בדגש על המערכות של צה"ל כולל מודלים של גיוס, של ניוד, של איסוף, שהם לצורך העניין רלוונטיים במן מגה אירוע שכזה.
יורם לרדו: חשוב להבין שמי שלצורך העניין אחראי על הפו"ש במסגרת אסון המוני או שהעדכון החדש של החוק זה אירוע חירום אזרחי, זה משטרת ישראל ורק כשהיא מחליטה להעביר את הפו"ש או לבקש סיוע של צה"ל או הממשלה כמובן קובעת, אז העסק עובר לאחריות של צבא הגנה לישראל, פיקוד העורף.
יורם לרדו: זו ככה איזו סוגיה שאני אדבר אחר כך על הפערים ועל ההסדרה הפו"שית שנדרשת שתהיה, כי כרגע המון גופים, כל אחד מתעסק לצורך העניין לפי הבנתו כמיטב יכולתו בהיערכות של הגוף שלו לעניין.
עמיר פרץ: אבל מי מתעסק במערכות ההתראה?
יורם לרדו: פיקוד העורף יחד עם - - -
עמיר פרץ: אחריות שלכם?
יורם לרדו: אנחנו היום בתהליך של הסבת כל הצופרים שלנו, כמה אלפים, לא אגיד את המספר המדויק, אבל אנחנו מכניסים קבצי קול שיחוברו בעוד שנה למערכת התרועה, הקיר הססמי שיהיה בים המלח, ואנחנו מכניסים ארבעה קבצי קול שיתריעו על רעידת אדמה, על חומרים מסוכנים ועל צונאמי.
יורם לרדו: אנחנו עושים את זה, בימים אלו, צופר-צופר, ובעוד שנה כשהסיפור הזה יחובר למערכת מסר לאומי של פיקוד העורף, אז תהיה התראה בין 6 שניות התראה המינימלית ביותר ל-20 שניות באזור תל אביב.
יורם לרדו: זה פחות או יותר מה שאנחנו מבינים, תלוי כמובן במוקד הרעש.
יורם לרדו: אם זה יהיה בטבריה, אז כנראה שלצורך העניין במרחב שם לא תהיה התראה.
יורם לרדו: מה פיקוד העורף עשה בתחום רעידת האדמה?
יורם לרדו: אז כפי שאמרתי, הדבר הראשון זה תרגיל מאוד גדול עם צה"ל כולו בשנה שעברה.
יורם לרדו: אחד הדברים המשמעותיים, דרך אגב, זה גם כן אחד מהלקחים, ומהניסיון שלנו, בכל העולם, זה באמת הסיוע העצמי הראשוני, מה שנאמר פה, סעד.
יורם לרדו: בדבר הזה יש באמת מסה קריטית ולדעתי התקדמות דרמטית.
יורם לרדו: 90% מהרשויות במדינת ישראל, יש להן צוות שכזה, צוות כוננות.
יורם לרדו: יש כאלה רשויות עם יותר מצוות אחד.
יורם לרדו: 12,000 מוכשרים, אזרחים טובים שנרתמים ובאים, מקבלים השתלמות מסודרת של פיקוד העורף.
יורם לרדו: הניסיון מלמד שאלה האנשים שבסופו של יום מצילים את רוב האנשים.
יורם לרדו: נפאל, 36 שעות, המשלחת של צה"ל הייתה הראשונה כמעט שהגיעה, הבינלאומית, ספורים.
יורם לרדו: מי ששלינו חי מתוך ההריסות היו אנשים ספורים.
יורם לרדו: רוב האנשים חולצו על ידי השכנים שלהם ועל ידי צוותים מקומיים שהתארגנו.
עמיר פרץ: צריך איזו הכשרה לזה?
יורם לרדו: אנחנו עושים הכשרה - - -
עמיר פרץ: הם בנפאל עברו הכשרה החבר'ה האלה?
יורם לרדו: ה-12,000 איש בנפאל, היכולת להציל היא נמוכה מאוד, זאת אומרת, מה שהם לא מצליחים להוציא - - -
עמיר פרץ: אתה רוצה לומר שאתה היית רוצה שכל האוכלוסייה של טבריה תהיה מוכשרת, כל האוכלוסייה של קריית שמונה תהיה מוכשרת?
עמיר פרץ: זה היעד?
יורם לרדו: 75,000 תלמידי כיתות י' הוכשרו בשנת הלימודים לסיוע עצמי ראשוני, גם כן קורס בן שלושה ימים וככל שהעסק הזה יהיה בתפוצה רחבה יותר, בטח לאירועי רעידת אדמה, הוא דרמטי.
יוסי בן דוד: אבל עכשיו יש סכנה, סוגרים את הפרויקט המדהים הזה.
