GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
סא"ל אייל יוסיפסקו: לגבי תכנית הצמצום שלנו והמיקוד של הצווים, ניתן לראות פה שאנחנו מסתכלים על מקצועות קריטיים בלבד.
סא"ל אייל יוסיפסקו: יש פה את פירוט המקצועות, ואם לאדוני יש שאלות אני איכנס לכל מקצוע ומקצוע.
עידו בן-יצחק: אני רק אציין בהקשר הזה שהמקצועות הראשונים שהופיעו פה, מקצועות הקשר, הם מקצועות שהוועדה בעבר הייתה מאוד מוטרדת מהם, כי היו הרבה תלונות בהקשרים האלה – ופה זה יורד.
סא"ל אייל יוסיפסקו: יש כאן את הנתון המספרי מ-2012.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אפשר לראות ירידה של כמעט שני שליש ב-2018, כשאנחנו פה עם קצת יותר מ-6,800.
סא"ל אייל יוסיפסקו: ניתן לראות פה מה נמצא ביחידות מחוץ לסד"כ, מה במקצועות ומה בעיסוקים.
סא"ל אייל יוסיפסקו: לא באנו והמצאנו את הדבר הזה, אלא זה המשך של מגמה.
סא"ל אייל יוסיפסקו: היקף המקצועות שעליו אנחנו מדברים הוא כ-1,200.
אבי סייג: לא מקצוע, חייל.
סא"ל אייל יוסיפסקו: כן.
אבי סייג: 1,200 חיילים מוחרגים.
סא"ל אייל יוסיפסקו: לא, לא, לא, הכוונה היא שיש 1,200 מקצועות.
עידו בן-יצחק: מספר החיילים המוחרגים ירד מ-8,600 ל-6,800.
אבי סייג: במקצועות זה ירד ל - - -
עידו בן-יצחק: 27 מקצועות מתוך - - -
בן יהודה: מתוך 1,189 מקצועות.
עידו בן-יצחק: בסך כל מערך המילואים יש לו 1,200 מקצועות.
סא"ל אייל יוסיפסקו: להלן פירוט של המקצועות המוחרגים.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אם תאושר בקשתנו, המקצועות שמולכם ירדו.
סא"ל אייל יוסיפסקו: עידו כבר התייחס לסוגיית מקצועות הקשר.
עליזה לביא: אני רוצה לשאול איך אתם משלימים את מה שאתם מורידים מהמילואים.
עליזה לביא: מי יעשה את העבודה.
בן יהודה: אנחנו לא מורידים את המקצועות בגלל שלא צריך את המקצוע, אנחנו פשוט הגענו למצב שבכל הפעולות שעשינו בתכניות הרב-שנתיות להשלמת הפערים והאיושים הצלחנו לאזן את המצבות, כך שאנחנו נמצאים בהתפתחות רב-שנתית אל מול הצרכים.
בן יהודה: גם דייקנו את הצורך וגם עשינו תהליכים כמו הכשרות, קורסים במעבר מסדיר למילואים ועוד כל מיני פעולות שהביאו את מצב האיוש לכזה שלא צריך יותר להחריג אותם.
בן יהודה: זו המגמה של הצמצום שעליה אנחנו מדברים.
בן יהודה: לא הורדנו את המקצועות מסך המקצועות, אנחנו רק מורידים אותם מהצו, כי אנחנו מסתדרים כשגיל הפטור הוא 40 או 45, בהתאמה.
עליזה לביא: מצטערת, לא הבנתי מה אמרת.
עליזה לביא: את מורידה עכשיו מקצועות, אנשים - - -
בן יהודה: אני מורידה את ההחרגה.
בן יהודה: היום הצו מדבר על החרגה לגיל 49 - - -
עידו בן-יצחק: המקצועות שכתובים בצו הם מקצועות שבהם גיל המילואים הוא 49 או 45 במקום 40.
עידו בן-יצחק: המשמעות של ההורדה היא שבמקצועות האלה יחזרו לשרת רק עד גיל 40, כמו שאר מערך המילואים.
עליזה לביא: וזה לא מוריד לך כוח אדם?
בן יהודה: מה שעשינו בשנים האלה ואנחנו ממשיכים לעשות זה לצמצם את הפערים בכל מיני דרכים, שנציג אותן עוד מעט.
בן יהודה: הגענו למצב מאוזן שאומר שמול מה שאנחנו צריכים אל מול מה שיהיה, גם אם הם יצאו לפטור בגיל 40 או 45 ולא 49 עדיין נעמוד במצב שנהיה מעל הצורך שלנו.
עליזה לביא: זה כמובן מתכתב עם כל מה ששמענו פה מהנקח"ל על כך שהכוחות הסדירים סובלים ממצוקת כוח אדם ונאלצים להשלים גם את קיצור השירות וגם את הקיצור במערך המילואים, מה שמביא עוד יותר ועוד יותר משימות על הכוחות שנמצאים, שגם ככה הם מצומצמים - - -
עליזה לביא: אני שואלת.
תא"ל ערן שני: מה השאלה?
עליזה לביא: מורידים ומורידים ומורידים – מי משלים את כל ההורדות האלה?
עליזה לביא: זאת השאלה.
אבי דיכטר: אני חושב שמה שצריך להסביר לחברת הכנסת עליזה לביא זה לגבי הסד"כ של המילואימניקים המוחרגים – כשהם לא נקראים יותר למילואים, מי ימלא את המשבצות שהם מילאו עד היום.
