GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבי דיכטר: לכן מה שאני מציע לעצמנו, כדי שנוכל להצביע היום להמשיך לעסוק בזה ב-2018, ראשית, לאשר את הצעת החוק הממשלתית ולשכנע את חבר הכנסת פורר להסכים לביטול מלא ולא להשאיר 10 אחוזים של המס המיוחד.
עודד פורר: השתכנעתי.
אבי דיכטר: בחור עם אופי אבל חלש.
עודד פורר: אומרים שרק חמור לא משנה את דעתו.
אבי דיכטר: אבל יחד עם זאת, להבהיר למשרדים הרלוונטיים – ביטחון ואוצר – שחברי הוועדה באמת תמימי דעים לגבי הנכונות של הצעת החוק שלך, עודד פורר, להקל משמעותית במס על אנשי המילואים הרלוונטיים לקבלת התגמול הנוסף.
אבי דיכטר: אנחנו ממתינים להצעת חוק ממשלתית שתיזמו אותה ברוח הדברים שסוכמו כאן עוד במהלך 2018 כדי שנוכל לדון בה ולאשר אותה לקראת 2019.
אבי דיכטר: אני אומר את זה כי אני חושב שזה בריא יותר לקבל את הכיוון מלמעלה והצעת החוק של עודד קיימת ממילא והיא משדרת את הכיוון ובסוף זה יחובר ביחד, אבל תצטרכו לעשות את שיעורי הבית, להביא את ההצעה.
אבי דיכטר: אם זה מקובל על חבריי חברי הכנסת.
ענת ברקו: אפשר להגדיל קצת את הלו"ז?
אבי דיכטר: 2018.
אבי דיכטר: אני רוצה להיות פרקטי.
ענת ברקו: אנחנו עכשיו בתחילת השנה.
אבי דיכטר: אבל אנחנו מבינים שאנחנו לא נוגעים בזה בפגרה ויש את מושב הקיץ בין מאי ליולי.
אבי סייג: יום המילואים ביולי.
עודד פורר: האויב של הטוב הוא עוד יותר טוב.
אבי דיכטר: הערה של אבי היא נכונה.
אבי דיכטר: יום המילואים ביולי, יש לכם תאריך התייחסות.
אבי דיכטר: אתה רוצה להשביע מישהו, תשביע אותו, אתה רוצה להכאיב לו, תכאיב לו, אבל אנחנו כאן בקטע של להשביע.
אבי דיכטר: הבנתם את המסר, הבנתם את הקו.
אבי דיכטר: אני לא חושב שיש ויכוח בינינו לגבי הכיוון והקו.
אבי דיכטר: אני כבר שמעתי את עלי מתבטא בכמה הזדמנויות.
אבי דיכטר: תאמין לי, היום הקול היה חלש יותר בהתנגדות.
אבי דיכטר: תרשה לי לתרגם את שפת הגוף שלך או את הטונציה.
אבי דיכטר: אם זה מקובל על חבריי חברי הכנסת, אנחנו נצביע על הצעת החוק הממשלתית.
עודד פורר: לדעתי לפני כן צריך להצביע על המיזוג.
עידו בן יצחק: קודם כל נצביע על מיזוג הצעת החוק של חבר הכנסת עודד פורר לתוך הצעת החוק הממשלתית.
אבי דיכטר: מי בעד המיזוג של הצעת החוק של עודד פורר עם הצעת החוק הממשלתית?
אבי דיכטר: המיזוג אושר פה אחד.
אבי דיכטר: אין התנגדות ואין נמנעים.
עודד פורר: לי אסור להצביע כאן מאחר ואני אפילו לא ממלא מקום.
עידו בן יצחק: ההחלטה תעבור לוועדת הכנסת אבל אני מניח שהיא תאושר גם שם.
עידו בן יצחק: עכשיו אנחנו צריכים לקרוא את הצעת החוק.
עידו בן יצחק: לפני שאני קורא, אני אסביר מה נעשה כאן.
עידו בן יצחק: אנחנו מתקנים שני סעיפים בחוק שירות המילואים.
עידו בן יצחק: סעיף 18 הוא הסעיף של התגמול המיוחד בו קבועה ההוראה לגבי מס הכנסה.
עידו בן יצחק: אנחנו מוחקים אותה.
