GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמיר עידן: בסך הכל אנחנו רוצים להביא לפה אנשים, לחזק את המקום הזה.
תמיר עידן: הוא הולך ומתחזק, קשה להבין את זה.
תמיר עידן: שואלים בתקשורת ומבקשים שאני אסביר איך.
תמיר עידן: לא יודע איך, אבל הנה אנשים באים כי טוב להם פה.
תמיר עידן: ב"דרום אדום" היו פה מאות אלפי אנשים, לא פחדו משום דבר, ובאו וחגגו.
תמיר עידן: שמחנו איתם, היה על הכייפאק.
תמיר עידן: מלא חברה צעירים באים לפה, הוקם מרכז צעירים, מחנות נוער.
תמיר עידן: הכל פה טס לשמים.
תמיר עידן: 50 מיליון שקל לשנתיים – זו בושה וחרפה.
תמיר עידן: דובר פה הרבה על מיגון.
תמיר עידן: היום אנחנו נמצאים במקום אחר לגמרי.
תמיר עידן: אני רק ארבע שנים ויש פה אנשים שהם "קצת" יותר ותיקים ממני, אבל מהיום שאני הגעתי לעומת מה שיש היום, מרכיבי הביטחון שודרגו בצורה משמעותית ללא הכר, אם זה דרכים, גדרות, תאורה, מיגון של מוסדות.
תמיר עידן: למשל, במועצה יש מועדון נכים שלא היה ממוגן וב"צוק איתן" כולם היו בבית.
תמיר עידן: היום הוא ממוגן ואני יודע שבעת מלחמה הם יוכלו להיות שם ולא בבית שלהם.
תמיר עידן: הדברים האלה תורמים לחוסן האזרחי.
תמיר עידן: נעשתה פה עבודה ענקית ואנחנו בקשר מצוין עם הצבא ועם הכוחות.
תמיר עידן: בצלאל מלווה אותנו מהיום הראשון וצריך להגיד לו שאפו ענק.
תמיר עידן: זה גם ברמות הכי גבוהות של הצבא – האלוף ומפקד האוגדה – וצריך להגיד תודה רבה על כל הליווי שהם עושים.
תמיר עידן: המקום הזה נמצא במקום אחר.
תמיר עידן: גם פערי הצפירה טופלו ואין יותר פערי צפירה.
תמיר עידן: ב"צוק איתן" היו הרחבות שלא היתה בהם צפירה.
תמיר עידן: פשוט שכחו שיש הרחבות והצפירה שהיתה במרכז היישוב לא הגיעה לצד השני.
תמיר עידן: הדברים האלה טופלו ואנחנו נמצאים במקום אחר, ערוכים בצורה אחרת.
תמיר עידן: צריך להגיד תודה לכל העוסקים במלאכה וגם לכם שהגעתם לשמוע אותנו.
אבי דיכטר: מועצה אזורית חוף אשקלון.
חיים ילין: הוא עדיין לא הגיע.
טל טורן: אני מנכ"ל עיריית שדרות.
טל טורן: האזור אכן פורח, שדרות פורחת.
טל טורן: לשאלתך, 21,400 כשקיבלנו את הרשות בנובמבר 2013 והיום אנחנו נושקים ל-26,000 תושבים.
עליזה לביא: תן לנו פילוח של התושבים.
טל טורן: היום בשדרות בונים במקביל שש שכונות חדשות, 2,500 יחידות בבנייה אחרי שיווק.
טל טורן: חתמנו על הסכמי גג ויש עוד 1,500 בדרך.
טל טורן: לא בזמן הרחוק אנחנו אמורים להגיע ל-6,000 יחידות דיור.
טל טורן: לא היתה השקעה כזאת גדולה של ממשלת ישראל ביישובי העוטף, ובכלל בשדרות.
טל טורן: אני בן שדרות, נולדתי בשדרות, התחנכתי בשדרות, ואני לא מכיר השקעה גדולה יותר ממה שהממשלה הנוכחית, ובזמן האחרון, משקיעה בשדרות.
טל טורן: מגיע שאפו גדול לכל העוסקים במלאכה.
טל טורן: לצד זה, יש פערים.
טל טורן: ב"צוק איתן" פגשתי את ועדת החוץ והביטחון והראיתי להם את בתי-הספר הממוגנים עם כיפות הברזל שמקננות בהן יונים וביצי יונים.
טל טורן: להכניס ילדים שסובלים מפוסט טראומה לכיתה אטומה, ללא טיפת אוויר, בלי חלון או חלון שאי אפשר לפתוח, נראה לי שזה באמת מוגזם.
טל טורן: אני יודע שהנושא של בתי-הספר המיושנים האלה מטופל ויש תוכניות לבנות בתי-ספר ממוגנים.
טל טורן: אני לא יודע מתי זה יקרה.
אריה מור: אושרו שלושה.
אריה מור: ייקח שלוש-ארבע שנים עד שהם ייבנו.
טל טורן: דבר נוסף, מרכזי חוסן.
טל טורן: לא נראה לי נכון שגוף חיצוני אזרחי מפעיל מרכז חוסן ומטפל בילדים שלנו.
טל טורן: לא שהם עושים את זה לא טוב, הם עושים את זה מצוין, רק שכל המידע להמשך – ושמענו שלא מעבירים להם תקציבים – כל אנשי הטיפול האלה עושים את זה רק מתוך ציונות ואחריות לילדים, כי מחר בבוקר מבחינתם לקום וללכת.