אבי דיכטר: עם מי החלפתם אותם.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אני אסביר, בתשובה שהיא קצת יותר ברמת המאקרו מהצו הזה.
סא"ל אייל יוסיפסקו: ב-2004 הצבא השתמש בעשרה מיליון ימי מילואים.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אני כרגע הצגתי פה נתון שב-2017 השתמשו ב-1.9 מיליון.
סא"ל אייל יוסיפסקו: זו ירידה בסדר גודל.
סא"ל אייל יוסיפסקו: במרץ 2014 מינה הרמטכ"ל בני גנץ את אלוף רוני נומה להיות בראש ועדת מילואים, שאחד מעיקרי המלצותיה היה טיוב המצבות, וזאת מתוך שני היבטים.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אחד, שמי שנמצא במצבה יהיה כשיר ומאומן.
סא"ל אייל יוסיפסקו: והשני, שלא ננפח את עצמנו במצבות סרק.
סא"ל אייל יוסיפסקו: ומאז שוועדת רוני נומה שמה את המלצתה לרמטכ"ל והרמטכ"ל החליט, אנחנו ירדנו בעשרות עד מאות אלפים בסד"כ המילואים.
סא"ל אייל יוסיפסקו: ירדנו מתוך כוונה לשמור סד"כ כשיר ומאומן ולהיות יכולים לעמוד במשימות שלנו.
סא"ל אייל יוסיפסקו: גם השנה מינה הרמטכ"ל הנוכחי, את תא"ל סער צור, מפקד המרכז לאימוני יבשה בצאלים, לבחון האם מסקנות ועדת רוני נומה התממשו ואיך.
סא"ל אייל יוסיפסקו: וראינו שבמודל האימונים ועדת רוני נומה שמה מודל תלת-שנתי לאימוני כוחות המילואים לפי מדרג דיפרנציאלי של סיווג יחידות ותפקידים, ולמעשה הוועדה הזאת נשאה פרי, והמערך מאומן יותר במדדים שלנו מבחינת כשירות, מה שנקרא בקש"ם – מערכת כשירות ומדדים שאנחנו בוחנים בה את עצמו.
סא"ל אייל יוסיפסקו: הדבר הבא שאני רוצה להגיד זה שב-2018 הצבא עבר למאפייני שירות שהצבא הסדיר פועל בצורה של 17 שבועות אימון ו-17 שבועות תעסוקה.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אני מדבר פה על חטיבות החוד.
סא"ל אייל יוסיפסקו: זה מביא בהכרח שינוי במודל האימונים מוועדת רוני נומה.
סא"ל אייל יוסיפסקו: ולכן מודל הפעלת היחידות והגדודים לתעסוקה המבצעית הביא ביטוי לזה שעלינו ב-2018 בגרף התעסוקה המבצעית מ-25 גדודים שפועלים בתע"ם באבטחת גבולות בכל הגזרות, ל-51 מסגרות גדודיות ו-70 מסגרות יחידתיות, שפועלות במגוון גזרות.
סא"ל אייל יוסיפסקו: המקצועות שאנחנו מדברים על ההסרה של ההחרגה שלהם – זה אומר שני דברים.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אחד, שאני לא רוצה כצבא להכריח את האנשים להישאר איתנו עד גיל 49 וחובתי לעשות את המקסימום כדי לרדת לגיל הפטור שקבוע בחוק.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אני חושב שיש פה מגמה שנשמרת מ-2012 של ירידה אבסולוטית, דרמטית, ולא רק למראית עין, מ-17,000 אנשים ל-6,800 אנשים במקצועות המוחרגים.
ענת ברקו: אז זה או שהם נקראים לשמ"פ או מקבלים פטור מוחלט?
ענת ברקו: או שיש איזה מאגר ביניים של כאלה שאתם כאילו מקפיאים מצב אבל במצב קיצוני של חירום אתם תוכלו לפנות אליהם ויהיה לכם אותם במאגר מסוים?
סא"ל אייל יוסיפסקו: סוגיית המאגרים – ואני לא איגע פה בהיקפים, אבל אני חושב שאת מכירה אותם – כל הזמן נבחנת, כולל בתרגיל "אבן הראשה" האחרון, שקיים רח"ט תומכ"א.
סא"ל אייל יוסיפסקו: נערך דיון רב משתתפים בתפיסה לגבי מה נמצא במאגר, מה כשירותו של המאגר ולאיזה שימושים.
סא"ל אייל יוסיפסקו: והדבר השני זה השלמת סד"כ.
סא"ל אייל יוסיפסקו: זה יחידות שהן מעורבות סדיר ומילואים, ובתוך היחידות האלה מתקיימת איזושהי יכולת להביא אנשים מהבית.
סא"ל אייל יוסיפסקו: ויש לנו מאגרים שהם או למשימות עתירות כוח אדם או להשלמות.
סא"ל אייל יוסיפסקו: יש שם היקף אנשים גבוה.
סא"ל אייל יוסיפסקו: הוא לא נקרא, הוא לא מתאמן, ואני שם כוכבית על כשירותו.
סא"ל אייל יוסיפסקו: למה?
סא"ל אייל יוסיפסקו: כי אני לא שמרתי איתם די והותר קשר.
