GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בצלאל טרייבר: יש הרבה מאוד פעילויות שכבר נעשו, הוקמו עשרות רבות של מרכזי הפעלה, נרכש הרבה מאוד ציוד ומחולק במקומות, המחסנים של משרד הפנים והסיוע שלו לרשויות.
בצלאל טרייבר: הכל נעשה במתואם.
בצלאל טרייבר: כמובן שיש לנו עוד פערים ויש עוד הרבה מה לסגור.
בצלאל טרייבר: דרך אגב, גם עיר ללא אלימות משתלב בפנים, כדי שזה יהיה ביחד והם יהיו באותם מתקנים.
בצלאל טרייבר: זה תהליך שהתחיל ביוזמת אלוף פיקוד העורף, כולנו הצטרפנו לעניין.
בצלאל טרייבר: אם אתם רוצים לראות תמונה, להערכתי בעוד כחצי שנה תוכלו לקבל תמונה עדכנית לאותו רגע.
בצלאל טרייבר: בסופו של דבר זו תוכנית שתימשך כמה שנים, זה לא ייגמר מהר.
אבי דיכטר: אני לא יודע בדיוק מי הגורם המתכלל, בשבילי המל"ל - - -
בצלאל טרייבר: אני מתכלל את זה ואני אעדכן.
בצלאל טרייבר: אני אביא את זה קודם למל"ל ונבוא עם זה לוועדה.
אבי דיכטר: מבחינתי האחריות היא מול המל"ל.
אבי דיכטר: אנחנו צריכים שני דברים מכם: תשובה אחת, קרובה מאוד, בתוך שבועיים, על הנושא שעלה כאן קודם, על החוסן.
אבי דיכטר: אנחנו מבקשים מכם תשובה ברורה.
אבי דיכטר: תבדוק עם מנכ"ל משרד ראש הממשלה או מי שעוסק בזה, לתת תשובה לוועדה על סוגיית החוסן, כי מתחילת הדיון ועד עכשיו היו שלל גרסאות לגבי הכל – גם לגבי האחריות, גם לגבי ההעברה, אם הועבר או לא הועבר, איזה נתח הועבר.
אבי דיכטר: אנחנו לא יכולים לחיות עם סדרה כל כך מגוונת של נתונים.
אבי דיכטר: הנושא השני – אנחנו מבקשים לקבל סטטוס של מה שנאמר כאן, בין אלי ובין טרייבר, במהלך ספטמבר, כדי לעשות דיון במהלך נובמבר.
אבי דיכטר: זה החצי שנה שאתם מדברים עליה.
אבי דיכטר: במהלך נובמבר אנחנו מתכוונים לעשות דיון בוועדת החוץ והביטחון – אני לא יודע אם במליאה או בוועדת משנה – על הסוגיה הזאת.
אורן בן יהודה: כל מה שנאמר פה על-ידי טרייבר ואלי הוא נכון ומבורך.
אורן בן יהודה: הבעיה היא שיש קומה אחת שכרגע לא עוסקים בה או לא עוסקים בה מספיק, וזה התקינה והארגון של כוח האדם בתוך הרשויות.
אורן בן יהודה: בסוף אותה לבנת יסוד נשארת מאוד מאוד רעועה.
אלי רגב: מה שחשוב פה זה שהבשורה האמיתית היא שהגופים התאגדו אל מול הרשויות שנבחרו ונצבעו כרשויות עם הערכת סיכונים גבוהה יותר.
אלי רגב: עליהם נעשה ריכוז מאמץ.
אלי רגב: ריכוז המאמץ הוא משותף, כשיש עין אחת בוחנת ומתכללת את העניין וכל התקציבים – גם שאני נותן וגם האחרים – אנחנו מסתכלים עליהם בהיבטים רב-שנתיים כדי לתכנן נכון ולעבוד נכון מול אותן רשויות.
אלי רגב: זו הבשורה האמיתית.
אלי רגב: כדי לסבר את האוזן, אם אנחנו נותנים היום תקציבים מסוימים, נניח 50 מיליון שקל שאני מעביר לטובת כל מיני דברים שקשורים, אז אני כבר לא מסתכל על זה כעל 50 מיליון שקל, אלא יושבים עם האלוף ומדברים על 250 מיליון שקל בחמש השנים הקרובות.
אלי רגב: כך למשל בנינו תוכנית עם רמ"ח מיגון כדי לטפל ב-300 מקלטים.
אלי רגב: מבחינתנו אלה מקלטים שצריך לטפל בהם כמעט באופן יסודי, כדי להשמיש אותם, באזורים שאנחנו מתכוונים אליהם.
אלי רגב: זה יכול להיעשות רק בצורה הזאת שאנחנו מדברים.
אלי רגב: הוא מגיע עם יתרון הביצוע, אני מגיע עם התקציבים, ואנחנו עובדים ביחד במשותף על העניין הזה, כאשר הפיקוד הוא גורם הביצוע.
אבי דיכטר: אבל הרשויות צריכות להגיע עם יתרון התחזוקה.
אבי דיכטר: זו אולי בעיית הבעיות.
אבי דיכטר: אני מניח שחלק מהמקלטים שאתה מדבר עליהם זה כבר סבב שני אם לא שלישי בשיפוץ.
אלי רגב: לא.
אלי רגב: מתוך 11,500 או 12,000 מקלטים שיש במדינה, חלקם לא במצב טוב.