יוסי בן דוד: דיבר הרמ"ט על העניין של התלמידים.
יוסי בן דוד: הכשירו אותם.
יוסי בן דוד: עכשיו בעיות תקציביות, רוצים לסגור את הפרויקט המדהים הזה.
אריה מור: לא סוגרים.
יוסי בן דוד: תגיד את זה לפרוטוקול.
יורם לרדו: לא, לא, אנחנו יוצאים למכרז חדש.
יורם לרדו: עשינו שנה מוצלחת מאוד, היקפים באמת מהגדולים של תלמידים מוכשרים ואנחנו אגמנו משאבים עם משרד החינוך, משרד הפנים, שלנו, ונעשה את זה אבל במכרז מסודר.
יורם לרדו: יש נהלים במדינת ישראל, צריך לעבוד על פי הם.
יורם לרדו: עניין נוסף כבוד היושב ראש, זה קורס הכשרת מבנים.
יורם לרדו: אחד הלקחים שלמדנו, שיש רעידת אדמה, התוצאות שלה דרמטיות ככל שיהיו, אבל מרגע זה מתחיל מאמץ חילוץ הניצולים והשיקום.
יורם לרדו: אחד הדברים שהם לצורך העניין קריטיים לשיקום של מדינה, עיר, זה החזרת החיים לשגרה מהר ככל האפשר.
יורם לרדו: אחד הדברים זה בית ספר, לשלוח את התלמידים לבית ספר זו תחילתה של חזרה לשגרה.
יורם לרדו: אחד הדברים או אוקי, תגידו לנו, המבנה הזה הוא תקין או לא תקין.
יורם לרדו: אחד המאמצים הטובים שנעשו עם משרד השיכון יחד עם פיקוד העורף ובכלל זה הכשרת 3,000 מהנדסים להערכת מבנים, למיון מבנים, האם המבנה הזה תקין או לא.
יורם לרדו: פשוט האנשים היו אומרים, תביאו לנו מהנדס, בית הספר תקין, אפשר להכניס לימודים.
יורם לרדו: עד שאין אישור כמובן לא מתחילים.
יורם לרדו: זה אחד הדברים המאוד חשובים שאני חושב שקודמו בזמן האחרון.
יורם לרדו: מכאן אני אדבר על כמה פערים.
יורם לרדו: הפער הראשון זה כפי שאמרתי, הסדרת פו"ש שבה כל אחד עושה כמיטב יכולתו.
יורם לרדו: פיקוד העורף, כפי שאמרתי, האחריות על הפו"ש היא של משטרת ישראל, המשרד לביטחון הפנים והוא נקרא, כמו שברור לכולנו שברגע שנשמע דיווחים, אז נרוץ אל רעם התותחים ונגייס את כל סד"כ פקע"ר וכן הלאה ולא נמתין לקריאות כאלה ואחרות, אבל יש פה כפי שאמרתי, בסיפור החוקי צריך לסדר את מי בסופו של דבר הגורם שמנחה בבניין הכוח, שזה עיקר העניין, גם על המיגון, גם על ההיערכות, גם על ההסברה.
יורם לרדו: על כל האספקטים צריך מישהו אחד שכרגע הוא לא קיים.
יורם לרדו: זה פעם אחת.
יורם לרדו: הדבר השני, חמ"ל משותף.
יורם לרדו: לשמחתי ועדת מזרחי, ואתה מכיר את זה היטב אדוני היושב ראש, סידרה את הסיפור של הפיצול בין רח"ל/מל"ח לבין פיקוד העורף ולמעשה פיקוד העורף ברגע שהעסק הזה יוטמע בתוך פיקוד העורף, יסייע לרשויות הממשלתיות לממש את אחריותן.
יורם לרדו: חבר הכנסת בגין, לא יהיה שינוי ברמה של ועדת ההיגוי הבין-משרדית.
יורם לרדו: היא נשארת ברמה המדינתית על ידי רח"ל ובעניין הזה אין שום שינוי.
זאב בנימין בגין: אני לא יודע מי אחראי עליה ומי מדווחת, מה מידת עצמאותה.
זאב בנימין בגין: זה לא ברור.
יורם לרדו: אין שום שינוי, מה שהיה הוא שיהיה.
זאב בנימין בגין: למי היא כפופה?
יורם לרדו: לשר הביטחון.
זאב בנימין בגין: ישירות לשר הביטחון?
יורם לרדו: כן.
יורם לרדו: אני הייתי חבר בוועדה.
יורם לרדו: זה לצורך העניין.
זאב בנימין בגין: לא מופיע בדוח.
קריאה: כי לא עשינו שינוי.