סא"ל אייל יוסיפסקו: ולכן פיתחנו מנגנון – אני מקווה שהוא הדבר הכי אפקטיבי שאנחנו יודעים לעשות היום – של להשאיר שם סד"כ כמה שיותר מדויק, מתוך הבנה שאם בן אדם לא עשה איקס זמן מילואים יהיה לו מאוד קשה לעשות פלאג אין, בטח במערכות התקשוב שלנו ובטח מבחינת היכולת של פיקוד והזדהות.
ענת ברקו: אבל אני מוכרחה להעלות כאן נושא שאני לא - - -
אבי דיכטר: רגע, אנחנו באמצע הסקירה שלהם, תשמרי את זה לאחר כך.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אני עובר לסוגיית המקצועות הספציפיים – איך אנחנו נראים ומתפתחים ומדוע קיים הצורך שלנו בהחרגה.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אם אדוני ירצה לעבור מקצוע-מקצוע או לשאול שאלות - - -
אבי דיכטר: תן לנו את הרציונל.
אבי דיכטר: ראינו קודם את הירידה הדרמטית.
עליזה לביא: דרמטית ולכן היא מטרידה.
אבי דיכטר: היא דרמטית במוחרגים.
אבי דיכטר: זה נשמע מאוד הגיוני לצמצם.
אבי דיכטר: הוועדה הזאת ביקשה בשש השנים האחרונות לצמצם את התפקידים המוחרגים ופה אנחנו רואים ביטוי מאוד משמעותי לזה.
עליזה לביא: כן, אבל אם מבקשים שש שנים ופתאום יש שינוי דרסטי - - -
אבי דיכטר: לא, מ-2014 יש שינוי דרסטי.
עידו בן-יצחק: אפשר להגיד שמ-2012 אנחנו במגמת ירידה.
אבי דיכטר: כן, אבל מ-2014 מתחיל השינוי היותר בולט.
עליזה לביא: מה שהכי בלט לי זה כבאים.
עליזה לביא: אני תוהה בתקופה הזאת לגבי הכבאים.
סא"ל אייל יוסיפסקו: לא שלחנו אותם הביתה אלא הבאנו אותם עד גיל 45.
סא"ל אייל יוסיפסקו: מהות הדיון היא רק על הפער בין 40 ל-49.
ענת ברקו: מי שכבאי ממשיך להיות כבאי?
ענת ברקו: או שזה כבאי רק של צה"ל?
סא"ל אייל יוסיפסקו: אפשר לעשות יום עיון על ההבדלים בין כבאי כתום לכבאי כחול ומה זה ימ"ל ומה זה יח"ר ואיפה בפיקוד העורף וכולי.
בן יהודה: הרציונל בבואנו לבחון את הנושא – ואני חייבת להגיד שזה לא משהו שעשינו עבור הוועדה, אלא אנחנו מתעסקים בזה בשגרה, ביום-ביום, במטרה באמת לצמצם ככל הניתן את כמות החיילים המוחרגים ובכך את כמות המקצועות המוחרגים.
בן יהודה: אנחנו בחנו מה הצרכים שלנו, וגם עכשיו עושים כל הזמן תיקוף לגבי כמות הצורך במילואים.
בן יהודה: למשל, טכנאי תקשורת רחב סרט, שהוא מקצוע שביקשנו להמשיך ולהחריג אותו – בחנו שוב מה יהיה הצורך שלנו וראינו איך המערך מתפתח, כלומר, כמה ייכנס מסדיר, כמה יישאר וכמה ינשור.
בן יהודה: הסתכלנו באיזה מקומות אנחנו לא נעמוד בצורך אם לא נבקש את ההחרגה לגיל 49, ורק במקומות האלה ביקשנו להשאיר את המקצועות.
בן יהודה: אתם רואים שהבאנו עמידה של 13 מקצועות.
בן יהודה: זה מאוד מאוד משמעותי.
בן יהודה: זה מתוך הפעולות שנעשו ברצף הזה.
בן יהודה: אנחנו יכולים לסקור גם את הפעולות שעשינו.
בן יהודה: אני אתן דוגמה לעבודות המטה הבולטות שעשינו.
בן יהודה: לקחנו אוכלוסיית חיילים שמשתחררת מסדיר עם הגבלות כאלה ואחרות ובחנו איפה אנחנו יכולים לקדם אותם במילואים כדי למלא את היחידות הקדמיות.
בן יהודה: לגבי רמת השיאים – שיא זה ביטוי לצורך שבוחן אותו בעצם אג"ת.
בן יהודה: זה כמובן מטכ"לי, רוחבי, עוסקים בזה כל בעלי התפקידים.
בן יהודה: הוא בחן מחדש את הצורך, תיקף את המקומות שבהם הייתה דרישה מאוד גדולה.
בן יהודה: נתתי את הדוגמה של טכנאי תקשורת רחב סרט – אז עכשיו עם קידום המפקדות, מערכות חדשות שנכנסות, הצורך שלנו באינטרנט לצורך העניין הוא גדול הרבה יותר ממה שהוא היה לפני עשר שנים.
בן יהודה: אינטרנט אזרחי בתוך מפקדות צה"ל.
בן יהודה: הוא מושתת על כל אותן מערכות, ולכן הצורך באנשי מקצוע כאלה עולה.
בן יהודה: עבודת המטה הזו כל הזמן בוחנת את הצרכים.
בן יהודה: ראש אג"ת אישית עסק בכך ועוסק בכך גם עכשיו, תא"ל במילואים קטורזה.
בן יהודה: הוא מגיע תדיר ומתעסק עם זה שוב מחדש.