אלי רגב: אלה שהם לא במצב טוב והם באזורים הקריטיים מבחינתנו, אנחנו מטפלים בהם בעדיפות עליונה.
אלי רגב: יש מקלטים שאנחנו צריכים להשקיע בהם 100 או 150 אלף שקל ולפעמים גם יותר כדי להשמיש אותם, עד שאנחנו עושים להם פתיחה וסגירה מרחוק, כדי שכל העניין הזה יהיה סגור הרמטית.
אלי רגב: זה גם מקל בתחזוקה על הרשות המקומית.
אלי רגב: אנחנו מכירים את העניין הזה.
חיים ילין: לפני כארבע שנים התחיל מבצע בו חילקתם תקציבים לתוכנה של המר"פ.
חיים ילין: כבר אז אמרתי והתרעתי שכל מועצה תעשה מה שהיא רוצה, וזה גרוע מאוד.
חיים ילין: האם היום יש שינוי?
חיים ילין: במקום לתת כסף אתם תתכננו את המערכת, מערכת פיקודית רב-שכבתית, שכל מועצה תקבל את זה ולפי זה יעבדו.
חיים ילין: מה אתם עושים עם הכסף שנתתם?
אלי רגב: הכסף ניתן למספר קטן יחסית של רשויות.
אלי רגב: ניתנו אז כ-230,000 שקל והכספים נצרכו כבר והרשויות קיבלו את המערכת שלנו.
אלי רגב: המערכת הזאת היא לרציפות תפקודית, בעצם יכולת לתת מענה תקשובי על בסיס GIS שיש בכל רשות.
אלי רגב: אלוף פיקוד העורף אמר, בצדק מבחינתו - - -
בצלאל טרייבר: זה אחד המרכיבים בפרויקט הזה.
חיים ילין: זה הכי חשוב.
חיים ילין: תקשיב טוב, אני אומר לך את זה עכשיו, כשאתה כראש מועצה רוצה לשלוט על השטח ולהביא את המידע למעלה, אין דבר יותר נכון מהתוכנה הזאת שהיא אחידה, היא מדברת בשפה אחת.
אלי רגב: אני ראיתי את המערכת, שכרגע היא בהתהוות – היא נכנסת במסגרת הפיקוד ובתקצוב שלנו – יודעת לקחת ולגזור את הנתונים מכל הגורמים, מכב"א, מד"א ומפיקוד העורף, ולתת לראש הרשות לראות את התמונה הכוללת ולקבל החלטות.
אלי רגב: זה אחד המרכיבים שאנחנו עושים כדי ליצור עבודה משותפת של הפיקוד, שלנו ושל הרשות.
אבי דיכטר: משרד הרווחה, בבקשה.
סטו מירקין: אני אתן סקירה קצרה על מה שאנחנו עושים.
סטו מירקין: יש לנו מגוון רחב מאוד של פעילויות בכל המועצות של העוטף.
סטו מירקין: אנחנו מטפלים באוכלוסיות חלשות, קהילות חלשות, ומנסים להעצים את הכוח של הקהילות ברמה האישית, משפחתית וקהילתית.
סטו מירקין: אנחנו מתחילים במיפוי של כל האוכלוסיות שלנו, בעיקר צמודי גדר.
סטו מירקין: יש לנו רשימה מאוד מפורטת על אפס עד ארבע, ואנחנו עובדים על תוכניות חדשות.
סטו מירקין: זה מאוד חדש לנו, בשנתיים האחרונות, הפינוי המידי של אוכלוסיה כזאת ואנחנו מתחילים בהכשרות כאלה.
סטו מירקין: בשנים האחרונות השקענו מיליונים במיגון המסגרות שלנו וקהילות.
סטו מירקין: יש לנו 30 מסגרות וקהילות בכל היישובים של העוטף.
סטו מירקין: בשנה שעברה התקציב עמד על 58 מיליון שקל מכל גורמי התקציב שלנו, שזה כולל רח"ל, השוטף שלנו כמשרד הרווחה והחלטות הממשלה.
סטו מירקין: אנחנו מקיימים מאות אם לא אלפי תוכניות למיניהן לאוכלוסיות הרחבות מאפס עד 120, אוכלוסיות שמחזקים אותן בשגרה, כדי שתהיה להם תחושה שיש להם בעל בית, יש מדינה שעוזרת להם.
סטו מירקין: חלק גדול מזה זה לשחרר מדאגות לקרובי משפחה.
סטו מירקין: אנחנו יודעים שבעת חירום בן חייל, בן שוטר או אפילו עובד סוציאלי, אם יש לו קרוב משפחה עם מצוקה, הוא דואג להם קודם.
סטו מירקין: לכן אנחנו רוצים לבנות מערך שיטפל בהם בצורות שונות, כדי להסיר את הדאגה וגם לטפל בהם כמו שצריך.
סטו מירקין: יש לנו שלוש מסגרות חוץ-ביתיות במסגרת רשויות העוטף: מעון השלושה – מסגרת למגבלות התפתחותיות; פנימיית "עדן" למתבגרות; מסגרת "כנפיים" בשדרות.
סטו מירקין: יש לנו תוכנית פינוי לכולם בהתאם לתרחיש.
סטו מירקין: אנחנו יודעים לאן הם ילכו בגדול, אבל זה תלוי בתרחיש.
סטו מירקין: למשל, אם אנחנו חושבים שמוגבלים שכלית והתפתחותית יוכלו ללכת לתללים בדימונה, וזה לא – אז לא נשלח אותם לשם, למרות שזה אולי לא כל כך סביר.