יורם לרדו: אדוני היושב ראש, החמ"ל המשותף הזה של רח"ל ופיקוד העורף שמתכלל גם הצלת חיים וגם - - -
עמיר פרץ: אבל מבחינת החלטת הממשלה הפו"ש הראשוני באחריות המשטרה.
יורם לרדו: זה חוק אסון המוני.
זאב בנימין בגין: כפיפות לשר הביטחון זה עניין קצת תיאורטי.
זאב בנימין בגין: מי בכל זאת מטפל בבעיות שצצות בתאריכים, בזימון אורחים?
זאב בנימין בגין: זה לא שר הביטחון, אז מי מטעם?
קריאה: ראש רח"ל.
קריאה: עמיר הוא מנהל הוועדה והוא כפוף לראש רח"ל.
עמיר פרץ: שהוא עדיין איננו.
קריאה: ראש הוועדה, מה שהיה אבי שפירא.
עמיר פרץ: שעדיין איננו, בני.
זאב בנימין בגין: היה אבי שפירא.
זאב בנימין בגין: הוא היה יושב ראש הוועדה והיה כפוף ליושב ראש ועדת השרים בזמני.
זאב בנימין בגין: הוא עבד ישירות עם יושב ראש ועדת השרים.
יורם לרדו: שר הביטחון קיבל את האחריות על העניין הזה.
קריאה: שר הביטחון הוא יושב ראש ועדת השרים לזירה האזרחית, שזה גם לרעידות אדמה.
קריאה: זה קבוע.
קריאה: ראש רח"ל הוא יושב ראש הוועדה הבין-משרדית לרעידות אדמה, כפוף לשר הביטחון.
עמיר פרץ: כרגע עדיין אין לנו ראש רח"ל, אז מאה אחוז, הכול בסדר.
עמיר פרץ: מבחינת ועדת מזרחי, היא כבר דבר פסוק מבחינתכם?
יורם לרדו: כן, אנחנו כבר בתהליך מימוש.
עמיר פרץ: אוקי, אז לפי ועדת מזרחי אחת הסמכויות שנשארות בידי ראש רח"ל זה ראש הוועדה המשותפת לרעידות אדמה.
עמיר פרץ: מה שהופקע ממנו, ראש מל"ח.
עמיר פרץ: אני המלצתי להחזיר לו.
יורם לרדו: לא הופקע ממנו.
יורם לרדו: מה שוועדת מזרחי עשתה, למעשה עשתה הסדרה.
עמיר פרץ: לא, לא, אל תגיד לי.
עמיר פרץ: ועדת מזרחי שהופיעה בפנינו המליצה על כך שמי שיהיה ראש מל"ח, ממלא מקום זה מנכ"ל משרד הביטחון, ואנחנו המלצנו להחזיר את זה.
עמיר פרץ: הוא הגיע אלינו אחרי המלצת שר הביטחון.
עמיר פרץ: בסופו של יום, המלצת הוועדה הייתה להחזיר את הסמכות לראש רח"ל ולא להעביר את זה למנכ"ל משרד הביטחון.
עמיר פרץ: אני שמח שמדווחים עכשיו שזה מה שהוחלט בסוף.
נצ"מ רפאל כהן: מבחינת משטרת ישראל אין בכלל דילמה בנוגע למי ינהל את הפיקוד והשליטה בקרות האירוע.
נצ"מ רפאל כהן: אנחנו מבינים מה הם גבולות הגזרה ותחומי האחריות במעגל הפנימי, המעגל האופרטיבי, מגיבים ראשונים.
נצ"מ רפאל כהן: הדבר מעוגן בחוק.
נצ"מ רפאל כהן: יש את הפרק השישי, פקודת המשטרה מ-1971 שמגדירה שהסמכות של השר לבט"פ הוא להכריז על אירוע חירום אזרחי ומימוש ניהול הפיקוד והשליטה באמצעות משטרת ישראל.
נצ"מ רפאל כהן: זה התקבל גם בכנסת ב-2005.
נצ"מ רפאל כהן: לצורך העניין, יש שני מעגלים.
נצ"מ רפאל כהן: יש את המעגל הפנימי שהוא המעגל האופרטיבי ויש את המעגל החיצוני שהוא המעגל התומך, שהוא בנוי ממשרדי ממשלה, רשויות מקומיות וראשויות ייעודיות.
נצ"מ רפאל כהן: מי שמתכלל את כל המעגל התומך זו רשות חירום לאומית ומבחינתנו הנושא, כשעלה לדיון והתקבלה החלטת ממשלה, אני מדבר על ר"ד/2 מ-2010, שם גם נקבעו גבולות גזרה ותחומי אחריות לגבי חלוקת משימות בין משרדי הממשלה, משטרת ישראל ופיקוד העורף, ולכן אני לא חושב שיש מקום לפתוח את זה.