טל טורן: "קואליציה לטראומה", עם כל הכבוד, לא יכולה להיות תלויה בכספים ובתרומות של הפדרציות מרחבי העולם, כאשר 8 מיליון שקל מוקצים – וגם זה לא מועבר אליהם בזמן – לכל חמשת הרשויות.
טל טורן: נראה לי מעט מדי אם באמת אנחנו רוצים לטפל בילדים, וכולנו יודעים בדיוק מה מצבם.
עליזה לביא: כמה מרכזי חוסן יש בכל האזור?
טל טורן: בכל רשות יש מרכז אחד.
טל טורן: המרכז הגדול ביותר הוא בשדרות, כאשר מן הסתם בשדרות מרכז חוסן לא ממוגן ואנחנו צריכים לכתת רגליים כדי לחפש תרומות ולבנות להם מבנה, כדי שהילדים יגיעו לטיפולים במבנים ממוגנים וגם בשביל הצוות.
טל טורן: ב"צוק איתן" לא פתחנו את מרכז הדחק והיתה ביקורת עלינו.
טל טורן: פשוט דילגנו את המטפלים מבית לבית או מאזור לאזור כאשר האזור נפגע, כי לא היה טעם להביא אנשים למרכזי חוסן שהם לא ממוגנים.
טל טורן: עדיף שהם יישארו בבתים שלהם ואנחנו נגיע אליהם מאשר ההפך.
טל טורן: דבר נוסף, אבטחת מוסדות החינוך.
טל טורן: אותו מחבל – אנחנו לא מסדרים לו את הילדים בשלשות כדי שהוא יספור כמה ילדים יש באותו מבנה.
טל טורן: אני מבין שממספר ילדים מסוים יש זכאות למאבטח או לאבטחת מוסד החינוך באשכול זה או אחר.
טל טורן: אותו מחבל שיצוץ לנו מאיזושהי מנהרה לא יספור את הילדים לפני שהוא יפרוץ לאותו גן.
טל טורן: נראה לי שזה לא נכון וצריך לשנות את ההחלטה או את הסוגיה הזאת.
טל טורן: אנחנו לא יכולים לממן את זה, אבל אנחנו מממנים את זה.
טל טורן: היום שדרות מממנת בחלק ממוסדות הלימוד את האבטחה הזאת.
טל טורן: בחלק מהקיבוצים או ברשויות נתנו רכב עם שני מאבטחים או שמדברים לתת, אבל שדרות בכלל לא בלופ.
טל טורן: לא מדברים איתנו על זה, וכשאנחנו מעלים את זה – זורקים אותנו ממשרד למשרד.
טל טורן: המשרד לביטחון פנים מפנה למשרד הביטחון, למשרד החינוך.
אבי דיכטר: באחריות מי הסוגיה הזאת?
טל טורן: כרגע, מבחינת אבטחה, זה באחריות הבט"פ.
טל טורן: אנחנו לא יכולים להמשיך ולממן את מוסדות החינוך שלא זכאים מבחינת מספר התלמידים או הילדים בגן.
אבי דיכטר: מי נציג הבט"פ?
חיים ילין: אין נציג, כי הם לא אחראים בעוטף עזה.
אבי דיכטר: הם הוזמנו.
חיים ילין: הם לא אחראים.
חיים ילין: חוץ מזה אין להם שום תפקיד בעוטף עזה.
חיים ילין: בעל הבית של עוטף עזה זה מערכת הביטחון.
עליזה לביא: כשקיימנו סיור בזמן "צוק איתן" שמענו שחלק מהמבנים מוגנים, אבל הבנו שעצרתם את הלימודים כי המרחק בין מיגונית למיגונית הוא מאוד מאוד גדול והילדים לא יוכלו ללכת, ויש הרבה ילדים שצריכים ללכת ברגל.
עליזה לביא: אז מה בעצם עוזר שהמבנים ממוגנים?
טל טורן: ב"צוק איתן" לא עצרנו את הלימודים.
טל טורן: מי שזוכר, זה היה בית-ספר של קיץ, המקום הכי מוגן.
עליזה לביא: אי אפשר לשכוח את הסייעות שהיו היחידות שהסכימו לבוא ולעבוד ולא הגננות.
טל טורן: נכון, הגננות לא הסכימו לבוא, אבל הפעלנו כמעט את כל מוסדות החינוך.
טל טורן: המקום הכי מוגן לילדים – וגם ההורים הבינו את זה - - -
עליזה לביא: אלה היו הטענות ששמענו מהמשפחות:
עליזה לביא: אנחנו מפחדים לשלוח את הילדים בגלל המרחק ממיגונית למיגונית.
עליזה לביא: מי שיש לו רכב - בסדר, אבל ממיגונית למיגונית המרחק מאוד גדול ואי אפשר להגיע לבית-הספר ברגל.
טל טורן: הפער הזה הושלם על-ידי פקע"ר.
טל טורן: יש יותר מיגוניות.
אבי דיכטר: אני לא יודע למה אנשי המשרד לביטחון פנים לא הגיעו לכאן, הם גם הוזמנו וגם הופיעו ברשימת ההתייחסות.
אבי דיכטר: אני מבקש להוציא להם מכתב ואת הסוגיות שמעלה כאן טל, מנכ"ל העיר שדרות, להוציא בכתב, לקבל מהם תשובה בכתב ותוך שבועיים תשובה מסודרת.