סטו מירקין: יש לנו רכזי מתנדבים בחצי משרה בכל רשות ואנחנו מתכננים כל הזמן לגייס מתנדבים שיתנדבו במהלך כל השנה.
סטו מירקין: צריך להחזיק אותם במהלך השנה כדי שהם יעבדו בחירום.
אבי דיכטר: תקן של חצי משרה בכל רשות הוא תקן שלכם או של הרשות?
סטו מירקין: שלנו.
סטו מירקין: זה חדש יחסית.
סטו מירקין: אנחנו יודעים שבחירום הרבה פחות יגיעו, אבל צריך לתחזק כל הזמן.
בצלאל טרייבר: יש 170 תקנים חלקיים בכל הארץ.
מרדכי יוגב: מה נדרש לתפקיד הזה?
סטו מירקין: גיוס מתנדבים, הכשרת פעילים, הכשרת מתנדבים, תמיכה במהלך השנה, אות הוקרה שנתי.
סטו מירקין: צריך לתת להם כל הזמן הרגשה שהם מלאכים, שהם באמת חשובים.
סטו מירקין: צח"י-צח"ש – זה צמח במשרד הרווחה ואנחנו עובדים איתם.
סטו מירקין: לא מזמן היה דיון על כך ולא צריך לחזור על זה.
סטו מירקין: מרכזי החוסן בארבע המועצות האזוריות הם בתוך מסגרת הרווחה.
סטו מירקין: יש לנו בהם עובדים סוציאליים.
תמיר עידן: גם מחלקת הרווחה וגם החוסן לא ממוגנים, לפחות אצלי.
סטו מירקין: כן, זה המקום היחיד.
אבי דיכטר: באחריות מי הטיפול בזה?
אור כהן: המחלקה יודעת מאיפה היא פועלת בחירום.
תמיר עידן: היא לא פועלת משום מקום.
תמיר עידן: בחירום אין לה מקום לפעול.
אור כהן: היא פעלה בהסלמות הקודמות.
תמיר עידן: היא פעלה, כי פעלנו במקום לא ממוגן.
תמיר עידן: צריך לדעת שזה לא ממוגן.
30694: שוב, כרגע קיבלנו את המספר לגבי חוסן.
30694: 1.7 מיליון חסרים רק לעוטף.
30694: אגב, יש חוסר גם באיו"ש.
סטו מירקין: במהלך השנה אנחנו מעבירים הרבה הכשרות לצוותי רווחה בעוטף ובכל המחוז.
סטו מירקין: אנחנו גם מתכללים את מכלול אוכלוסיה.
סטו מירקין: קיבלנו תקן ממשרד הביטחון למכלול אוכלוסיה.
אור כהן: מכלול אוכלוסיה היא הזרוע של הרשות שמטפלת בכל ההיבטים של האוכלוסיה ברשות, החל מהצרכים הסוציאליים שסטו דיבר עליהם, וכלה בצרכים של בריאות, פינוי וקליטה, חללים ועוד ועוד.
אור כהן: ברוב הרשויות החוסן עובד תחת מכלול אוכלוסיה מתוך העובדה שזה גם עוד אלמנט של טיפול באוכלוסיה.
אור כהן: אנחנו מאמינים שהתפקיד שלנו הוא לחזק את מכלולי האוכלוסיה, כך שהם גם יהיו ערוכים לחירום, גם יוכלו לתפקד, גם יהיו בעלי תחושת מסוגלות להתמודד עם מצבי החירום המשתנים.
אבי דיכטר: אבל כשראש רשות אומר שהמכלול לא ממוגן, של מי הבעיה?
אבי דיכטר: זו בעיה של משרד הרווחה, של הרשות או של אללה?
תמיר עידן: עשינו בדיקה כמה יעלה לבנות מבנה רווחה, מבנה חוסן ומרכז הפעלה ממוגן.
תמיר עידן: זה כמעט 10 מיליון שקל.
תמיר עידן: בא טרייבר ואמר שהוא יכול לתת 1.5 מיליון למרכז הפעלה; הרווחה נתנו עוד 2 מיליון ולגבי כל השאר אנחנו מסתובבים בעולם בניסיון לגייס.
תמיר עידן: משרד הפנים אמנם מסייע במשהו, אבל הפערים גדולים.
תמיר עידן: אמרתי שאני רוצה שבמלחמה הבאה יהיה לי מבנה שאני אוכל להגיד שזה עומד, אחרת זה בחיים לא יקום.
אבי דיכטר: השאלה אם אין משימת מינימום.
אבי דיכטר: כלומר, כמו כל דבר יש תקציב מקסימלי – שזה 10 מיליון שקל – ויש תקציב קיים, שזה 3.5 מיליון שקל, והשאלה היא אם משימת המינימום שלכם מתכנסת ל-3.5 מיליון שקל.
תמיר עידן: זה כל מחלקת הרווחה, כל מרכז חוסן וכל מרכז ההפעלה.
אבי דיכטר: אז מה הועילו חכמים בתקנתם?
תמיר עידן: שולחים אותי להונג-קונג, לפילדלפיה, לריו דה-ז'נרו, לסן פאולו, ואני כל היום בטלפונים כדי לגייס.
תמיר עידן: כמו שאמר אלון, המניות ירדו, זה לא מה שהיה פעם.