נצ"מ רפאל כהן: בכל מקרה, בכל מצב המחוקק גם קבע שלראש הממשלה יש מנדט ויש אפשרות לקבוע באופן חד משמעי שהוא מעביר לאחריות ממשטרת ישראל לצה"ל הגדול בעקבות אירוע משמעותי, ומפכ"ל משטרת ישראל הכריז ואמר שאם יהיה אירוע משמעותי בפוליגון, בתא שטח מסוים שבו אנחנו נבין שיש קריסה טוטאלית של הרשות המקומית ואין לה את היכולת לדאוג לצרכים הבסיסיים של האזרחים, הוא באמצעות השר לבט"פ יבקש להעביר אחריות לצה"ל, ואין בעיה עם הסיפור הזה.
עמיר פרץ: חינוך.
אריה מור: משרד החינוך פועל על פי החלטות הממשלה.
אריה מור: אנחנו נערכים במספר פעולות, אחת זו תוכנית חיזוק מבנים.
אריה מור: תיכף אני אתן את הנתונים.
אריה מור: תשתיות ואמצעי מערכות התראה לרעידות אדמה, גם כאן אני אתן את הנתונים.
אריה מור: נושא של תורה ונהלים לבתי הספר ולרשויות וכמובן תרגול של המערכת פעם בשנה בתחילת שנה וכל שנתיים אנחנו עושים גם תרגיל ארצי, וכמובן חלק מהנושאים יחד עם פיקוד העורף.
אריה מור: בנושא של תורה ונהלים, פיתחנו את התוכנית החדשה.
אריה מור: כבר חמש שנים אנחנו מתרגלים את המערכת על פי התורה החדשה של תרגול התלמידים, שזה יציאה החוצה ולא מתחת לשולחנות.
אריה מור: שניים, אנחנו עושים תרגיל כל שנתיים-שלוש.
אריה מור: למרות שפיקוד העורף רוצה יותר בכיוון של מלחמה, כבר אנחנו עושים אחת לשנתיים-שלוש תרגיל ארצי של מערכת החינוך.
עמיר פרץ: של רעידות אדמה.
אריה מור: כן, 2019 יהיה שוב פעם רעידות אדמה.
עמיר פרץ: מה עם חיזוק בתי הספר, חיזוק המבנים?
עמיר פרץ: זה הדבר הכי משמעותי כרגע.
אריה מור: נכון.
אריה מור: חיזוק מבנים זה הדבר הכי משמעותי ומערכות ההתראה, ואני אגיד את הפערים.
אריה מור: אחד, יש 1,600 בתי ספר שנבנו לפני 1980 על פי ועדת ההיגוי.
אריה מור: נבנתה תוכנית ויש לנו מנהלת שהם ברשות מינהל הפיתוח, שיושבת פה מנהלת האגף לנושא.
אריה מור: מופו מתוך ה-1,600 ה-300 הקריטיים, 300 בתי ספר.
אריה מור: 52 בתי ספר הסתיימו, בשלבים מתקדמים של חיזוק.
אריה מור: 21 בתי ספר אושרו להריסה ובמקומם בונים חדשים לצורך העניין.
אריה מור: בשלבי תכנון שונים 54 והותנה הפרויקט בעוד 129.
אריה מור: אנחנו נמצאים כרגע בתהליכים מאוד מתקדמים של החיזוק.
עמיר פרץ: מה המצב שלנו בבתי ספר בצפון?
אריה מור: המרבית זה לפי השבר בצפון.
אילנית שושני: אילנית שושני, מנהלת אגף הבינוי.
אילנית שושני: הרשימה שלנו מוגדרת לפי אזורי סיכון ססמי, זאת אומרת, הגדרנו קריטריונים לשדרוג.
אילנית שושני: הקריטריון הראשון כמובן זה אזור סיכון סממי.
אילנית שושני: הצפון שלנו ממטולה וגם שבר יגור, חיפה, כל אזור הקריות.
אילנית שושני: דרומה עד אילת.
אילנית שושני: אילת, חוזקו גם חמישה או שישה בתי ספר, כבר מסיימים.
אילנית שושני: ערד, בית שאן כמובן.
אילנית שושני: בראש הקריטריונים זה האזור הססמי.
עמיר פרץ: אז מה המצב שם?
אילנית שושני: אנחנו משדרגים.
עמיר פרץ: כמה חסר?
אילנית שושני: 52 בתי הספר ששודרגו, כמעט 60% מהם זה בצפון.
עמיר פרץ: כמה בתי ספר בצפון יש בסך הכול, כמה ממתינים לשדרוג וכמה שודרגו?