עידו בן יצחק: מאחר שההוראה הזאת חלה גם על התגמול הנוסף, אנחנו בעצם מעתיקים אותה לתוך סעיף 19 של התגמול הנוסף.
עידו בן יצחק: אנחנו לא יוצרים משהו חדש אלא פשוט מעתיקים את זה ממקום למקום.
אבי דיכטר: אגב, לולא היה הצורך הזה, היינו מצביעים רק על הסעיף הראשון.
אבי דיכטר: נא להקריא.
עידו בן יצחק: תיקון חוק שירות המילואים בחוק שירות המילואים התשס"ח-2008 – בסעיף 18ג(2) עד (5) – יימחקו.
עידו בן יצחק: בסעיף 19, אחרי סעיף קטן (ד), יבוא: "(ה) (1) מקבל התגמול הנוסף חייב במס הכנסה בשיעור של 25 אחוזים (בסעיף זה – המס המיוחד) בלא זכות לניכוי, לקיזוז, לפטור או להפחתה כלשהי.
עידו בן יצחק: (2) המשלם ינכה מתשלום התגמול הנוסף את המס המיוחד וישלמו לפקיד השומה כהגדרתו בפקודת מס הכנסה בצירוף דין וחשבון שיגיש באותו מועד.
עידו בן יצחק: (3) יראו את המס המיוחד כמס הכנסה לעניין שומה, קביעה ועונשין לפי פקודת מס הכנסה.
עידו בן יצחק: על ניכוי המס המיוחד יחולו הוראות לפי סעיף 164 לפקודה כאילו היה ניכוי מס שהמשלם חייב בו.
עידו בן יצחק: (4) שר האוצר רשאי, בהסמכת השר, להתקין תקנות בכל הנוגע לביצוע סעיף קטן זה.
עידו בן יצחק: אני אקרא את סעיף 8 ואחר כך אני אציע תיקון.
עידו בן יצחק: סעיף 8, פרק ג' – תחילה והוראות מעבר.
עידו בן יצחק: תחילתם של סעיפים 3 עד 5 – סעיפים אחרים נדונים בוועדת הכספים – ביום פרסומו של חוק זה.
עידו בן יצחק: אני סברתי שמאחר שהבנתי שכוונת הממשלה היא לתת את הפטור ממס הזה גם על התגמולים שישולמו השנה בגין המילואים של 2017, לכן הצעתי היא לקבוע את הסעיף באופן דומה לכך שקבענו בזמנו בחוק המילואים כאשר נחקק התגמול הנוסף לראשונה.
עידו בן יצחק: "הוראות סעיף 18 לחוק שירות המילואים כנוסחו בסעיף 3 לחוק זה, יחולו על מי ששירת במילואים החל ביום 1 בינואר 2017".
קריאה: אדוני, מאחר שמדובר בחוק מס, חשוב מתי ההכנסה הופקה והיא הופקה בשנת 2018.
קריאה: שולמה ב-2018.
קריאה: שולמה.
קריאה: אבל שם אירוע המס.
עלי בינג: אירוע המס הוא בשנת 2018.
עידו בן יצחק: אם אני כותב עכשיו תחילתו ביום פרסומו, עלול להתפרש מזה שרק חייל מילואים ששירת החל מאותו יום.
עידו בן יצחק: אני לא רוצה להגיע למצב הזה.
אבי דיכטר: החל מ-.
עודד פורר: זה ברור שהמס חל על סעיף 19.
עודד פורר: בסדר.
עמר בר-לב: אני רוצה להגיש הסתייגות לגבי התגמול הנוסף, שאלה יהיו 10 אחוזים לפי ההצעה של עודד פורר במקור.
עידו בן יצחק: צריך להצביע על ההסתייגות.
אבי דיכטר: אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חבר הכנסת עמר בר-לב.
עמר בר-לב: זה מאפשר לדבר על זה במליאה.
עפר שלח: אתה רוצה שאני אצביע נגד ההסתייגות שלך?
איל בן ראובן: זו בעיה.
עפר שלח: אנחנו סיכמנו בינינו שאנחנו תומכים בממשלתית ומבקשים ממשלתית אחרת.
עפר שלח: עכשיו אתה שם הסתייגות שכולנו מאמינים בה אבל סיכמנו בינינו.
עמר בר-לב: לא סוכם אתי.
עמר בר-לב: אני אמרתי ליועץ המשפטי כבר לפני רבע שעה שאני רוצה להגיש על זה הסתייגות.