תמיר עידן: היום קשה לגייס, הם אומרים: למה אני אתן לך, אני אתן את זה - - -
סטו מירקין: אני רוצה לומר מילה טובה למנהלי המחלקות לשירותים חברתיים בעוטף.
סטו מירקין: הם הקצינים המעולים שלנו.
סטו מירקין: באים אליהם מכל הארץ – למעשה מכל העולם - כדי ללמוד איך לנהל שירותי רווחה במציאות לא מציאותית והזויה שיש לנו פה.
סטו מירקין: הם מפתחים תורה כל הזמן וראוי לציין את זה.
אריה מור: אני לא אספר את כל מה שאנחנו עושים בכל התחומים, אני אתמקד בשלושה דברים שעלו פה ושאני חושב שמעניינים את הפורום:
אריה מור: בנושא של מיגון מוסדות החינוך – אנחנו עובדים עם פיקוד העורף באופן מלא ושוטף, גם בכוכבית עתידית.
אריה מור: הפער היחיד שקיים – זה לא פער מיגוני.
אריה מור: זה פער מיגוני לא טוב, כי בנו ככה את שלושת בתי-הספר האלה באותה תקופה – זה בבית-ספר גוטוירט, אלון והרא"ה – ויש אישור תקציבי לבנות אותם מחדש.
אריה מור: למעשה זה ייתן מענה - - -
אבי דיכטר: זה בלוח זמנים קרוב?
אריה מור: אנחנו מדברים על בין שלוש לארבע שנים.
אריה מור: זה גם תלוי ברשות, יש פה תהליך של מקום, תוכניות, אישור התוכניות ותחילת עבודה.
אריה מור: התקצוב כבר קיים.
אבי דיכטר: זה סיפור של ארבע שנים?
אבי דיכטר: כלומר, בארבע השנים הקרובות אנחנו לא יודעים לעשות שום קיצור דרך?
אריה מור: יש מיגון לבתי-הספר האלה, אין פער מיגון.
אריה מור: זה מה שנבנה.
דובר: אנחנו כבר בשלבי תכנון.
דובר: חלק מבתי-הספר כבר מתוכננים.
אריה מור: הסיכום בין הרשות לבין מינהל הפיתוח לטובת הבינוי רץ לתוך המסלול וזה ייקח קצת זמן.
גדי ירקוני: אבל באשכול יש פער תקציבי.
גדי ירקוני: שני בתי-הספר החדשים שאתם צריכים לאשר ועוד לא אישרתם עכשיו, אם לא תאשרו אותם בשבוע הקרוב הם לא ייבנו עד 2018 והילדים יהיו במקומות לא ממוגנים.
גדי ירקוני: יש שני בתי-ספר חדשים באשכול שמחכים לתקציב ממשרד החינוך ואם לא יתקבל האישור התקציבי בשבועיים הקרובים כמו שצריך, 600 ילדים שגרים ב-7 – 200, איפה שהם גרים עכשיו, יישארו ללא מיגון עוד שנה שלמה, וחבל על זה.
אריה מור: זה מעבר ל-7 – 200.
גדי ירקוני: לא, בונים להם בתוך, מפני שמאחדים את כל בתי החינוך.
גדי ירקוני: היום הם לא ממוגנים.
אריה מור: אני אהיה בקשר עם תמיר, ואני אתן לך תשובה מדויקת.
אבי דיכטר: זו נקודה שהוועדה עוסקת בה די הרבה.
אבי דיכטר: הסיפור הזה של 7 – 7 – 200 או 7 פלוס קצת, הוא סיפור שהוועדה עוסקת בו הרבה מאוד, מפני שבסוף כל מרקם החיים מתכנס לציר 232.
אבי דיכטר: הבעיה מוכרת, זה לא שיש איזושהי דרך יציאה אחרת.
אבי דיכטר: כלומר, הוא צריך להגיע ליישוב, ל-7 - 200 צריך לעבור דרך ה-4, ולא חשוב עם זה בני נצרים או צוחר וכל היישובים האחרים.
אריה מור: לא קיים פער.
אריה מור: אם יש איזשהו תהליך בין הרשות המקומית למינהל הפיתוח לאישור אותם שני בתי-ספר וכרגע מתעכב תהליך האישור, אני אבדוק ותקבלו תשובה.
אבי דיכטר: אם אני מבין נכון את גדי, הוא אומר כך: יש time line שאם אתה לא מגיע לאיזשהו מועד עם החלטה, איבדת את שנת הלימודים הבאה.
אריה מור: אני יודע, אני מכיר את זה ותקבלו תשובה.
אבי דיכטר: נשמח מאוד להתעדכן בתשובה.
אריה מור: הדבר השני זה שני גנים ביד מרדכי שנמצאים אף הם בטיפול.
אריה מור: הם תוקצבו והם בתהליך של בנייה.
אריה מור: שפ"י – הטיפול בילדים מהאירוע ועד היום עוד ממשיך כבר שנה שלישית.
אריה מור: זה מתוקצב ומטופל מול השפ"חים הרשותיים וגם מתוקצב לשנה הבאה.
אריה מור: אנחנו לא מכירים פער.
אריה מור: בנוסף לזה, טרייבר ואנחנו מתחילים את כל הנושא של הצל"חים הבית-ספריים, להכשרה ולתרגול, שכבר תוקצב.
אריה מור: זה כולל חלק מעובדי ההוראה של בתי-הספר.