אילנית שושני: מה זה צפון?
עמיר פרץ: היישובים שאתם הגדרתם כיישובים ברמת סיכון ססמי גבוה.
אילנית שושני: על פי התקן 4133 יש טבלת סיכון ססמי שמוגדרת מ-1 עד 10.
אילנית שושני: אנחנו מטפלים בכל בתי הספר שנמצאים ב-1 עד 5, שזה 318 בתי הספר, מתוכם 256 היינו ומטפלים בהם.
אילנית שושני: נותרו עוד 40 להשלים את הסיכון של 1 עד 5, אותה מפה ססמית.
אילנית שושני: זה פרויקט של 25 שנה.
אילנית שושני: אחר כך אנחנו ממשיכים ל-6 עד 10.
אריה מור: מושקע בזה 80 מיליון שקל כל שנה.
אריה מור: התקציב במלואו מטופל, 40 מיליון משרד החינוך, 40 מיליון האוצר.
אריה מור: ככל שיהיה יותר, כנראה נוכל להתקדם יותר.
אריה מור: בנושא מערכות התראה לרעידות אדמה, אני אגיד גם את הפער.
אריה מור: הוחלט על אותה מערכת תרועה ארצית לפני כמעט עשור, שמונה שנים.
אריה מור: אנחנו לא חיכינו והמתנו.
אריה מור: ביקשנו תקציב של 10 מיליון שקל, אבל כבר השקענו למעלה מ-15 מיליון שקל למערכות התראה מקומיות שיתנו כיום את ה-10 שניות, 6 שניות, 20 שניות, תלוי איפה הן ממוקמות.
אריה מור: בכל אותם 1,600 בתי ספר שנבנו לפני 1980 התקנו כבר מערכות התראה מקומיות.
אריה מור: הפרויקט הזה הסתיים וכבר השלמנו אותו גם לכל שאר בתי הספר.
אריה מור: מתוך 4,000 בתי ספר מיקמנו כבר ב-3,000 בתי ספר, והתוכנית שלנו תוך שנתיים גם לסיים בכל השאר.
אריה מור: הפער הוא במערכת התרועה.
אריה מור: כאשר תסתיים מערכת התרועה בעוד שנה, בעוד שנתיים, החלטת הממשלה קובעת שצריך להתקין בכל בית ספר, כי הרי לא יעזור צופר או טלפון לקבל את ההודעה.
אריה מור: מערכת כרוזית.
אריה מור: העריכו אותה בהחלטת הממשלה ב-10 מיליון שקל ל-5,000 מוסדות.
אריה מור: העלות, כנראה יודעים אותה היום פיקוד העורף, היא 40 מיליון.
אריה מור: צריך לשנות את החלטת הממשלה, אנחנו מתריעים על זה כבר שלוש שנים, ואם תהיה מערכת תרועה בעוד שנתיים ואנחנו עוד לא התקנו את ה-5,000, אז יהיה חבל שהמערכת תהיה מוכנה אבל יקח עוד חמש שנים להתקין 5,000 - - -
יוסי בן דוד: ולכן מחברים לחדר המנהל - - -
עמיר פרץ: אלי בין, מנכ"ל מד"א.
רמ"ג אלי בין: אדוני היושב ראש, תודה רבה.
רמ"ג אלי בין: אני פחות אופטימי מחבריי מפיקוד העורף ומכל הגופים פה.
רמ"ג אלי בין: אנחנו למעשה, אדוני, ב-2012 קרא לנו מנכ"ל משרד הבריאות למגן דוד אדום והאחריות עד 2012 הייתה של קופות החולים והמרפאות המקומיות לטיפול בנפגעים במקרה של אסון טבע ורעידות אדמה.
רמ"ג אלי בין: ב-2012 קרא לנו מנכ"ל משרד הבריאות וביקש להציג לו תוכנית ולהגיש לו תוכנית כלל ארצית איך וכיצד צריך לפעול, צורת הפעלה, הצטיידות וכו'.
רמ"ג אלי בין: מד"א הגיש את התוכנית ב-2012 תוך חמישה חודשים.
רמ"ג אלי בין: הגשנו תוכנית בנויה, מסודרת, עם תורת הפעלה, עם אמצעים שצריך לרכוש, עם תרחישים שאנחנו חושבים שצריך לעמוד בהם, הכול בהתאם כמובן לוועדות ולאנשים המומחים שעסקו בנושאים האלה.
רמ"ג אלי בין: הגשנו תוכנית מפורטת, אפס תקציבים קיבלנו, אפס היערכות קיבלנו.