אבי דיכטר: אחרי זה נתגלגל עם זה הלאה.
חיים ילין: תוסיף שם שהמימון יהיה 100% ולא matching.
טל טורן: נכון.
חיים ילין: בהזדמנות חגיגית, כי שכחו להגיד את זה.
טל טורן: דבר נוסף, המיגוניות לא מונגשות.
טל טורן: אין היום פתרון.
טל טורן: הוסיפו מיגוניות והיום אנחנו עם פקע"ר כדי להוסיף מיגוניות.
טל טורן: שדרות מתפתחת ולכן גם לשכונות החדשות צריך להוסיף מיגוניות וכן לפארקים.
טל טורן: בנינו שלושה פארקים חדשים וביקשנו וקיבלנו להם מיגוניות.
טל טורן: דרך אגב, המיגוניות החדשות שאנחנו מקבלים אינן מונגשות מבחינת הפתח שלהן.
טל טורן: זו סוגיה כואבת.
טל טורן: אם חס וחלילה נכה יצטרך להיכנס למיגונית, אין לו שום דרך לעשות את זה.
איל בן ראובן: יש לזה מענה?
גולן ואך: בכלל לא.
גולן ואך: הבעיה המרכזית במיגוניות הישנות היא שהפתח שלהן לא היה מספיק רחב לכיסא גלגלים.
גולן ואך: במיגוניות החדשות הפתח רחב וניתן להיכנס עם כיסא גלגלים, רק צריך להוסיף שם משהו שאנחנו עושים אותו והוא לא בעיה.
גולן ואך: עשינו את זה גם בעבר.
גולן ואך: אני לא בטוח שצריך למאה אחוז מהמיגוניות בכל רחבי העיר, אבל בוודאי זו לא בעיה.
טל טורן: אני לא חושב שצריך למאה אחוז, אבל אני חושב שבתחנות ההסעה לפחות אין שום ספק שצריך.
טל טורן: כשילדים נכים מחכים להסעה וחס וחלילה יש צורך, הם לא יכולים להיכנס למיגונית.
גולן ואך: ככלל, צריך להבדיל בין שני דברים.
גולן ואך: יש מיגונית שככלל, מה שלא נעשה, לא ייכנס כיסא גלגלים.
גולן ואך: מיגונית כזאת, אם הוחלט שהיא צריכה להיות מונגשת, צריך להחליפה במיגונית אחרת.
גולן ואך: יש עכשיו תוכנית של הרבה – אני לא אנקוב פה במספר – וכל המיגוניות שצריך אופיינו על-ידי האוגדה ואנחנו מציבים אותן.
גולן ואך: קוסמטית, צריך לעשות את הכבש הזה של הכניסה פנימה וזו לא בעיה.
חיים ילין: בחלק זה כבר קיים.
גולן ואך: זה חלק שהוא קיים, עשינו ונעשה את זה.
גולן ואך: אין בעיה.
30694: אז אני מוריד סעיף, כי רצינו לדבר על מיגוניות שחסרות בהרחבות, ובשצ"פים חסרות מיגוניות בדרך לתחנות הסעה.
גולן ואך: אלון מדבר על מיגוניות בהרחבות ולדעתי התוכנית שלנו עברה - - -
30694: טוב, ייבדק.
30694: אנשים רציניים.
טל טורן: נושא הצח"שים – צוותי חירום שכונתיים - חילקנו את שדרות לארבעה אזורים.
טל טורן: גם אנחנו וגם צפת נבחרו להשתתף בפיילוט.
טל טורן: אתמול נפגשתי עם נציגי משרד הרווחה - דרך אגב, אני לא מבין למה זה במשרד הרווחה ולא במשרד אחר - - -
חיים ילין: כי חוסן נמצא תחת הרווחה.
טל טורן: בגלל החי"ת.
טל טורן: הם בנו את כל התו"ל ולכן זה גם הצליח עד היום ולכן מנסים שוב את הפיילוט.
טל טורן: אתמול היה ויכוח בעניין הזה ותורת ההפעלה שונה בתכלית בין מה שהם מנחים אותנו לבין מה שאנחנו יודעים לעשות בפועל בשטח.
טל טורן: אנחנו, בשטח, יודעים בדיוק מה צריך לעשות, וזה מהניסיון המועט שיש לנו, "רק" 16 שנה, לא הרבה.
טל טורן: אני גם לא חושב שמינהלת כזאת או צוות כזה יכול לעבוד בהתנדבות.
טל טורן: אם לא יהיה – העלינו את זה גם אצל מנכ"ל משרד הביטחון ואני חושב שהוא גם הסכים איתנו – צוות שעובד בשגרה, שמכיר את האנשים בשכונה ויודע את המיפוי של מי יש לו בשכונה, כמה מבוגרים, כמה נכים, כמה זקנים, אם יש אחות, חובש וכו', בחירום אין טעם שהם יהיו, כי הם לא יהיו.
טל טורן: הם מתנדבים, הם לא מחויבים, מן הסתם גם חלק מהם יתגייסו ואנחנו לא נמצא אותם.
טל טורן: לכן אני חושב שנושא צוותי החירום השכונתיים זה משהו שצריך לתקצב אותו בצורה קצת יותר רצינית.
אבי דיכטר: בין מי למי הוא מוסכם?
טל טורן: אנחנו קיבלנו את זה כפיילוט.
בצלאל טרייבר: זה פיילוט.