אריה מור: גם בנושא של ההסעות אין פערים.
אריה מור: מעבר לתקינה הרגילה בכל הארץ, יש כאן מענה חריג של מתן אישור למלווה לא רק בחינוך המיוחד.
אריה מור: בתחום של אבטחת מוסדות חינוך, למרות שזה באחריות של בט"פ, אין פערים של אבטחה בבתי-ספר, גם לא בשדרות.
אריה מור: אם יש טענה לגבי גני ילדים, הרי בכל הארץ אין אבטחה בגני ילדים, חוץ מאשכולות שמלפני עשר שנים.
קריאה: בכל הארץ אין מנהרות.
קריאה: מה זה "בכל הארץ"?
אריה מור: אני בעד, אוקיי.
אריה מור: ביום ראשון יתקיים דיון בהשתתפות האוצר, בט"פ, שלטון מקומי, כדי לראות איך מצמצמים את הפערים האלה של גני ילדים ותוספת תקנים כחלק מכל אותה חבילה.
אריה מור: אני מקווה מאוד שסוף סוף הבשורה הזאת תתבצע, אבל מי שצריך לתת תשובה בעניין הזה זה הבט"פ והמשטרה.
חיים ילין: אני אסביר לך מה הבעיה - - -
אריה מור: אנחנו יודעים מה הבעיה.
אריה מור: שיהיה בכל גן ילדים שומר?
חיים ילין: הדרישה היום היא שיש אשכול גנים או מעונות יום.
חיים ילין: כלומר, כשיש לך גידור על 100 ילדים ואז אתה מקבל באופן אוטומטי.
אריה מור: לא בגני ילדים.
חיים ילין: חבר'ה, תחליטו מה שאתם רוצים, אבל ככה זה עובד.
חיים ילין: אם יש לך שני גנים, במועצה או בעיר קל מאוד לעשות את האיגום, אבל אצלו אין לו 100 ילדים באותה שכונה ואז הוא צריך לבנות גן פה, גן פה וגם פה.
חיים ילין: כך יש לו בעיה, כי יש לו פיזור של אותם 100 ילדים על שלושה-ארבעה רחובות ואז אין לו הגנה לאותם גנים.
חיים ילין: זה הכל, זה הסיפור.
אריה מור: אני עוסק בזה 20 שנה, אני מכיר את זה.
חיים ילין: זה לא שייך לך, זה שייך לבט"פ.
אריה מור: אבל אנחנו חלק מהתהליך הזה.
אריה מור: ישבנו עם האוצר, מיפינו את כל אותן נקודות שצריך להוסיף בהן את התוספות ואני מקווה מאוד שבדיונים ביום ראשון – הבט"פ והמשטרה התנגדנו למהלך שהובלנו עם האוצר, אבל לצערי הרב עכשיו הם חוזרים אחורה והם מבינים שכנראה כדאי להתקדם לתשע"ח כדי שיימצא לזה פתרון, כולל X תקנים לטובת אזורי סיכון, וזה חלק מאותה שמדברים עליה באיו"ש וכו'.
אריה מור: כל שאר הדברים שאנחנו עושים – קב"טים, הכשרות, הכשרת מכלולי חינוך.
אריה מור: עשינו כבר 60 בכל הארץ ואני מזמין את המועצות בדרום, דרך קב"ט המחוז, להצטרף ולהיכנס להכשרות האלה ולתרגולים.
אריה מור: בכל התחומים – אני לא רוצה למנות את הכל - אם יש פערים, אנחנו מטפלים בהם במיידי.
אריה מור: גם הקב"טים יודעים, גם מנהלי מחלקות החינוך.
מרדכי יוגב: נשאלתי על הצורך לאבטחת יתר בטיולי משרד החינוך לאתרים היפים שנמצאים ממערב.
מרדכי יוגב: השאלה היא על הצורך באבטחת יתר בשלושה כלי נשק לכל 25 ילדים, דבר שמשבית מהיכולת להגיע לאתרים הללו.
מרדכי יוגב: האם זה הוראת משרד החינוך או מפקד האוגדה והאם אפשר להוריד את זה לשניים?
אריה מור: המספרים האלה לא ידועים לי.
תא"ל יהודה פוקס: מבחינה ביטחונית – העברנו את העמדה שלנו שאין עם זה בעיה ואפשר לרדת.
תא"ל יהודה פוקס: אני מניח שבזמן הקרוב מאוד זה יהיה.
אבי דיכטר: מי צריך לקבל את ההחלטה?
תא"ל יהודה פוקס: משרד החינוך ייתן את ההנחיה ואת ההערכה הביטחונית אני נתתי.
אבי דיכטר: אני מדבר על ההחלטה.
אריה מור: כל אתר, גם אם זה ביקור באיו"ש, שהצבא מגדיר את ההורדה של התנאים, אנחנו מטפלים בזה ומורידים את התנאים ואת ההנחיות.
מרדכי יוגב: זה עלה גם אתמול בהתייחס לסיורי מורשת קרב בירושלים, בעקבות החטיבה הירושלמית, שער האריות וכו', ליום ספציפי, שגם דרשו על כל 25 שלושה כלי נשק ארוכים, וזה השבית את היכולת לסייר בירושלים.
אריה מור: המשטרה דרשה שם מאבטח על כל חמישה.
אריה מור: כלומר, צריך מחלקה שתאבטח כיתת מטיילים באותו אזור.
אבי דיכטר: מפקד האוגדה, בבקשה.