רמ"ג אלי בין: כל הדברים שעשינו עד עכשיו הם ממש גרגרים שאנחנו הבאנו אותם מתוך המשאבים של הארגון שאנחנו יכולים לקחת מאיתנו, ואני אומר לך אדוני היושב ראש, מגן דוד אדום לא מוכן לתרחיש רעידות אדמה, ויותר גרוע מכך, לא מוכן לתרחישים הרבה יותר קיצוניים, ודיברנו על זה.
רמ"ג אלי בין: אתה יחד עם ועדת המשנה הייתם אורחים של מגן דוד אדום.
רמ"ג אלי בין: הצגנו בפניכם את הפערים.
רמ"ג אלי בין: אנחנו מתריעים עליהם.
עמיר פרץ: מה היקף התקציב שדרשת לעניין הזה?
רמ"ג אלי בין: לעניין רעידות אדמה דיברנו על 40 מיליון בפריסה של שלוש שנים, כולל היערכות וכולל הכול.
רמ"ג אלי בין: ווה מכיר את התוכנית.
עמיר פרץ: איפה עיקר ההשקעה?
רמ"ג אלי בין: עיקר ההשקעה זה באמצעים וקביעת נקודות טיפול ראשוניות.
רמ"ג אלי בין: מדברים פה על תרחישים של 7,800 נפגעים קשים, שזה דבר שהוא לא פשוט.
רמ"ג אלי בין: יש פה תרחיש שתהיה פה בעיה של תעבורת קשר, של יכולת התקשרות בין צוותים רפואיים.
רמ"ג אלי בין: יש פה בעיה של טיפול מיוחד, של דמים שצריך לשמור אותם ואלף ואחד נושאים שממש סימנו אותם ודקרנו אותם, אבל לצערי הרב כל דיון, ואנחנו מעלים את זה כמעט כל מספר חודשים גם בתכתובות, גם בפני משרד הבריאות, גם בפני מנכ"ל משרד הבריאות, גם בפני רוב האנשים שיושבים כאן, ולצערי הרב הכול בסדר, ממשיכים הלאה.
רמ"ג אלי בין: כך גם בהיערכות לחירום, אדוני, אפס תקציב.
רמ"ג אלי בין: אני שואל אותך רק שאלה אחת, אדוני היושב ראש.
רמ"ג אלי בין: האם יש גוף במדינת ישראל או בעולם כולו שנדרש או המדינה מצפה ממנו שיעמוד בפני האתגרים האלו ויתן להם מענה ולא מקבל שקל אחד?
רמ"ג אלי בין: יכול לקרות דבר כזה?
רמ"ג אלי בין: לא יכול לקרות דבר כזה.
רמ"ג אלי בין: משטרה מקבלת כסף לטובת היערכות לשעת חירום ולאסונות המוניים, צבא מקבל כסף, כב"א מקבל כסף ומגן דוד אדום מקבל אפס תקציב.
רמ"ג אלי בין: זה דבר שהוא לא יכול לקרות.
רמ"ג אלי בין: כתבתי על זה גם לראש הממשלה מספר פעמים.
רמ"ג אלי בין: כתבתי את זה לשר הבריאות.
רמ"ג אלי בין: עכשיו מקדמים דיונים בנושאים האלו, אבל אני חושב שהוועדה צריכה לתת פה את הטון הכי גבוה, ואני אומר לך אדוני, זאת באמת נורה אדומה גדולה מאוד.
עמיר פרץ: בבקשה, איל בן ראובן.
איל בן ראובן: כבוד היושב ראש, א', תודה על הדיון הכול כך חשוב הזה.
איל בן ראובן: תראו, אני חושב שאין פה שמחה גדולה דיון הזה.
איל בן ראובן: דאגה גדולה מאוד יש פה ועוד איך בעניין.
איל בן ראובן: אני חושב שהבעיה של כולנו מתחילה בזה שאנחנו צריכים לדבר מציאות, מצד אחד.
איל בן ראובן: מצד שני, לא להכניס לפאניקה את הציבור, כי קל מאוד להיכנס לפאניקה מהנתונים, והנתונים הם קשים, ולכן לפחות בפורום הזה אני חושב שאנחנו צריכים או בפורומים סגורים, לדבר לנוכח המציאות, פשוט להסתכל עליה בעיניים ולא לחשוש אלא לדבר אמיתי.
איל בן ראובן: תראו, אני בעבר שמעתי על רעידות אדמה בטורקיה, ביפן.
איל בן ראובן: כל פעם אני זוכר את עצמי מתפלא שביפן רעידות אדמה ב-8 בסולם, וכמות נפגעים מאוד קטנה, ובטורקיה או במקסיקו או בכל מיני מקומות כמויות אדירות.
איל בן ראובן: ברור שנושא המוכנות הוא לב העניין.