בצלאל טרייבר: צוותי החירום השכונתיים הם רעיון שעלה בעקבות כל האירועים שהיו עם צוותי החירום וההצלחה הגדולה שלהם.
בצלאל טרייבר: יש הבנה שרשות צריכה מוטת שליטה קדימה בשכונות שלה ולכן אנחנו מנהלים עכשיו איזשהו פיילוט שנבנה במשרד הרווחה, משרד הבריאות, משרד החינוך ורח"ל, ואנחנו גם מתקצבים אותו.
בצלאל טרייבר: אני שמח לשמוע שיש התייחסות מאוד עמוקה פה בשדרות.
בצלאל טרייבר: בצפת זה קצת יותר קשה, אבל גם שם זה מתחיל.
בצלאל טרייבר: אני מקווה שנקבל מהם קצת תפוקות.
בצלאל טרייבר: בינתיים הרבה מאוד רשויות הקימו בעצמן צוותים כאלה ופרסו אותם.
בצלאל טרייבר: פיקוד העורף עוזר להם היום להקים מקלטים מתאימים או אתרים כאלה בכל אחת מהרשויות.
בצלאל טרייבר: זה מה שיהיה גם בשדרות ובמקומות אחרים.
בצלאל טרייבר: נבנה כך את התורה.
בצלאל טרייבר: כמו שהצח"י לא נבנה ביום אחד, גם צוות החוסן השכונתי הזה, שבצדק השאלה אם הוא חוסן או חירום.
בצלאל טרייבר: ההצלחה הגדולה שלו ברשויות התחילה כחוסן, לא כחירום, ואני מקווה שזה גם מה שיהיה הלאה.
בצלאל טרייבר: ייקח לנו עוד קצת פיילוט ונצא לדרך.
מרדכי יוגב: שתי שאלות: 1.
מרדכי יוגב: החברה למתנ"סים משולבת בזה?
בצלאל טרייבר: גם המתנ"סים הם גוף של הרשויות והרשויות יודעות להפעיל אותם יותר טוב מכל אחד אחר.
מרדכי יוגב: ברוב המקומות השכונות – קח את ירושלים כמודל – יש מינהלים.
מרדכי יוגב: הם בעצם הגוף שנמצא בשכונה.
בצלאל טרייבר: חיפה בחרה בשש, נהריה בחרה בארבע, עכו בחרה בשבע.
בצלאל טרייבר: אני לא מתערב אצל ראש העיר איך הוא מנהל את העיר שלו במצבי החירום.
בצלאל טרייבר: משתדלים לעזור לו בהקמת הצוותים האלה.
מרדכי יוגב: האמירה של טל שבשטח העירוני יש לפחות אחד שמקבל משכורת, היא ביחס - - -
בצלאל טרייבר: שני כיסאות מולך יושב בן אדם שנלחם על המשכורת הזאת.
בצלאל טרייבר: זה לא רק משכורת, זה ביטוח ואחריות שיש לראש צח"י הזה.
בצלאל טרייבר: כבר שלוש-ארבע שנים אנחנו נלחמים על זה ואני מקווה שאנחנו על סף התקדמות מול האוצר ומול זה שנקבל איזושהי התקדמות.
בצלאל טרייבר: זה נכון גם בצח"י בקיבוצים ובמושבים, כי האנשים האלה עובדים קשה, גם ביום-יום.
חיים ילין: הבעיה היא שהאוצר לא מפחד לשים סכום, למרות שמדובר רק בחירום, במצב של לחימה אחרי שבוע.
חיים ילין: הם מפחדים, ואני לא יודע ממה הם מפחדים.
עליזה לביא: השאלה אם הוא מפחד או שהוא סומך עוד פעם על נט"ל ועל כל מיני אנשים טובים שיבואו בהתנדבות, כמו שהיה.
זאב צוק רם: יש שיטה, שפועלת בחלק מהערים, וזה מגויסי חוץ.
זאב צוק רם: בגיוסי חוץ משרד הרווחה מממן 12 ימי אימון או עבודה שלהם בשנה.
זאב צוק רם: במצב חירום, זה מה שאמר טרייבר, כשהם נכנסים לתפקיד שלהם, ברמה שהוא פועל צריך לתת לו את הגוף המפעיל.
זאב צוק רם: 12 ימי אימון ופעילות בשנה ממומנים על-ידי משרד הרווחה.
חיים ילין: במשך 50 יום אנשים לא הרוויחו כלום.
חיים ילין: חלקם פוטרו וחלקם לקחו ימי חופשה כדי להיות ביישוב.
טל טורן: השאלה היא בחירום, אם אותם 12 יום הם באמת מספיקים, כי אותם אנשים לא מחויבים.
טל טורן: אם אתה לא תקשור אותם למשימה או לתפקיד, מחר בבוקר הם לא יהיו.
טל טורן: אתה גם לא יכול לרתק אותו.
זאב צוק רם: אתה יכול, הוא מרותק.
טל טורן: אבל הוא לא עובד שלי.
טל טורן: הוא לא עובד של הרשות, איך אני יכול לרתק אותו?
טל טורן: אתה יכול לרתק אותו, אני לא.
זאב צוק רם: אתה יכול.
זאב צוק רם: ברגע שהוא הפך להיות אצלך מגויס חוץ, הוא מרותק by definition, מיד, מחוק העבודה.