אבי דיכטר: אין ברירה, תצביעו נגד ההסתייגות או אל תצביעו.
איל בן ראובן: השאלה אם עמר לא מקבל את הרעיון שנלך - - -
עמר בר-לב: עזוב, זה לא יהיה.
עמר בר-לב: אתה לא מכיר את הכנסת?
עמר בר-לב: אתה חושב שמישהו יביא את החוק הזה ב-2018?
איל בן ראובן: אני רוצה לקוות שכן.
עמר בר-לב: אנחנו נהיה כאן ב-2018.
עמר בר-לב: נראה.
איל בן ראובן: אנחנו גם יכולים להכין הצעה לנושא הזה של ה-10 אחוזים.
איל בן ראובן: אנחנו יכולים להכין הצעה ל-10 אחוזים.
איל בן ראובן: לדעתי זה יותר יעיל.
עמר בר-לב: אני לא הסכמתי לזה.
אבי דיכטר: אנחנו מצביעים על ההסתייגות של עמר בר-לב.
אבי דיכטר: ההסתייגות של חבר הכנסת עמר בר-לב לא נתקבלה.
עפר שלח: אני לא מצביע.
אבי דיכטר: לא מצביע, זה לא נמנע.
אבי דיכטר: זה לא קיים.
אבי דיכטר: קודם העלינו אותך לרב סרן ועכשיו אתה לא קיים.
אבי דיכטר: אנחנו דחינו את ההסתייגות.
אבי דיכטר: אנחנו מצביעים על החוק.
גיא גולדמן: אדוני, הערה לנוסח שהוקרא.
גיא גולדמן: אני מבקש שייכתב שמדובר על תגמולי מילואים ששולמו בשנת 2018 בגין שירות מילואים של 2017.
גיא גולדמן: צריך להדגיש.
עידו בן יצחק: אני נצמד לנוסח קיים.
עידו בן יצחק: ידעתם לעבוד אתו ב-2008 ותדעו לעבוד אתו גם ב-2018.
אבי דיכטר: אנחנו לא יכולים לעשות חוק לשנה.
גיא גולדמן: זו ממילא הכוונה.
גיא גולדמן: התוצאה ביישום היא כפי שהוקראה.
עידו בן יצחק: אנחנו נסגור את זה אתם.
אבי דיכטר: יש לך דרך הרבה יותר אפקטיבית להשפיע, להתמודד, להיכנס, להיות בצד הזה ואז אתה זכאי להצביע.
עלי בינג: כבוד היושב ראש, הערה לפרוטוקול.
עלי בינג: חשוב להדגיש שההסתייגות היא הסתייגות תקציבית.
עלי בינג: חשוב שזה יירשם בפרוטוקול.
אבי דיכטר: הערה נכונה.
אבי דיכטר: אנחנו עוברים להצביע על החוק כפי שקרא אותו היועץ המשפטי של הוועדה.
אבי דיכטר: הצעת החוק התקבלה פה אחד והיא תובא למליאה לקריאה שנייה ושלישית במהרה בימינו אמן.
אבי דיכטר: זה לגבי החוק.
אבי דיכטר: אני רוצה לעשות הבחנה.
אבי דיכטר: לגבי הסיפור שעלה כאן בשולי הצעת החוק אבל הוא לגמרי לא סיפור שולי.
אבי דיכטר: הדברים שעלו כאן לגבי הניהול של מי המילואים, זימון המילואים וכיוצא בזה.
אבי דיכטר: מאחר שהוועדה כבר מכירה את זה מכל מיני פניות שהיו אליה לאורך שנה או שנתיים או שנים אחרונות, בוודאי בשנה האחרונה, וגם התייחסויות שהיו כאן במליאה, אני חושב שזה סיפור שצריך לרדת טופ דאון, ממש לרדת מהרמטכ"ל לראשי הזרועות ומראשי הזרועות למטה כי זו החמצה מאוד בעייתית של התכלית לשמה אנחנו עוסקים כאן בתהליכי החקיקה או מכוונים בתהליך החקיקה.
אבי דיכטר: בכל מקרה, אנחנו נבדוק מבחינתנו לצרף את הנושא הכבד הזה וסוגיות נוספות שיש לנו בנושא המילואים ונעשה על זה ישיבה מיוחדת וזה יהיה חלק מהישיבה.