בן יהודה: איתור פרופסיונלי זה עמ"ט שאנחנו מאוד גאים בה, וגם מרחיבים אותה, כדי לאתר בעלי מקצוע שיש להם פרופסיה אזרחית.
בן יהודה: זה לא מה שהם עשו בסדיר שלהם או במילואים שלהם, ואנחנו מסיטים אותם מהמקצוע שאותו הם עשו במילואים, אם הוא פחות חשוב, למקצוע האזרחי שלו, בשיתוף עם גורמים מטעם משרד הביטחון ומשרד העבודה והרווחה.
בן יהודה: הכול מוסדר ואנחנו פועלים - - -
אבי דיכטר: על שופטים?
אבי דיכטר: רופאים?
בן יהודה: רופאים למשל, מהנדסים, שמאים – כל מיני מקצועות שאין סבירות גבוהה שחייל שמשתחרר מהשירות הסדיר או משירות הקבע שלו רכש אותם.
בן יהודה: לגבי הכשרות במילואים – אני אתן דוגמה פשוטה: נהג משא כבד.
בן יהודה: אנחנו מביאים אנשי מילואים ומכשירים אותם.
בן יהודה: משקיעים בזה ימ"ל ותקציב והכשרות - - -
ענת ברקו: ואחר כך לא נותנים להם רישיון אזרחי.
אבי דיכטר: חבר'ה, יש דקה לענת ברקו בנושא הזה.
ענת ברקו: בדיוק, זה בוער בעצמותיי ואנחנו לא מצליחים לצאת מזה.
ענת ברקו: זה כבר לא המכון, שאף אחד לא יספר לנו את הסיפורים האלה.
ענת ברקו: שר התחבורה חתם על מכתב הוראה שהוא מאשר לצה"ל לנפק רישיונות אזרחיים.
ענת ברקו: זה יקל עליכם.
ענת ברקו: ארבע שנים אין חיילים שמשתחררים עם רישיון אזרחי.
ענת ברקו: בעבר זה היה נוהל קבוע, הם היו מקבלים רישיון נהיגה אזרחי והיה מאגר של נהגי רכב כבד לשגרה ולחירום, מה שהיום חסר מאוד במשק.
ענת ברקו: הרי בחירום לא יבוא אף נהג רכב כבד מאום אל פאחם כדי לשנע כל מיני צרכים של צה"ל.
ענת ברקו: תדעו לכם, אנחנו בחוסר בעניין הזה.
אבי דיכטר: ולמה זה בעצם נתקע?
ענת ברקו: צה"ל לא מוכן לתת את הרישיונות, למרות האישור של שר התחבורה.
ענת ברקו: גורמים משפטיים בצה"ל – העליתי את זה לערן אתמול - - -
אבי דיכטר: אבל זה הרי גול עצמי.
אבי דיכטר: ענת, אני חושב שזה נל"ן בינך לבין ערן - - -
ענת ברקו: אני כבר פניתי אליו.
אבי דיכטר: הוא אומר שהוא לא יודע את התשובה.
ענת ברקו: לא, כי אני פניתי אליו אתמול בלילה.
תא"ל ערן שני: אני אבדוק את זה.
ענת ברקו: ערן, הגורמים המשפטיים בצבא – והיה לי חשש שהם יעשו את זה - - -
תא"ל ערן שני: עליי, ענת.
אבי דיכטר: תראו, אני שומע את ענת מעלה את הטיעון הזה.
אבי דיכטר: .. באמת, היא מובילה את זה בהיגיון רב.
אבי דיכטר: זה גול עצמי.
אבי דיכטר: הרי זה מקצוע קלאסי.
אבי דיכטר: עכשיו, אמנם אתה משחרר אותו מהסדיר כשהוא נהג רכב כבד, אבל בחיים האזרחיים הוא לא יהיה נהג, כי אין לו רישיון, ואז הוא ילך להיות נהג מונית.
אבי דיכטר: אבל אתם לא צריכים נהגי מוניות, אתם צריכים נהג רכב כבד.
אבי דיכטר: אני מציע להשאיר את זה לענת וערן, ואם לא, אני מניח שענת תעלה את זה פעם נוספת.
ענת ברקו: אני רוצה להגיד כאן עוד משהו.
ענת ברקו: כמו שאמרתם, יש מקצועות שהם לא נרכשים בגיל 21 וצריך את הזמן לרכוש אותם.
ענת ברקו: אבל אם אתם תקפידו על ההכרה האזרחית במקצועות צבאיים, יהיו לכם עוד הרבה מקצועות שאולי יוכלו לתת לכם איזשהו אופק.
תא"ל ערן שני: אנחנו עובדים על זה.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אנחנו סוקרים פה את הכיוונים שלנו קדימה, איך אנחנו ממשיכים את המגמה הזאת.
סא"ל אייל יוסיפסקו: דיברנו פה על מערך הנהיגה הכבדה, אז אני לא איכנס לזה.
סא"ל אייל יוסיפסקו: לגבי מיצוי להגמ"ר, מדובר בעבודת מטה רחבה שאושרה פה בוועדה ב-23 באוקטובר 2017.
סא"ל אייל יוסיפסקו: לגבי כל סוגיית החשמל והמתקנים והמאחזקים – שזה בטכנולוגיה ואחזקה – שילוב החרדים צריך לתת כניסה מסוימת ואנחנו צריכים להעמיק את זה.