30694: אני רק רוצה להעיר לנושא של הצח"שים – רק ירושלים יש לה קונסטרוקציה שדומה לוועדים המקומיים או לאגודות שמסוגלות ב-800 היישובים הכפריים להסתדר.
30694: זו קונסטרוקציה שעובדת בשוטף, היא מנהלת את החיים האזרחיים באופן אמיתי.
30694: פה צריך לקחת בחשבון שאין ברירה ופיצול הקשב של ראש העיר ליחידות משנה הוא קריטי.
30694: אלי ובצלאל עושים דברים חשובים בכל מה שקשור לנושא הפינוי, אבל אנשי מבקשים לנצל את ההזדמנות ולהגיד שישנם לא מעט מלוניות, בתי הארחה, שאין להם הסכמים חתומים מראש והם מלחיצים את היישובים שלנו שלא להיות רגועים, כי אין הסכם והם לא יודעים אם הם יוכלו לקבל אותנו בזמן אמת.
30694: נשאלת השאלה מה מונע בעצם לסגור את העניין.
30694: אני יודע שהכוונה של שלכם היא לסגור את זה, ויש איזושהי סיבה – שהיא אולי אוצרית, חשבית, לא ברור לי בדיוק – שמונעת את זה ואין סיבה שאנשים לא יהיה להם את זה בצד.
אבי דיכטר: טרייבר, זו אחריות שלכם?
טל טורן: לא, של משרד הפנים.
אלי רגב: בעיקרון, זה עובד באופן הבא: היום תוכנית "מלונית" היא לא תוכנית שמעוגנת בהחלטת ממשלה או בחקיקה, אבל כן מעוגנת תוכנית "מלון אורחים".
אלי רגב: לצורך העניין, כדי לתת מענה – טרייבר, אני וכל מי שעוסק בזה – נותנים מענה לכל יישובי העוטף, כמו ליישובים בצפון, לצורך ניוד אוכלוסיה על-פי קריטריונים שיקבעו הצבא והמשטרה.
אלי רגב: אנחנו נותנים להם את מקום השהות עד יעבור זעם.
אלי רגב: התוכנית הזאת צריכה להיות מעוגנת.
אלי רגב: כרגע היא לא מעוגנת, היא תיכנס באיזושהי הצעת מחליטים שאנחנו בונים כרגע ונגיש לממשלה, כדי שהתוכנית הזאת תהיה בפנים, כי יש לה הרבה מאוד נגזרות אוצריות ואחרות.
אלי רגב: יחד עם זאת, אנחנו, במסגרת תוכנית "מלון אורחים", מחזיקים כמאה מתקנים ארציים, שחלקם הגדול חופף לאותם מתקנים שיש להם הסכם, אבל אותם אנחנו מביאים מכוח תקנות החירום.
אלי רגב: כלומר, מתוך תקנת חירום אני יכול לחייב אותו או לעשות איתי הסכם או לחלוט לו את העניין הזה מכוח חוק.
אלי רגב: במקרה הזה אני לא יכול לעשות את זה, כי כרגע זה לא מעוגן.
אלי רגב: כשזה יהיה מעוגן, נעשה את זה ואז תיפתר הבעיה.
חג'בי איל: אני קצין הביטחון של שער הנגב.
חג'בי איל: בעבר היו תיקי רופא בכל יישוב וכל שנה היינו מרעננים אותם באמצעות משרד הפנים.
חג'בי איל: היום, כבר שנה שנייה, שאין לזה תקציב והתיקים נמצאים שם.
חג'בי איל: אני חושב שבזמן אמת, אם יצטרכו את תיק הרופא הזה, הוא לא יהיה.
אבי דיכטר: באחריות של מי זה?
אבי דיכטר: אין נושא שאין לו גורם אחראי פה סביב השולחן.
חג'בי איל: עד לפני שנה זה היה ממומן על-ידי משרד הפנים.
חג'בי איל: דבר שני, אנחנו מבקשים לבדוק אפשרות למרכיבי ביטחון בסיסיים ליישובים של 7 עד 15.
חג'בי איל: היישובים האלה הם ללא גדרות וללא שום דבר.
חג'בי איל: אני חושב שחווינו כמה מקרים בהם פלסטינים חצו את הגדר והגיעו לתחנת הדלק בנתיבות.
חג'בי איל: הם היו אולי שב"חים, אבל יש אנשים שנתפסים גם עם אמצעים.
חג'בי איל: אני חושב שהגיע הזמן לתת את הדעת גם ליישובים האלה.
חג'בי איל: אפשר לתת מרכיבי ביטחון בסיסיים לפי סדרי עדיפויות.
אבי דיכטר: אני רוצה לעבור למשרדי הממשלה – בריאות, חינוך.
טל ניקחו: אני מאגף לשעת חירום במשרד הבריאות.
טל ניקחו: לנושא התשלומים למרכזי חוסן – מתחילת השנה הועברו תשלומים, תשלום אחד עדיין מעוכב על-ידי החשכ"ל ואנחנו מנסים לאפשר את התשלום האחרון.
טל ניקחו: בכל מקרה, עוד השנה ייצאו מכרזים לכל הנושא הזה של מרכזי החוסן.
טל ניקחו: זה אמור לעבור מהמערכת הנוכחית למערכת אחרת, ממוסדת ומסודרת.
חיים ילין: תסלח לי, אתם לא הבנתם.
חיים ילין: אני הייתי עם ליצמן וכנראה שגם הוא לא הבין וגם העוזר שלו לא הבין.