אבי דיכטר: נקבע את העיתוי שמתאים לנו לסוגיה הזאת אבל הסוגיה הזאת היא מאוד משמעותית ואני חושב שמה שאמר כאן שלמה שמתחבר לכמה דברים אחרים שעלו כאן ושאנחנו קיבלנו בוועדה, הוא סיבה לדאגה.
אבי דיכטר: מילואים, אני מסכים לחלוטין עם האמירה, זו התנדבות.
אבי דיכטר: מי שלא רוצה לעשות מילואים, חזקה עליו שימצא את הדרך להתחמק ממילואים או לפטור את עצמו ממילואים.
אבי דיכטר: אני לא בטוח שהצבא לא ימצא את הדרך להיפטר ממנו באותה מידה שהוא רוצה לפטור את עצמו.
אבי דיכטר: לכן הסוגיה הזו של מתנדבים, כמו שמטופל במתנדבים, קל וחומר אם אלה מתנדבים כמו המילואים ואני לא צריך דוגמאות של מלחמת יום הכיפורים למרות שהיא באמת הדוגמה שחרותה בזיכרון כולנו, של מי שסביב השולחן עם השערות הלבנות או כבר בלי השערות.
אבי דיכטר: יש לנו גם לא מעט דוגמאות לאחר מכן ואני מניח שעוד לא מיצינו את הדוגמאות האלה.
דפנה סידס-כהן: נדגיש בפתח הישיבה שזה דיון פתוח ובלמ"סי – פתוח לתקשורת.
דפנה סידס-כהן: זו חקיקה, כמו כל דבר ועניין.
אבי דיכטר: דיון חקיקה הוא לא סגור אף פעם.
יואל נוה: אני יואל נוה, הכלכלן הראשי במשרד האוצר.
יואל נוה: הצעת החוק הזאת באה לסגור פער שיש בחקיקה במדינת ישראל בכול מה שקשור לאכיפה, בגדול, של סנקציות בין-לאומיות בכול מה שקשור להפצת נשק גרעיני ומה שנאמר פה: אמצעים לנשיאותו.
יואל נוה: אגב, ברקע, אומר שישראל נמצאת כרגע בתהליך בחינה די מעמיק של ארגון FATF.
יואל נוה: הגשנו מועמדות להצטרף לארגון הזה כחברים.
יואל נוה: זה הארגון המוביל בעולם בכול מה שקשור לאיסור הלבנת הון ומימון טרור.
יואל נוה: אחד הפערים שקיימים בחקיקה הישראלית זה היכולת שלנו, בעצם, בדין הפלילי, לאמץ סנקציות שהטילה מועצת הביטחון של האו"ם.
יואל נוה: יש שני חוקים אחרים, שבהם אנחנו עושים, אבל הם לא מכסים את כל רוחב היריעה.
יואל נוה: זה פקודת המסחר עם האויב, וחוק המאבק בתכנית הגרעין של איראן.
יואל נוה: בעצם, החקיקה הזאת, כפי שתסביר בהמשך עורכת-הדין אסתי פלדמן, באה לסגור את אותו פער.
יואל נוה: הנחיצות הזאת היא בשביל לעמוד באותם סטנדרטים גבוהים ובין-לאומיים ומקובלים בעולם.
יואל נוה: החוק הזה, בסוף, יאפשר לנו לעשות אימוץ של הכרזות של מועצת הביטחון לגבי חוקים שמסייעים בנושא פרוליפרציה בשתי מדינות כרגע: צפון קוריאה ואיראן.
יואל נוה: אני מזכיר שלגבי איראן יש לנו מענה מסוים בשני החוקים האחרים.
יואל נוה: עד כאן.
אבי דיכטר: תאמרי לפרוטוקול את שמך ותפקידך.
אסתי פלדמן: אני אסתי פלדמן מהלשכה המשפטית במשרד האוצר.
אסתי פלדמן: נמצאים איתי כאן גם כל החברים שנטלו חלק ביצירת החוק, וכול אחד בהמשך יוסיף משלו: הרשות לאיסור הלבנת הון ומימון טרור, משרד החוץ, משרד הביטחון ומשרד המשפטים כמובן.
אסתי פלדמן: אנחנו כאן, בחוק שלנו, מנסים לייצר, כמו שיואל אמר, איזו שהיא מסגרת שתאפשר לנו לעמוד בביקורת של ה-FATF, וזאת כדי לאפשר לנו לקלוט הכרזות של מועצת הביטחון ביחס לגורמים שמסייעים להפצת המימון של נשק להשמדה המונית במדינות צפון קוריאה ואיראן.