תא"ל יהודה פוקס: הייתם אצלנו לפני חצי שנה ופירטנו פירוט רחב ועמוק על כל האתגרים.
תא"ל יהודה פוקס: אני חושב שרמת התיאום והסנכרון שלנו עם המועצות היא רמת תיאום גבוהה מאוד ואנחנו מסונכרנים איתם.
תא"ל יהודה פוקס: אני חושב שהמנהיגות האזרחית פה היא של גיבורים גדולים.
תא"ל יהודה פוקס: באמת, דוגמה ומופת, מהיישוב וצוותי חירום שלהם ועד המועצות עצמן.
תא"ל יהודה פוקס: רמת התרגול והנכונות לתרגל, להיות מתורגלים, תרגול לחבורת האזרחים פה, באמצע הלילה בתרגולים כאלה ואחרים ביחד עם הצבא, לבד וכו', יש פה אחריות מלאה של הרשויות לגזרה שלהם.
תא"ל יהודה פוקס: אנחנו מרגישים שותפות גדולה מאוד באתגרים וגם בהצלחות.
תא"ל יהודה פוקס: אנחנו רואים ושמחים בתוצאות בעניין הזה.
תא"ל יהודה פוקס: לגבי סוגיית האבטחה – זה הדבר היחיד שעלה כאן.
תא"ל יהודה פוקס: העברנו עמדה מאוד ברורה בעניין הזה ואני מקווה מאוד שמהר מאוד נבוא עם פתרון.
גדי ירקוני: אני חושב שאני יכול לדבר בשם כל ראשי הרשויות פה.
גדי ירקוני: אני חושב שהביטחון הרב פה נוצר הרבה בזכות קשר עם מפקד האוגדה, עם הפקודים שלו, עם המח"טים, עם כל המטה שלו, עם האלוף.
גדי ירקוני: אנחנו מרגישים שהם נותנים לנו את הכלים הנכונים להעביר לתושבים שלנו מהו המצב האמיתי, שהוא מצב טוב, את מצב הביטחון השקט פה.
גדי ירקוני: אני מקווה שלא נגיע לזה, אבל אם נגיע לזה אני בטוח שהקשר ההדוק שיש לנו עם כוחות הביטחון פה יגיע לידי ביטוי כשיהיה צריך.
גדי ירקוני: גם היום, בימי שקט, אני רוצה להגיד תודה, באמצעות מפקד האוגדה, לכל אנשי הצבא פה.
גדי ירקוני: הם עושים עבודה נפלאה ושיתוף הפעולה – אני לא רוצה לומר שאין לו אח ורע כי אני לא מכיר דברים אחרים – הוא מקסים ונפלא.
גדי ירקוני: לא הייתי מצפה לפעולה יותר טובה.
גדי ירקוני: תודה רבה.
גולן ואך: אני לא בטוח שיש משהו נוסף להתייחס אליו, אבל אם יש מכנה משותף – דיברנו על הנושא של מיגון מרכזי החוסן ומיגון מוסדות החינוך החדשים וכו'.
גולן ואך: המיגון הוא חשוב ונותן את החוסן לתושבים, דבר שמאפשר להם לחזור חזרה הנה, להתיישבות שהולכת ופורחת.
גולן ואך: עם זאת, הוא מאוד מאוד כבד גם תקציבית וגם מבחינת זמנים.
גולן ואך: אני חושב שאם יש משהו שאפשר לקחת אותו כמכנה משותף זה העובדה שהעתיד דורש איזושהי התייחסות נפרדת.
גולן ואך: יש גידול דמוגרפי, יש מוסדות נוספים שלא תוקצבו בהחלטות ממשלה וייתכן שלהם כן צריך – כמו מרכזי החוסן וכד' – לתת שכבה מסוימת, שיש לה את תג המחיר שלה.
גולן ואך: אני חושב שלא מדובר במחירים גדולים שמדברים עליהם מבעוד מועד.
גולן ואך: כלומר, כל מה שמגיע בזמן ומגיע מתוך תכנון ותקציב תר"שי, דוגמה מצוינת למה שקורה עם משרד הפנים, שאתה יכול עכשיו לתכנן לחמש השנים הקרובות.
גולן ואך: ב-2017 סיימנו את התקציב של עוטף עזה וסיימנו את הפרויקט, ומה שיהיה עכשיו – עד שלא תתקבל החלטה אחרת, ואני מקווה שלא תתקבל החלטה דרמטית – זה הגידול הטבעי במוסדות שאנחנו בוחרים כרגע או לאפשר למועצות להקדים תקציב כדי לאפשר לתכנן מראש, לבנות מראש, או מוסדות ספציפיים.
גולן ואך: אני חושב שעד נובמבר אין בעיה - - -
אבי דיכטר: טרייבר אמר חצי שנה.
גולן ואך: לגבי התר"ש של הרשויות אפשר לתת את הסקירה הערב.
גולן ואך: בשנה האחרונה מומשו 24 מיליון שקלים לרשויות ברחבי הארץ, כולל שו"ב, כולל הכל.
גולן ואך: אבל אני חושב שבנובמבר זה יהיה יותר טוב.
אבי דיכטר: כמה מזה בדרום?
גולן ואך: היה לנו את חוף אשקלון, את שדרות.
גולן ואך: אני יכול לתת לכם את הסטטוס, אני לא אוחז בכל הדברים בעל-פה.