חיים ילין: מרכזי חוסן נולדו ויש להם פטור ממכרז, כי כבר עשר שנים הם עובדים בשטח, מינואר 2008.
חיים ילין: אם אתה הולך להביא לי עכשיו חברה קיקיונית שב"צבע אדום" הראשון הם עושים במכנסיים וטסים לחוץ-לארץ, אז נפלת והפלת את כל העוטף.
חיים ילין: אם לא הבנת את זה, אז אנחנו בבעיה קשה מאוד.
חיים ילין: לכן נתנו פטור ממכרז עד ה-30 ביוני ואמרו שהחשכ"ל יסדיר את הנושא הזה כך שהם יהיו בפטור ממכרז לאורך כל חיי מרכזי החוסן.
חיים ילין: חבר'ה, אם לא, מחר יהודה מפריט גם את הצבא.
חיים ילין: זה בדיוק מה שאתם אומרים לנו.
אבי דיכטר: בבקשה, נשמע את התשובה.
טל ניקחו: קיבלתי את התשובה הזאת ממערכת הבר"ן אצלנו, שזה עומד לצאת למכרזים.
טל ניקחו: אני אבדוק את זה איתם ואני אמסור לכם תשובה בכתב.
30694: אין ויכוח על העובדות.
30694: מה שקורה כשאין משכורת - - - איך אני יודע?
30694: כי אשתי מקבלת משכורת ממרכז חוסן בשדרות.
30694: דבר שני, אם הולכים למכרז, אין סיכוי שיהיה מישהו רציני.
30694: יצא ש"הקואליציה לטראומה" תפסה אותנו, אנחנו עובדים איתם.
30694: יכול להיות שיש פה עניין חשבי, משפטי, שיתקע אותנו.
30694: חיים, הלוואי שזה נכון שלא צריך מכרז.
30694: לא צריך מהותית - - -
חיים ילין: הפעם החשכ"ל דורש – אני לא יודע למה – לצאת למכרז כשבע
חיים ילין: צם במשך עשר שנים היה פטור ממכרז.
חיים ילין: אני מבין שהשלום הגיע מבחינתכם.
קריאה: זה לא חברת אוטובוסים.
קריאה: צריך מקצועיות, אי אפשר להביא חברה מבחוץ שלא יודעים מי - - -
אבי דיכטר: טל, אין כאן מישהו שיכול לקדם אותנו מעבר לבקשה שלי ממך לעשות את הבדיקה לגבי סוגיית הפטור ממכרז ולהעביר את זה בכתב לוועדה עד השבוע הבא.
גדי ירקוני: אני חושב שהכספים לא עברו.
גדי ירקוני: זה לא נכון, שיבדוק את הנושא של הכספים.
גדי ירקוני: מתחילת השנה הכספים לא עברו והם יודעים את זה.
גדי ירקוני: זה תקוע בין משרד החינוך למשרד הבריאות.
אבי דיכטר: בין "הכספים עברו" ל"כספים לא עברו", איפה האמת?
טל ניקחו: אני אבדוק את זה.
טל ניקחו: לי נמסר שרק תשלום אחד עוכב על-ידי החשכ"ל ולא מעבר לזה.
אבי דיכטר: אני מבקש תשובה גם בנושא הזה בתוך שבוע, ואנחנו נדאג להעביר אליכם את התשובה.
מיכאל גדלביץ: אני רופא מחוז דרום במשרד הבריאות.
מיכאל גדלביץ: למשרד הבריאות יש כמה וכמה פונקציות בתחום העשייה הזה.
מיכאל גדלביץ: אחד הדברים שאנחנו עוסקים בהם זה מרכזי חוסן, כאשר בריאות זה רכיב בתוך חוסן, יחד עם חינוך, ביטחון, רווחה.
מיכאל גדלביץ: מה ששמעתי פה היום, מבחינתני זה פריצת דרך.
מיכאל גדלביץ: אנחנו מנסים להעלות את הנושא במחוז דרום כבר הרבה מאוד זמן, שמרכז חוסן יהיה ת"פ הרשות המקומית.
מיכאל גדלביץ: כרגע זה נמצא בריכוז מרכזי, זו ועדה שמשתפת את כל השותפים.
מיכאל גדלביץ: זו ועדה שמרוכזת על-ידי האגף לבריאות הנפש שלנו, אני אישית לא בטוח שזו הגישה הנכונה לתייג את זה עם בעיות נפש.
מיכאל גדלביץ: זה יכול להיות ברווחה, בחינוך.
מיכאל גדלביץ: שמחתי לשמוע ואני מקווה מאוד שראשי רשויות אחרים שותפים לדעה הזאת שמרכז חוסן צריך להיות ת"פ רשות מקומית.
מיכאל גדלביץ: אם כן, אנחנו – במחוז דרום - נעשה הכל, כולל מול המטה שלנו, כדי לקדם את הרעיון הזה.
אבי דיכטר: אתה יכול להתייחס לאמירה של אלון שמאז ינואר לא נחתמו חוזים?
מיכאל גדלביץ: הנושא נמצא בניהול של האגף לבריאות הנפש שלנו ושאומרים לו שהכסף יועבר.
מיכאל גדלביץ: אני לא יודע מה קורה עכשיו.
30694: עברו חודשיים, וטיפין טיפין.
30694: כל העניין הוא חשבי.