אסתי פלדמן: זה המסלול הראשון.
אסתי פלדמן: המסלול השני הוא אימוץ הכרזה שניתנה על-ידי גורם מוסמך במדינה אחרת, שם המסלול פחות אוטומטי ועדיין מופעל איזה שהוא שיקול דעת באיזו שהיא התייעצות פנימית עם שר הביטחון ושר החוץ.
אסתי פלדמן: אבל גם שם אנחנו נסמכים על ההמלצות של מדינה זרה.
אסתי פלדמן: אתם רוצים שאתחיל לקרוא?
אבי דיכטר: לפני ההקראה, אנחנו מבקשים לשמוע התייחסויות עקרוניות, אם יש למי מהאנשים שנמצאים כאן.
אבי דיכטר: לאחר מכן נשמע שאלות של חברי הכנסת שנמצאים כאן.
אבי דיכטר: רק אז, אם התנאים יבשילו, נעבור להקראה.
אסתי פלדמן: אני פשוט יודעת שזה יעלה על-ידי היועצת המשפטית לוועדה: היחס בין החוק הזה לחוק של איראן.
אסתי פלדמן: יש לנו את חוק המאבק בתכנית הגרעין של איראן משנת 2012, שבו היו שלושה מסלולים, בעצם, כדי לייצר הכרזות לגבי גורמים כאלה או גורמים שמקיימים קשר עסקי עם איראן:
אסתי פלדמן: המסלול הראשון היה אימוץ הכרזות של מועצת הביטחון ביחס לגורמים כאלה, הכרזות שמנויות בתוספת; אימוץ הכרזות שהכריזה מדינה זרה; ואימוץ עצמי, כלומר על בסיס מידע פנימי של גופי הביטחון או גופים כלכליים כאלה ואחרים.
אסתי פלדמן: מה שאנחנו עשינו הוא שלקחנו את שני המסלולים הראשונים והפכנו אותם לחוק מסגרת ביחס, כרגע, לצפון קוריאה ולאיראן, אבל התוספת יכולה להשתנות ולהתרחב לפי הצורך.
אסתי פלדמן: אז היום יש לנו שני חוקים: אחד הוא חוק מסגרת שזה החוק שאנחנו רוצים להביא לפניכם, שמדבר על אימוץ אוטומטי של הכרזות מועצת הביטחון ואימוץ של הכרזות גורם מוסמך במדינה זרה, ויישאר החוק של איראן רק ביחס לאיראן ורק במסלול הפנימי, כלומר ועדת שרים, ועדה מייעצת, מטה סנקציות, לפי מידע פנימי, מידע שיגיע מגורמי הביטחון ומכול גורם אחר, כשמדינת ישראל מכריזה באופן עצמאי.
אסתי פלדמן: בעצם, זה הסדר.
אסתי פלדמן: היחס בין שני החוקים האלה – כל דבר שנוגע לגורם איראני שיהיה במסלול של מועצת הביטחון ומדינה זרה יהיה בחוק המסגרת, וכל דבר שיהיה הכרזה עצמית רק לגבי איראן ולא לגבי צפון קוריאה או כל מדינה אחרת יהיה בחוק של איראן.
אסתי פלדמן: זה מבחינת הסדר ומבחינת המסגרת.
אסתי פלדמן: לגבי הדחיפות בחקיקת החוק, אני מניחה שנציגות הרשות לאיסור הלבנת הון יכולות להרחיב.
אסתי פלדמן: אנחנו ממש עומדים בפתח הגעתם של נציגי ה-FATF לישראל, שם אנחנו ניבחן גם בתשתית החוקית שלנו, אם יש לנו תשתית כזו, וגם האם היא מיושמת והאם עשינו בה שימוש.
אסתי פלדמן: לכן אנחנו נצטרך לעמוד ולהראות גם את שני הפנים של המאמצים שלנו.
אסתי פלדמן: כמובן שמדינת ישראל לא רוצה להיתפס בארנה הבין-לאומית כמי שלא מספיק נלחמת בהלבנת הון ובמימון טרור.
אבי דיכטר: מתי זה עבר בקריאה ראשונה?
אסתי פלדמן: אני חושבת שלפני כחודש.