סא"ל אייל יוסיפסקו: כל סוגיית הרבנות הצבאית וקציני זיהוי הקורבנות – גם בה אנחנו מאתרים ומכשירים בתוך השורות.
סא"ל אייל יוסיפסקו: - - -
ענת ברקו: אבל זה מתוך הרבנות, נכון?
סא"ל אייל יוסיפסקו: אבל זה חיילים שמגיעים לקורס קצינים במילואים או להיות רב צבאי, שזה במשך של שבעה עד שמונה שבועות, או קצין זיהוי וקורבנות, שגם בזה אנחנו נמצאים בעשייה פנימית.
סא"ל אייל יוסיפסקו: לגבי סוגיית הפרופסיונלי – פה יש עבודה קצת סיזיפית, משרד-משרד, מול המשרד שמחזיק את מאגרי המידע לכל מקצוע.
סא"ל אייל יוסיפסקו: רוצה לומר שאם נפנה למוסדות הלימוד זה לאו דווקא ייתן לנו את האנשים שעוסקים בזה בפועל.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אם אנחנו רוצים שמאים כדי לשבץ אותם בפיקוד העורף לאיתור הרס במבנים – אני מחפש מישהו שעוסק בזה ביום-יום ולא רק מישהו שאוחז בהסמכה כזאת.
סא"ל אייל יוסיפסקו: לגבי סוגיית הסדיר בראי מילואים – אנחנו מחפשים חלופה לשיטות שאנחנו מנהלים היום.
סא"ל אייל יוסיפסקו: כי המיצוי קיים, אבל אנחנו יכולים וחייבים להשתפר באחוז המיצוי שלנו.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אנחנו לוקחים אנשים ועושים להם הסבות סמוך לשחרור.
סא"ל אייל יוסיפסקו: זה מתחיל בפעילויות של עידוד ותגמול למי שיעשה מקצועות כאלה, עד לפעולות של כפייה.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אנחנו כל הזמן מנסים לדייק את זה.
סא"ל אייל יוסיפסקו: זו עבודת מטה שמשתפרת, אבל יש לנו עוד מה לעשות בה.
סא"ל אייל יוסיפסקו: זהו, סיימנו את ההצגה של שני הצווים.
ענת ברקו: כמה זמן לפני השחרור אתם עושים את ההסבות?
סא"ל אייל יוסיפסקו: זה משתנה בין מקצוע למקצוע, תלוי מה פרק ההכשרה שצריך.
סא"ל אייל יוסיפסקו: חודשים ספורים.
סא"ל אייל יוסיפסקו: המטרה היא להכניס בזה גם פעילויות עידוד, עד כדי מתן ואוצ'רים לקורסים אזרחים שישמשו אותם גם לשוק האזרחי וגם עבורנו במילואים.
סא"ל אייל יוסיפסקו: זאת עבודת מטה שמתקיימת עם אגף החיימ"ש.
ענת ברקו: עד כמה שאני יודעת הם לא מנצלים את הוואוצ'רים של החיימ"ש.
סא"ל אייל יוסיפסקו: ולכן אמרתי שאנחנו צריכים להשתפר ולדייק.
ענת ברקו: השיטה הזאת היא לא טובה, אני בדקתי אותה.
סא"ל אייל יוסיפסקו: ולכן שמתי את זה תחת השקף של פנים קדימה ושדרוג.
עליזה לביא: על מה מדברים?
ענת ברקו: על החיימ"ש, הכוונת חיילים משוחררים, הגוף הפחות מתפקד בצורה אפקטיבית בעיניי.
אבי סייג: בוקר טוב.
אבי סייג: ראשית, אני חושב שנעשתה פה עבודה מתמשכת, ופסקו הציג עבודה יפה מאוד ובצורה מאוד מקצועית.
אבי סייג: בחוק המילואים ב-2008, כשחוקקנו אותו בצו המטרות, צו הגיל וצו המשך, ידענו שלא נעמוד בו ב-2010.
אבי סייג: להכשיר רופא לוקח שבע שנים.
אבי סייג: אבל אנחנו רואים פה התקדמות יפה מאוד, ואני חושב שזה גם בעזרת הוועדה הזאת, כי אם זה היה תלוי רק בצה"ל לא בטוח שזה היה מתבצע באותו קצב.
אבי סייג: אני רוצה להעלות כאן שלושה סעיפים.
אבי סייג: הנושא של שמאי רכב, סעיף 14 וסעיף 15 – לדעתי הנושא הזה מיותר, ולדעתי גם עולה יותר להעסיק... אני חושב שבדבר הזה צריך להתארגן ואפילו לא לאשר את הצו לשלוש שנים.
אבי סייג: קחו עוד שנה או שנתיים, אבל בואו תתארגנו, זה לא חובה לשלוש שנים.
אבי סייג: תתארגנו עם שמאים אזרחיים.
אבי סייג: לי יש עסק ואני נעזר בשמאים אזרחיים, אני לא רואה בזה בעיה.
אבי סייג: אנחנו גם מחזיקים כלים כבדים והכול, ואני חושב שכדאי - - -
ענת ברקו: אבל אתה לגמרי לא רוצה שבצבא תהיה את היכולת הזאת?
אבי סייג: למה צריך את זה?
ענת ברקו: בגלל שהצבא הפריט את עצמו בהרבה מאוד מובנים, ולפעמים בכל זאת יש איזשהם צרכים שהשוק האזרחי הוא לא מדויק כמו - - -
אבי סייג: תני לי דוגמה.