30694: למה "הקואליציה לטראומה", שאנחנו לא מרוצים ממנה, למה היא ממשיכה לתפקד בלי מכרז.
30694: זה הסיפור.
30694: אני מקווה שיסדירו את זה כמה שיותר מהר.
אבי דיכטר: זה במסגרת התשובה של טל.
מרדכי יוגב: אני מבקש לערער פה על התפיסה.
מרדכי יוגב: בצלאל, ממתי מרכזי החוסן במשרד הבריאות ת"פ המחלקה לבריאות הנפש?
זאב צוק רם: מאז ומעולם.
זאב צוק רם: ככה הם נבנו.
זאב צוק רם: זה נבנה כך עוד לפני "עופרת יצוקה".
מרדכי יוגב: בריאות הנפש נמצאת במקום אחר.
מרדכי יוגב: אני באופן אישי נוגע בזה כבר כעשר שנים, מאז שהייתי סגן בבנימין.
מרדכי יוגב: אני זוכר את ההתנגדות שהיתה לפני חמש, שש שנים, כאשר משרד הבריאות פתאום בא ואמר: זה שלי.
זאב צוק רם: הצחי"ם שנבנו באיו"ש, שם זה היה המודל הראשוני של הצחי"ם בגלל הפיגועים וכל הדברים האלה, היו תחת הרווחה.
זאב צוק רם: החוסן מעולם היה במשרד הבריאות.
מרדכי יוגב: אבל מה פתאום תחת בר"ן?
מרדכי יוגב: זה לא ה-case manager של הסיפור.
זאב צוק רם: כרגע זה לא חשוב.
מרדכי יוגב: מה, כולם בהלם?
מרדכי יוגב: כולם צריכים כרגע טיפול - - -
זאב צוק רם: כרגע זה לא חשוב, אבל זה נבנה שם.
זאב צוק רם: ראש אגף בריאות הנפש במשרד הבריאות הוא הבעל בית שלהם.
מיכאל גדלביץ: מעבר לזה, התפקיד של המשרד הוא תיאום כל המענים מול קופות החולים, בתי-חולים, בתי-אבות.
מיכאל גדלביץ: בעוטף 2 יש את הנושא של איתור, מיפוי וטיפול כשצריך לאוכלוסיות מרותקים ומטופלי בית.
מיכאל גדלביץ: יש פה מכלול גדול מאוד של נושאים שהמשרד שלנו עוסק בהם.
מיכאל גדלביץ: מי שמרכז ברמת מחוז דרום היא עדי, את כל הנושא הזה מאילת עד אשדוד, כולל.
מיכאל גדלביץ: אנחנו פועלים גם בתוך אילת, בגלל אילוצים של כוח אדם ומשאבים שעומדים לרשותנו.
30694: כרגע קיבלתי עדכון.
30694: ב-15 ביוני, שלושה שבועות מעכשיו, מרכזי החוסן יחדלו לפעול, משום שלא יהיה מכרז עד אז.
30694: אני לא שומע שום תשובה איך זה יהיה בתקופת הביניים.
30694: כרגע בוודאי חסרים כ-1.5 עד 2 מיליוני שקלים לתפעול.
30694: צריך להסדיר את תקופת הביניים עד שיהיה מכרז חדש.
30694: זה ייקח חודשיים, שלושה, הרי לא עושים את זה ביומיים.
30694: צריך למצוא איזשהו הסדר ביניים.
מרדכי יוגב: אם יהיה מכרז חדש, אז במלחמה הבאה הוא ייכשל, כי טבעם של הדברים הללו זה היכרות מעמיקה עם האזרחים, ניסיון חיים מהמאבק הקודם והפקת לקחים.
מרדכי יוגב: הגעה של איזשהו גוף חדש, זה כשל.
מיכאל גדלביץ: אנחנו מנסים כבר שנים לשכנע בכיוון הזה.
טל טורן: לא אמרתי שהם יהיו כפופים לרשויות המקומיות, זה לא הרעיון שלי.
חיים ילין: חבר'ה, אתם מתבלבלים לגמרי.
חיים ילין: יש אחריות של ראש מועצה.
חיים ילין: ראש מועצה אחראי באופן ישיר על מרכזי חוסן ומרכזי דחק.
חיים ילין: הוא נותן את ההוראה אם לפתוח או לסגור.
חיים ילין: נקודה.
חיים ילין: אף אחד לא יכול להתערב בעבודה שלו.
חיים ילין: אתה מדבר על משהו אחר לגמרי – אם תיתן תקציב למועצה.
חיים ילין: לזה אתה מתכוון?
חיים ילין: כל אחד במבנה הארגוני שלו, זה באחריות ובסמכות של ראש מועצה, מתוך העמותה שהוא הקים, כדי שכסף יועבר לשם.
30694: בוא נגיד כך – ראשית, אנחנו שבעי רצון.
30694: התחלתי מה-bottom line – אנחנו שבעי רצון מהמצב הקיים.
30694: יחד עם זאת, יש היגיון, אני לא אומר שאין היגיון לעשות מבנה ארגוני אחר מסיבות שלא תלויות בנו, בעיקר חשש של פוליטיזציה ושימוש לא נכון בכספים חיצוניים.
30694: הרבה פעמים תורמים לא אוהבים להעביר לרשות המקומית, הרי מראש אנחנו חשודים בשחדנות ושחתניות ולכן הם מעדיפים להעביר לעמותה כזאת או אחרת.