איל בן ראובן: אני מודה שאנחנו לא מוכנים ולא רוצים לא להיות טורקיה ולא להיות נפאל.
איל בן ראובן: אנחנו צריכים להיות מוכנים ויש לנו פה מצב שהוא מצב מאוד מעניין.
איל בן ראובן: יש לנו מוכנות למלחמה ומוכנות לרעידת אדמה.
איל בן ראובן: לכאורה דובר פה קודם על ההבדל הגדול ביניהם, לצאת החוצה לעומת להיכנס פנימה, אבל בעניין הזה של הפתרון של ממ"ד לאנשים, הוא פתרון אחוד לשני הדברים האלה.
איל בן ראובן: הוא כל כך מוגדר, הוא כל כך ברור בעניין הזה, ולכן אני חושב שיש לנו פה איזשהו יתרון לפחות בהבנה של מה צריך לעשות.
איל בן ראובן: תראו, אני רוצה לומר לכם פה, כבוד היושב ראש, אם מישהו היה אומר לנו עכשיו מה שכמובן לא יקרה, שבעוד חצי שנה יהיה לנו מן בומבה כזאת, ברור לכם מה היה קורה.
איל בן ראובן: מדינת ישראל, אנחנו היינו כולנו עכשיו עוזבים את הכול ומטפלים בעניין הזה, אז אני לא אומר חצי שנה, אבל אני אומר לפעול, למי שזוכר, בשיטת יאנוש.
איל בן ראובן: יאנוש בן גל שהיה אלוף פיקוד הצפון, הוא כל חודש היה מודיע לנו שבעוד שלושה חודשים יש מלחמה ועכשיו נערכים למלחמה, בעניין.
איל בן ראובן: אני אומר את זה כי רבותיי, אני לפחות ביחד עם עמיר, נכון שעד עכשיו יותר דיברנו על מוכנות למלחמה.
איל בן ראובן: אנחנו מדברים כבר שלוש שנים, ורבותיי, התוצאות הן מאוד איטיות.
איל בן ראובן: המון דיונים, המון ועדות.
איל בן ראובן: שלא תהיה אי הבנה, אנשים עובדים בשטח, אבל התוצאות הן מאוד רחוקות ממה שאנחנו צריכים בעניין הזה, ולכן אני חושב שצריך פה לומר, הפער הקיים כרגע במדינת ישראל הוא לא סביר למול האיום.
איל בן ראובן: פשוט לא סביר.
איל בן ראובן: צריך להגיד את זה בעברית ברורה ופשוטה.
איל בן ראובן: הוא לא סביר, ולכן מדינת ישראל צריכה לקחת את עצמה בידיים ולהתחיל לטפל בעניין הזה.
איל בן ראובן: הממשלה צריכה להתחיל להגדיר.
איל בן ראובן: אני לא רוצה לקרוא לזה חירום, כי חירום זה פאניקה, אבל צריך כן לדבר בשפה של עכשיו לתת את המשאבים.
איל בן ראובן: אני, כבוד היושב ראש, מודאג גם ממה ששמעתי פה בסוגיית הפו"ש, בסוגיית מי בסופו של דבר?
איל בן ראובן: ראש רח"ל?
איל בן ראובן: שיהיה ראש רח"ל, אבל שהתקציב יהיה אצלו, שסדר העדיפות יהיה אצלו ומשם תהיה פעולה.
איל בן ראובן: כאשר הדברים האלה מפוזרים, אז אנחנו אומרים מה שאנחנו רואים.
איל בן ראובן: כל אחד עובד, אבל בסוף הדברים לא מתחברים, ולכן אני מציע לעצמנו כן לעסוק בנושא הפו"ש ולהסתכל עליו.
איל בן ראובן: שם המשחק בסוף זה משאבים וסדר עדיפות.
איל בן ראובן: אני מעלה פה לפרוטוקול, כבוד היושב ראש, את סוגיית יישובי המיעוטים.
איל בן ראובן: רבותיי, יישובי המיעוטים, אני ביקרתי שם.
איל בן ראובן: שם אין כלום בחלק מהיישובים.
איל בן ראובן: אין שום דבר, לא הפעלה, לא חמ"ל הפעלה ולא מקלט ולא ממ"ד ולא שום דבר, אז אני שם את זה פה כי צריך לזכור, הם אזרחי מדינת ישראל ואנחנו צריכים לתת להם מענה ושם הפערים הם באמת אדירים.