אבי סייג: אני גם חברה לתובלה, אני עוסק בהרבה דברים באזרחות, ואני לא רואה כאן.
אבי סייג: .. מה, שמאי צריך להעריך מטוס או ספינה?
אבי סייג: אנחנו מדברים כאן על שמאי רכב.
אבי סייג: או למשל סעיף 8, מינהל הפרישה.
אבי סייג: אני העליתי את זה כבר כמה וכמה פעמים.
אבי סייג: לא משתלם לצבא לקחת אותי למילואים לתת הרצאה או להסביר לפורשי צה"ל מה לעשות באזרחות.
אבי סייג: תיקחו אותי בתשלום שעתי, לא במילואים, זה לא דבר ששייך למילואים.
ענת ברקו: אבל במילואים אתה חייב לבוא, ובתשלום שעתי - - -
אבי סייג: אתה עוד יותר חייב לבוא.
ענת ברקו: ודרך אגב, אם אתה ספק של משרד הביטחון או במאגר שלהם אתה גם תקבל הרבה יותר.
ענת ברקו: ואתה גם לא חייב לבוא.
אבי סייג: קודם כול, אתה חייב לבוא.
אבי סייג: זה מקצוע, אין מצב שאנחנו לא באים.
אבי סייג: חוץ מזה, אנחנו גם חצי מתנדבים.
אבי סייג: אני לא חושב שבשביל זה צריך לקרוא לאיש מילואים בצו.
אבי סייג: חבר'ה, המשאב של איש מילואים הוא חשוב מאוד, אז להביא אותו בצו כדי להדריך אנשי קבע באזרחות?
ענת ברקו: אבל זה יותר זול לצבא.
אבי סייג: אז רגע, אז אנחנו מדברים עכשיו על כסף?
אבי סייג: אני לא מדבר איתך עכשיו על כסף, אני מדבר על הסכם חתום בין החייל לצבא, בין החייל למדינה, "אני עושה מילואים עד גיל 40 או 45", זה ההסכם.
עליזה לביא: גם האמירה "אנחנו עושים מילואים עד גיל 40" מאוד מעניינת אותי.
עליזה לביא: מי זה ה"אנחנו" האלה שעושים מילואים עד גיל 40?
עליזה לביא: כמה אחוזים?
ענת ברקו: הרוב לא.
אבי סייג: אז זה עוד יותר - - -
עליזה לביא: אני אומרת, בואו נדבר רגע על מי אנחנו מדברים, על מי עושה מילואים עד גיל 40.
עליזה לביא: כמה אנשים אתה מכיר שעושים מילואים עד גיל 40?
אבי סייג: תראו, אני בא הנה כדי שאנשי המילואים...
אבי סייג: אנחנו לא מנצלים אותם כחברת כוח אדם.
אבי סייג: אנחנו לא חברת כוח אדם של הצבא.
אבי סייג: אין בעיה שבמקצועות הליבה...
אבי סייג: אבל ישבנו ושמענו את נקח"ל אומר שנשקים מנקים בחוץ.
אבי סייג: זה נראה לכם הגיוני?
אבי סייג: חלק ממקצועות הליבה אנחנו מפריטים, בעוד שמקצועות שהם לא... חבר'ה, אני הדרכתי את הפורשים בכפר המכביה.
אבי סייג: בהתנדבות.
אבי סייג: מהניסיון האישי שלי.
אבי סייג: ביקשו ממנו, אז באתי.
אבי סייג: אבל אני לא חושב שצריך לבוא בצו לשם.
אבי סייג: פעם גם היו מבקשים מציל בצו.
אבי סייג: למה צריך מציל בצו?
ענת ברקו: אבל מרצים בצבא – זה עקרוני.
ענת ברקו: זה לא רק להדרכת פורשים.
ענת ברקו: הצבא הרי לא יכול לשלם להם שכר מרצה, ולכן מביאים אותם כמילואימניקים וזה הרבה יותר זול.
ענת ברקו: אני, אחרי שפרשתי, עד שהגעתי לכנסת, היו קוראים לי למילואים לוועדות או הרצאות בנושאים של טרור ודברים כאלה.
אבי סייג: כמה זמן הרצאה?
ענת ברקו: תראה, תלוי לאיזה בסיס הייתי נוסעת - - -
אבי סייג: הרצאה זה סדר גודל של שעתיים, בסדר?
אבי סייג: אני מקבל במילואים 2,000 שקל ליום.
אבי סייג: אני מקבל במילואים 2,000 שקל ביום ואני משתכר פי שניים-שלושה מזה, אבל זו המגבלה של הביטוח הלאומי.
אבי סייג: אז למה להביא אותי?
אבי סייג: אתם הרי רוצים להביא את הטובים ביותר.
אבי סייג: הטובים ביותר לא יושבים בשכר של 10,000 או 20,000.
אבי סייג: לכן אני אומר, תיקחו את האנשים הטובים ביותר... גם חצי מאיתנו באים בהתנדבות, זו איזה מין מצווה כזו.
אבי סייג: אבל אני לא חושב שצריך להביא בשביל זה איש מילואים.
אבי סייג: תראו, פסקו הציג כאן מקצועות, ירדנו ב-15 מקצועות, זה מדהים, זה הרבה.
אבי סייג: אבל לפני זה היינו ב-60 מקצועות.
אבי סייג: אז לאט-לאט יורדים, אנחנו לא בלחץ.