30694: יש עמותות עירוניות שמקובלות עליהם.
30694: אני לא חושב שעקרונית אנחנו נגד שתהיה מוטת שליטה, אבל צריך להשאיר את זה לכל רשות ולא לכפות את זה.
30694: אבל הרבה קודם צריך לעשות סדר בין משרד הרווחה למשרד הבריאות עם הרבה מאבקים וכוחניות שיש.
אבי דיכטר: משרד הפנים, בבקשה.
אלי רגב: אני אגע בכמה נקודות.
אלי רגב: אנחנו עוסקים בשתי סוגיות מרכזיות ברשויות העוטף בהקשרים של חירום וביטחון:1.
אלי רגב: נושא הפינוי – בסופו של דבר מבחינתנו התוכנית סגורה, מתואמת עם צה"ל, מתואמת עם רח"ל, מתואמת עם כל מי שצריך להיות מתואם.
אלי רגב: אני מניח שיש לנו עוד כמה דברים לסגור ותוך פרק זמן של חודש-חודשיים היה וחלילה קורה משהו, אנחנו יודעים לתת את התשובה לקליטת האוכלוסיה בהתאם לעקרונות שנקבעו.
אלי רגב: התוכנית צריכה להיות מעוגנת בהחלטת ממשלה, כדי שזה יהיה מסודר עד הסוף, עם כל המשמעויות והנגזרות.
אלי רגב: את זה אנחנו עושים כרגע בהחלטה משותפת של רח"ל ושלנו, כדי להגיש אותה להחלטת הממשלה.
אלי רגב: אני מניח שהדבר הזה ייפתר.
אלי רגב: 2.
אלי רגב: הסיוע לרציפות התפקודית של הרשויות המקומיות בעוטף.
אלי רגב: הרשויות האלה מוגדרות בהגדרה של משרד הפנים, של פיקוד העורף ושל רח"ל בהחלטה משותפת, בעצם לשים פה ריכוז מאמץ.
אלי רגב: אנחנו עושים את זה די הרבה זמן, כבר מאז "צוק איתן", בריכוז מאמצים, כדי לתת את כל מרכיבי החירום והביטחון לרשויות האלה, כולל מרכזי הפעלה, כולל גנרטורים, כולל כל ציוד שצריך, כולל כתיבת תיקים רשותיים.
אלי רגב: עכשיו אנחנו נכנסים לעוד נדבך, לבנות מבנה אחר של מחלקות חירום ברשויות האלה, משום שראינו גם מה שקרה ב"צוק איתן".
אלי רגב: מחלקות החירום של הרשויות במקומות האלה צריכות לקבל סיוע.
אבי דיכטר: על בסיס מה הן תוקמנה?
אבי דיכטר: על בסיס מתכונת שלכם?
אלי רגב: על בסיס תקינה מתואמת בין רח"ל לביני ולבין פיקוד העורף.
בצלאל טרייבר: על-ידי מי היא תתוקצב?
אלי רגב: אני מניח שבסופו של דבר היא תתוקצב על-ידי משרד הפנים, אבל יכול להיות שזה איגום תקציבי.
אלי רגב: אני לא יודע להגיד את זה עכשיו.
אלי רגב: הרעיון הוא שמבחינתנו יש רשויות בעדיפות מאוד ברורה, והעדיפות הזאת מוגדרת גם על-ידי פיקוד העורף, גם על-ידינו וגם על-ידי רח"ל.
אבי דיכטר: אתה יודע באיזה לוח זמנים זה יהיה?
בצלאל טרייבר: זו תוכנית שמתקיימת כבר כשנה בהובלה של אלוף פיקוד העורף הקודם שיזם את הרעיון.
בצלאל טרייבר: עכשיו שר הביטחון קצת מכוון אותנו לאזורים שהוא רוצה לתת להם יותר עדיפויות.
בצלאל טרייבר: בסופו של דבר מדובר על תוכנית מתואמת ומנוהלת בפועל על-ידי אלוף פיקוד העורף.
בצלאל טרייבר: יש צוות שלם שעובד על הדבר הזה ומתואם מאוד עם משרד הפנים, שהוא גורם מאוד מרכזי בו, כי יש לו גם תקציבים וגם אחריות.
בצלאל טרייבר: גם משרד החינוך שם, גם משרד הרווחה, גם משרד הפנים וגם משרד הבריאות.
בצלאל טרייבר: התקציב מגיע בחלקו מהמשרדים וחלקו מרח"ל.
בצלאל טרייבר: המטרה היא לקחת רשויות ולקדם אותן ב-12 או 14 מרכיבים שאלוף פיקוד העורף קבע שאלה המרכיבים שמזיזים את הרשות קדימה.
בצלאל טרייבר: עכשיו אנחנו משדרגים את התוכנית הזאת ביחד והיום, בעוד שעתיים, כולנו יושבים ביחד אצל אלוף פיקוד העורף כדי לראות איך משדרגים עוד מדרגה אחת את המערכת.
בצלאל טרייבר: כרגע אנחנו עובדים עם רשויות גם בצפון וגם בדרום ובשבר, בגלל ההיבטים של רעידת אדמה.
בצלאל טרייבר: יש כמובן משרדים עם הניואנסים שלהם, אבל משרד הפנים מביא שם הרבה מאוד כסף, פיקוד העורף מביא כסף.
אבי דיכטר: באיזה לוח זמנים אנחנו, כוועדה, יכולים לקבל סטטוס?