איל בן ראובן: לסיכום, כבוד היושב ראש, אנחנו כוועדת משנה לעורף, אתה כיושב ראש הוועדה, אני מקווה שביום ראשון יתכנס סוף סוף הקבינט ואנחנו נשמע סוף סוף תוצאה של אמירה לכל העבודה שאנחנו עושים והלחץ שאנחנו מפעילים כל הזמן ושבאמת תצא החלטה של ממשלה, אבל גם אחריה אנחנו צריכים פה בוועדה לקיים דיונים איטיים של וידוא ומעקב על פעולה ודרך פעולה שאנחנו עוקבים על זה ורואים שמדינת ישראל נכנסת לתהליך אמיתי של פתרון או של מתן מענה.
איל בן ראובן: זה לא ייקח יומיים, זה ייקח זמן, אבל צריך לצאת לדרך.
איל בן ראובן: אנחנו עוד לא יצאנו לדרך בצורה רצינית.
איל בן ראובן: אנחנו עדיין בדיבורים והגיע הזמן למעשים, וזה דחוף וחשוב מאוד.
עמיר פרץ: בבקשה, בט"פ.
חיים נודלמן: כבוד היושב ראש, אני מבקש לחזור - - - בסוגיית הסדרה וסמכות ואחריות, אז קודם כל אירוע רעידת אדמה זה אירוע חירום אזרחי.
חיים נודלמן: זה פעם אחת.
חיים נודלמן: פעם שנייה, השר לבט"פ האחריות בעצם להכריז על אירוע חירום אזרחי, ומשטרת ישראל היא הפוקד על האירוע בעצם בגזרת הבט"פ.
חיים נודלמן: לאורך כל האירועים האחרונים בעצם רוה"מ העביר את האחריות הכוללת לניהול האירוע לשר לבט"פ.
חיים נודלמן: נכון לעכשיו, וזה מופיע בכל המתארים שאנחנו עוסקים בהם, יש לקונה רצינית בנושא של ניהול אחיד של מיניסטר אחד שאחראי על ניהול כולל של האירוע.
חיים נודלמן: אנחנו חושבים שחייבים להשלים את ההסדרה של - - - באחריות בין השר לבט"פ - - -
עמיר פרץ: אתם ניהלתם את האירועים האחרונים?
חיים נודלמן: באירועים האחרונים שהיו בתחום אירועים אזרחיים, כן, אם זה אירועי הכרמל באש ובמים, אירוע השריפות.
עמיר פרץ: לא, לא, רעידות האדמה האחרונות.
חיים נודלמן: רעידת אדמה לא.
חיים נודלמן: לא היה מה לנהל.
חיים נודלמן: לא היה אירוע שצריך לנהל אותו כאירוע שהתרחש, שהיה צריך להגיע למענה.
עמיר פרץ: מה ההגדרה?
חיים נודלמן: אני מדבר על אירוע כשהוא הופך להיות אירוע לאומי, שהופך להיות אירוע בעל היקף נרחב שדורש הפעלת משאבים לאומיים, אז נדרש מנהל כולל ונדרש ניהול מרכזי.
עמיר פרץ: מי קובע את זה?
חיים נודלמן: קודם כול האירוע עצמו קובע את ההיקף שלו.
עמיר פרץ: סדק של חמישה סנטימטר, של 20 סנטימטר או רק כשהבניין נופל?
עמיר פרץ: איך בדיוק מגדירים אירוע כזה?
עמיר פרץ: מה היכולת שלכם להגדיר מתי יש לכם נקודת הפעלה?
חיים נודלמן: בשביל זה יש הערכות מצב שמתנהלות באופן שוטף גם במשטרה כפוקד של האירוע וגם בגופים השונים, אבל הסוגיה העיקרית היא שבסוף יש היום פער ברמה הלאומית בהיבט של ההגדרה של מיניסטר אחד שמנהל את האירוע ואנחנו חושבים שזה לא נכון להפריד בין ניהול של המאמץ המבצעי שחונה במשטרה תחת שר אחד לניהול מאמץ אזרחי.
חיים נודלמן: הכול צריך לטענתנו להיות תחת ריכוז אחד ומיניסטר אחד, ופה ההצעה בעצם שנדרשו להשלים אותה, את ההסדרה ב-161.
חיים נודלמן: אותו כנ"ל לעשות תיקון של ר"ד/2 שבו יש פער בין נוסח ההחלטה שנותנת אחריות יתר לרח"ל על נושא המגיבים הראשונים למול חוק המשטרה שבעצם קובע אחרת.
חיים נודלמן: זהו.
עמיר פרץ: אני בכל זאת מבקש לדעת, יש לכם איזו נקודה ארכימדית כלשהי שאתם שם אומרים, יש אירוע?
עמיר פרץ: למה אף אחד מכם לא התייצב בטבריה באופן מיידי בלי שיקראו לו?
עמיר פרץ: ראש העיר בדיוק היה בתרדמת, אני לא יודע מה.