אבי סייג: אבל צריך לרדת מזה, גם בקטע של מינהל הפרישה וגם בקטע של שירותים משפטיים.
אבי סייג: מה קרה, למה צריך שירותים משפטיים?
אבי סייג: אני רוצה להבין למה במשפט אלאור אזריה צריך לייצג את התביעה איש מילואים.
אבי סייג: אני לא מרגיש עם זה טוב.
אבי סייג: חבל, יש כל כך הרבה משפטנים שהצבא קשור איתם.
אבי סייג: אם אותי מפטרים מהעבודה, אז הצבא מקצה לי עורך דין.
אבי סייג: הצבא עשה מכרז, התקשר עם גופים משפטיים והוא מקצה לי אותם.
אבי סייג: אז למה אני צריך להביא בצו?
אבי סייג: חבר'ה, תבינו, צו זה חוק.
ענת ברקו: אז למה שירותי דת?
אבי סייג: אני לא רוצה שירותי דת - - -
אבי דיכטר: אבל כשאתה רוצה להביא שופט למעצרים מינהליים אתה לא רוצה לשכור שופט, אתה רוצה שהוא יהיה שופט במדים.
אבי סייג: אני בעד.
אבי סייג: אני מכיר הרבה מהשופטים, חלק מהם הם אצלי בארגון, וזו משימה שהיא בכלל חצי מבצעית, שופט בעופר וכל הדברים האלה.
אבי סייג: אנחנו לא נגד זה.
אבי סייג: אבל אני אומר לצבא, תנסו.
אבי סייג: מה שאפשר לקנות באזרחות – תקנו באזרחות.
אבי סייג: אני שירתי בחיל הים, ומפקד היחידה הגיע לשארם.
אבי סייג: הש"ג במילואים שהוריד את החבל למפקד הזירה היה טכנאי של רפאל לטילים.
אבי סייג: הוא לקח אותו ושם אותו בספינה.
אבי סייג: חבר'ה, אני באזרחות לא פחות חשוב מאשר בצבא.
אבי סייג: דרך אגב, אנחנו כולנו גם עובדים עם משרד הביטחון בדברים חשובים.
אבי סייג: אני מציע – ושוב, זה לא לעכשיו – שהצבא, בלי קשר לצו, הרי מותר לו שלוש שנים, אז אנחנו מבקשים שיעשה מאמץ להפסיק את זה באמצע.
אבי סייג: ולגבי הגיל, תמיד מדברים על 40, 45 ו-49.
אבי סייג: אבל במחשב שלי יש גם 41, 42, 43.
אבי סייג: אז למה 45?
אבי סייג: מי קבע?
אבי סייג: חבר'ה, הקצינים שיושבים פה – שאני מעריך את כולם וחבר של כולם – הם לא יהיו חמש שנים בתפקיד הזה, הם יהיו שנתיים-שלוש.
אבי סייג: אז תקצבו את זה פחות בגיל.
אבי סייג: אבל שוב, זה לא הדבר העקרוני.
אבי סייג: המגמה היא חיובית, ואני חושב שצריך לרדת מעוד דברים.
אבי סייג: אני גם מזכיר לכם שהכנסת אישרה בכל החרגה של גיל פיצוי כספי נוסף לחייל המילואים.
אבי סייג: זאת אומרת, כל יום שאנחנו מביאים אותו מעבר לגיל 40, אנחנו משלמים לו כסף.
אבי סייג: לגבי הסוגיה של הנהגים אנחנו עשינו צוות עם אופיר קבילו – שפסקו החליף אותו – והבאנו את מועצת המובילים והבאנו את כולם, ואמרנו, אוקיי, חבר'ה, בואו נראה מה עושים.
אבי סייג: לי יש באזרחות 20 משאיות ואני מפעיל רק ארבע, כי אין לי נהגים.
אבי סייג: גם אין נהגים להסיע את הצבא ממקום למקום.
אבי סייג: אז ביקשנו מועדפת – ולא קיבלנו.
ענת ברקו: יש לי חוק כזה.
ענת ברקו: היום אני הולכת לשקול - - -
אבי סייג: אז אני אומר שכדאי להתעקש, גם מצד הצבא וגם מצדכם, שתהיה עבודה מועדפת לנהג, וגם להתעקש על הרישיון שענת דיברה עליו.
אבי סייג: זה יכול לפתור לנו את הבעיה.
ענת ברקו: נגמר הסיפור של מרב"ד, לא צריך את זה, הצבא מוסמך להוציא את הרישיון האזרחי.
ענת ברקו: אפילו ראש הממשלה התערב בזה.
ענת ברקו: אבל הצבא לא רוצה.
ענת ברקו: אז עכשיו הצבא הוא זה שאשם.
אבי דיכטר: אבל סיכמנו שזה יטופל.
אבי סייג: לגבי השמאים שדיברו פה עליהם, שמאים של נזקי רכוש?
אבי סייג: אתם זוכרים את מלחמת המפרץ, נהרסו בתים בתל אביב.
אבי סייג: יש שמאים של מס רכוש, הם באים ועושים את השמאות.
אבי סייג: אז גם לזה כדאי להיערך, כדי שנגיע למצב שבעוד עשר שנים לא יהיו מוחרגים.
אבי סייג: תודה.
אבי דיכטר: עוד מישהו מכם רוצה להוסיף משהו?