גולן ואך: בשורה התחתונה, ניתן להפיק תוך חודש-חודשיים איזושהי טיוטה להסתכלות צופה פני עתיד בכל מה שנקרא עוטף עזה 2020, בכל מה שקשור ליכולת להתארגן לנושא המיגון שיאפשר שיתוף פעולה עוד יותר טוב ממה שקיים היום.
אבי דיכטר: אני עובר לחברי הכנסת.
איל בן ראובן: היום ביקרנו גם בצבא וגם שמענו פה.
איל בן ראובן: אני חושב שראוי שנתייחס לאזור הזה בהנחת עבודה, לא בתאריכים.
איל בן ראובן: לא בקיץ הבא, בחורף הבא, אלא הנחת עבודה שמערכה נוספת פה תהיה בעתיד.
איל בן ראובן: זו צריכה להיות הנחת העבודה.
איל בן ראובן: כשאני נוסע עכשיו לקרית שמונה ונוסע שם ליד השווארמות וכו', בשמונה בערב אין שם נפש חיה.
איל בן ראובן: אני תמיד אומר: וואלה, מה חסר להם?
איל בן ראובן: איך לפני 15 שנה היינו עוברים שם ולא היה מקום לעמוד שם בתור.
איל בן ראובן: עניינית, אני חושב שכך צריך להתייחס לזה, כי בעיני זה איזשהו נס שאזור מאוים, ואנשים באים.
איל בן ראובן: אנשים באים ונכנסים לאזור.
איל בן ראובן: לכן סך הפעילות פה צריכה להיות מכוונת סביב ההנחות האלה: יש איום ויהיה איום, ולמול זה לעשות הכל כדי שאנשים ימשיכו לבוא הנה ושהבנים יחזרו.
איל בן ראובן: בעיני זה המבחן של יישוב.
איל בן ראובן: כשאני בא ליישוב, אני שואל: תגידו, בנים חוזרים או לא? זה המבחן.
איל בן ראובן: אם המספרים הם כפי שהצגתם, אז יש פה דבר מאוד מאוד חשוב.
איל בן ראובן: הנושאים שעלו פה, כמו נושא מרכזי החוסן ומעונות היום.
איל בן ראובן: בעיני נושא מעונות היום הוא עניין ביטחוני.
איל בן ראובן: מעונות היום שצריכים להיבנות לאותה אוכלוסיה שתגיע הנה, ואנחנו רוצים שתגיע הנה, זה עניין ביטחוני.
איל בן ראובן: זה דבר שאם אנחנו לא מטפלים בו עכשיו, זה יעצור.
תמיר עידן: ב"צוק איתן" פסלו אצלי במועצה מעון של 80 ילדים.
תמיר עידן: היה ויכוח בין פיקוד העורף וכו'.
תמיר עידן: הם השקיעו בו 3 מיליוני שקלים למיגון.
תמיר עידן: היה בלגאן מה עושים הילדים ושייקחו אותם לבאר שבע.
תמיר עידן: אני אקצר לכם - בסוף שמנו אותם בבית-ספר בתושיה ואמרו שתוך שבוע יתקבל התקציב.
תמיר עידן: אתם יודעים מתי הוא הגיע?
תמיר עידן: לפני חודשיים.
תמיר עידן: לקחתי הלוואה של 5 מיליוני שקלים ובניתי את זה מכספי והבניין הזה נבנה.
תמיר עידן: 80 תינוקות לה היה להם איפה להיות.
תמיר עידן: מחר, כלכלה, סיפורים, הכל בסדר, אבל בשורה התחתונה העסק הזה לא דופק.
איל בן ראובן: אוקיי, אז זה דבר שאנחנו צריכים לקחת איתנו מפה ולקדם אותו.
איל בן ראובן: יש נקודה שאני לוקח אותה מאוד ברצינות, היא לא קשורה אלינו, אבל סוגיית הסוציו-אקונומי החזק, המגמה שמי שיש לו סוציו-אקונומי חזק ניקח אותו אחורה, חס וחלילה שלא יתחזק.
איל בן ראובן: אגב, זה לא רק פה, יש גם יישובים כאלה בצפון.
איל בן ראובן: זה אבסורד שלא נשמע כדוגמתו.
איל בן ראובן: ראשי מועצות היום צריכים להוכיח שהם חלשים על מנת לקבל תקציבים.
איל בן ראובן: זה דבר בלתי אפשרי ואנחנו ננסה גם בעניין הזה לטפל.
איל בן ראובן: סוגיית מימון אבטחה לבתי-ספר ומוסדות חינוך בשדרות – אנחנו חייבים לקבל על העניין הזה תשובה שזה מתקיים.
איל בן ראובן: זה לא יעלה על הדעת, בעיקר במקומות האלה.
איל בן ראובן: אנחנו מכירים את זה ואתם מדי קרובים כדי שחס וחלילה יהיה אירוע בבית-ספר.
איל בן ראובן: כרגע אתם מממנים את זה, וטוב שתממנו את זה עד, אבל המדינה צריכה לתת לזה פתרון.
איל בן ראובן: הסוגיה שהעלו אלי וטרייבר לגבי חניכה וקידום של תפקוד רשויות, ההובלה של פיקוד העורף את הנושא הזה.
איל בן ראובן: אני שמח שכבר מזמן פיקוד העורף לקח על הדבר הזה אחריו, אבל עכשיו כשזה תחת תוכנית מסודרת ומאורגנת, אני חושב שראוי שנראה את התוכנית הזאת.
איל בן ראובן: ולא רק שנראה, אלא גם נקדם אותה.
איל בן ראובן: כי יש רשויות – אני מדבר לא רק על הרשויות בדרום – במדינת ישראל שמצבן בעניין הזה הוא הרחק הרחק ממה שצריך להיות.
אבי דיכטר: אבל יש כאן את הסימולטור - - -
גולן ואך: יש תקינה לא רק של אימון ותרגול, אלא גם של ציוד, פגישות ועוד כלים.
גולן ואך: רשות שמסיימת את התר"ש - - -
דובר: התוכנית מתייחסת לכל חמש אבני הבניין – גם כוח אדם, גם אמצעים, הכשרות - - -
איל בן ראובן: הצגתם לי כמה פעמים את התוכנית הזאת ואני מכיר אותה היטב, אני אומר את זה פה כי זו תוכנית מאוד מאוד חשובה לביטחון.
טל טורן: אם אנחנו מדברים על הציוד במכשירי קשר, משום מה התקבלה איזושהי החלטה ולקחו לנו את מכשירי הקשר.
טל טורן: למשל, אם היום יש אירוע בשדרות, אין לי קשר עם המשטרה, גם לא עם כב"א ולא עם אף אחד.
דובר: הנושא הזה הועלה על-ידי עבדכם הנאמן בישיבת וע"מ האחרונה אצל שר הביטחון.
דובר: זה כרגע מטופל תחת ריכוזו של טרייבר שתבדוק את סוגיית הקשר בין גורמי החירום.
דובר: הבעיה אינה מכשירים, הבעיה היא נהלי עבודה.
דובר: זה כרגע בעבודה ואני מקווה שזה ייפתר בקרוב.
מרדכי יוגב: אני רוצה להגיד תודה רבה גם לראשי הרשויות.
מרדכי יוגב: אני חושב שיש פה חלוצים על הקו – גם חיים בשעתו, גם אלון וגם עידן – וכשהיינו כאן ב"צוק איתן" ראינו שאותה רוח טובה שאתה שומע פה בשקט, אלון הפגין גם כשנפלו פה פגזים.
מרדכי יוגב: אני אומר תודה גם לכל כוחות הביטחון ולכל מי שעוסק במלאכה.
מרדכי יוגב: לגבי המעונות – אני מרגיש איזשהו דבר שלא שייך פה לסד של הביטחון.
מרדכי יוגב: אני מרגיש שזה נעשה מורכב יותר, מסובך יותר, אני שומע את זה בכל הארץ, וזה בוודאי לא נותן שירות ללקוחות, קרי לילדים הקטנים.
מרדכי יוגב: זה לא שייך לוועדה הזאת, אלא שפה זה נוגע גם לעתות חירום שבהם יש את ה-15 ילדים הקטנים עם שתיים-שלוש מטפלות והן צריכות להחליט את מי הן מעיפות ראשון, קח את הילד בנחל עוז שזה אחד על אחד ופה יש לך שלוש על ארבע-חמש או שלוש על שלוש.
מרדכי יוגב: לכן פה יש יותר מצוקה.
מרדכי יוגב: אני עוד לא יודע איך להבקיע את זה במשרד הרווחה של היום.
מרדכי יוגב: היה מנכ"ל שידעתי להבקיע דרכו, אני לא יודע, אבל אני לוקח את זה לתשומת לב כי זה מטריד אותי מעת לעת גם בוועדה לזכויות הילד.
מרדכי יוגב: אני לא בטוח שיש לי ידית לכוס, אבל כולנו יחד נחשוב על זה.
מרדכי יוגב: אני רוצה להסתכל קדימה.
מרדכי יוגב: לא דיברנו על תעסוקת רבש"צים, אבל הסיפור הזה נסגר?
מרדכי יוגב: זו בעיה מרכזית והיא לא עלתה פה.
דובר: יש תהליך של דיון במשולש של משרד הביטחון, רמ"ח מיגון ושלנו, לראות איפה מוצאים את הפתרון.
מרדכי יוגב: אז זה במשא ומתן.
מרדכי יוגב: איפה שלא צריך להתערב, אני מעדיף לא להתערב.
אבי דיכטר: אני יכול לעדכן אותך שוועדת החוץ והביטחון יושבת על המדוכה לחקיקת חוק רבש"צים, שיהיה מקביל – אולי בטקט אחד אחרי, אבל יבוא בצמוד אליו – להצעת חוק קב"טים.
אבי דיכטר: הנושא הזה יתמסד.
אבי דיכטר: הרבש"צים, בגלל הצורך היותר דחוף יש כבר טיוטה בגיבוש.
אבי דיכטר: עידו מרכז את זה.
גדי ירקוני: השאלה אם אנחנו הולכים לכיוון של העסקה, כי אנחנו מאוד לא אוהבים את הרעיון של ההעסקה.
אבי דיכטר: הנושא הזה מקודם ביחד עם ראשי הרשויות.
גדי ירקוני: כולל המועצות האזוריות?
אבי דיכטר: כולל המועצות האזוריות.
אבי דיכטר: אנחנו לא נפתיע אתכם.
אבי דיכטר: אנחנו נכפה, אבל לא נפתיע.
מרדכי יוגב: ברצועת עזה, זה רק שאלה של מתי ומה ואיזה סיטואציה.
מרדכי יוגב: זה יכול להיות בקיץ הקרוב.