תא"ל ערן שני: כבוד היושב-ראש, אנחנו מבקשים שתאשרו את מה שהצגנו פה, מכיוון שעשינו פה עבודה מאוד מקיפה שהושקעה בה הרבה מאוד מחשבה.
תא"ל ערן שני: בשולי הדברים אני אגיד שעקרונית אני מסכים עם אבי.
תא"ל ערן שני: אם תאשרו את הדבר הזה אנחנו נתחייב להסתכל על כל המשימות שאפשר להפריט אותן, שאפשר לרכוש אותן בכסף.
תא"ל ערן שני: זה לא עניין של יום אחד, צריך להתארגן על הדבר הזה.
תא"ל ערן שני: עקרונית, כאזרח, אני מבין את מה שאומר אבי.
תא"ל ערן שני: ובגלל זה, אגב, חוקק חוק המילואים מלכתחילה, זו הייתה מטרתו.
תא"ל ערן שני: זה התחיל בוועדה ב-2004 - - -
אבי סייג: ב-2003 הצגנו את חוק המילואים למופז.
אבי סייג: את החוק שלנו.
תא"ל ערן שני: בשורה התחתונה אני מבין את מה שאבי אומר, ואנחנו נעשה עבודה כזאת ונבדוק אם יש דברים שאפשר להפריט אותם ולרכוש אותם בכסף ולא במילואים – הגם שזה יכול להיות עלות תקציבית גבוהה יותר למערכת הביטחון.
תא"ל ערן שני: אבל אני חושב ששיקול תקציבי לא צריך להיות השיקול המוביל כשאנחנו מוציאים צו לאיש מילואים.
אבי דיכטר: ספיר, ממשרד האוצר, רוצה לומר משהו?
ספיר איפרגן: אני רק אתייחס ואומר שכנראה שאין לזה משמעות תקציבית, במובן שייקחו משרת מילואים בן 49 והוא יהיה חליף למשרת מילואים בן 39.
ספיר איפרגן: ולכן בהקשר הזה אין לזה באמת משמעות תקציבית.
ספיר איפרגן: אבל כן יש לזה משמעות כלכלית, מבחינת הפסד אוצר למשק, מבחינת אנשים שנשלפים משוק העבודה עם יותר ניסיון.
ספיר איפרגן: צריך לציין שאנחנו בקשר שוטף ועבודה שוטפת בנושא הזה מול משרד הביטחון ויש שיתוף פעולה מלא.
ספיר איפרגן: וגם צריך לציין לטובה את הייעוד שנעשה בשימוש בכוח אדם בעניין המילואים, ואני שמחה מאוד לשמוע שנאמר פה שתיעשה עבודה נוספת להמשך ייעול השימוש במשאב הזה.
אבי דיכטר: עידו, רצית לשאול משהו?
עידו בן-יצחק: לגבי ההערה הזאת, אני אמנם לא כלכלן אבל נראה לי ששירות מילואים של איש מילואים בגיל 45 עולה יותר משירות מילואים של איש מילואים בן 25, כי הוא מרוויח יותר.
ספיר איפרגן: אתה צודק.
ספיר איפרגן: אני אחדד ואומר שיש תקציב, יש גג, יש גג לימ"מים, יש גג לתשלומים לביטוח לאומי, ולכן למשמעות של האישור הזה אין משמעות תקציבית ישירה, בגלל שהדברים האלה מוגדרים בגגות תקציביים.
ספיר איפרגן: יכול להיות שבשוליים זה כן קיים, אבל המשקל של הימ"מים שמבוקשים להיות מוחרגים פה, להבנתי וגם ממה ששוחחתי עם את"ק, הוא לא דרמטי ביחס לשאר.
עידו בן-יצחק: אני מצטרף לאבי, יש פה מגמה מבורכת בשנים האחרונות, אנחנו לא נמצאים במקום שבו היינו בתחילת הדרך.
עידו בן-יצחק: יש לי שתי שאלות.
עידו בן-יצחק: אחת, לקראת 2021 איזה מקצועות אתם צופים שתוכלו להשמיט בהמשך?
עידו בן-יצחק: ושאלה שנייה, הוזכר פה הנושא של שילוב חרדים – איך אתם רואים את זה בא לידי ביטוי?
סא"ל אייל יוסיפסקו: אני אענה על שתי השאלות.
סא"ל אייל יוסיפסקו: בסוגיית שילוב החרדים, מדובר פה בעבודה רחבה מאוד, ואני לא יודע להגיד כמה היא תבוא לידי ביטוי בהכנסה שלהם למערך.
סא"ל אייל יוסיפסקו: אני אומר את זה משני טעמים; אנחנו חשבנו בהתחלה לשלב אותם במקצועות שהם בהקשר של דת – שירותי דת וזיהוי קורבנות – אבל גילינו שהם לא רוצים את זה.
סא"ל אייל יוסיפסקו: הם לא רוצים את זה בגלל תחושת המשמעות, "באנו, השתתפנו, אנחנו חלק מהצבא", "הייתי לוחם, אז אל תהפוך אותי לסורק וקוון, אלא תן לי לממש את הייעוד שלי כלוחם".
עליזה לביא: מה הם רוצים?
עליזה לביא: להמשיך להיות לוחמים?
סא"ל אייל יוסיפסקו: יש מסגרות לחימה, גדוד 9411 בחמט"ר מנשה וגדוד נוסף בפיקוד הצפון, שיש לו משימות הגנה משלו – ולא די בשני גדודים כדי לשים את המסגרות - - -