איילת לוי-נחום: ב-22 בינואר.
אסתי פלדמן: כמעט בדיוק חודש.
אסתי פלדמן: כן.
חיים אסרף: אני חיים אסרף, סגן ראש האגף האסטרטגי במשרד החוץ.
חיים אסרף: אני רוצה להגיד כמה מילים מההיבט המדיני והביטחוני בתמיכה בחוק הזה.
חיים אסרף: יש פה אינטרס ביטחוני ומדיני מאוד מאוד חשוב לנו, כמדינת ישראל, כי אנחנו, במידה רבה, נסמכים, בחלק ממדיניות החוץ שלנו, על שורה של סנקציות ומגבלות ודזיגנציות שמוטלות על מדינות סוררות בעיקר איראן וצפון קוריאה, ולכן ראוי שאנחנו נקיים בעצמנו את אותם דברים שאנחנו דורשים מהקהילה הבין-לאומית לקיים.
חיים אסרף: זה דבר אחד.
חיים אסרף: הדבר נכון בייחוד-בייחוד לגבי איראן, אבל לא רק לגבי איראן.
חיים אסרף: אנחנו מקבלים על צפון קוריאה, חדשות לבקרים, בקשה מהאמריקאים, שעבורם זה גבוה בסדר-היום, וזה הכלי המרכזי שבו הם מנסים לפתור את הבעיה הזאת.
חיים אסרף: אם הם יצליחו או לא, זו שאלה אחרת.
חיים אסרף: זה הכלי הפונקציונאלי עם ניסיון להכניע את המשטר בצפון קוריאה בעיקר באמצעים כלכליים, ועוד ארוכה הדרך; רק בימים האחרונים הם הלכו צעד נוסף בכיוון הזה, והנשיא טראמפ חתם על סנציות ודזיגנציות נוספות.
חיים אסרף: צריך גם להגיד שחלק גדול מהסנקציות האלה הן תחת פרק 7 של מועצת הביטחון, ולכן זה פרק שמחייב את כל המדינות, ולכאורה, באופן אוטומטי, הוא אמור להיכנס לתוך ספר החוקים של כל מדינה ומדינה, ובכך אנחנו, למעשה, אולי משלימים איזה שהוא פער או יוצרים איזה כלי שמאפשר לנו להשתמש או להיות יותר יעילים וטובים במדיניות החוץ.
חיים אסרף: עד כאן.
בן עמי: אני קרן שחר, מנהלת מחלקת אמנות במשרד החוץ, ואני עומדת בראש פרויקט יישום סנקציות מועצת הביטחון בישראל.
בן עמי: בנוסף לדברים של חיים, חשוב לנו לציין שגם מבחינה משפטית, כפי שחיים הזכיר, בעצם, מועצת הביטחון מטילה סנקציות על-פי פרק 7.
בן עמי: פרק 7 הוא פרק מחייב, שכול המדינות מחויבות בו מעצם היותן חברות באו"ם, בארגון האומות המאוחדות.
בן עמי: בחלק מהמדינות זה נכנס אוטומטית לחקיקה,, ובחלק – לא.
בן עמי: אצלנו – לא.
בן עמי: לכן חשובה מאוד החקיקה.
בן עמי: רק כדי למקם אותה במסגרת כל מפת הסנקציות הקיימת, גם על צפון קוריאה וגם בכלל, מועצת הביטחון הטילה סנקציות רבות ומגוונות על צפון קוריאה.
בן עמי: הן כוללות מגבלות תנועה, מגבלות סחר, סנקציות בנושא תחבורה, סחר במוצרי יוקרה וממש מגוון רחב.
בן עמי: במסגרת הפרויקט שמוודא את היישום של מדינת ישראל את הסנקציות הללו, אנחנו עוברים נושא נושא שמוטלות עליו סנקציות ובודקים את אופן היישום ומנסים לשפר את זה.
בן עמי: נושא הסנקציות הכלכליות על צפון קוריאה, באופן כללי אבל במיוחד על צפון קוריאה, כולל הקפאת נכסים וסנקציות כלכליות נוספת.
בן עמי: זה לא היה מכוסה מספיק טוב, והחוק הזה, בעצם, בא, בנוסף לעניין של FATF, לסגור פער שהיינו חייבים לסגור אותו כבר לפני זמן רב.
בן עמי: תודה.
אבי דיכטר: מי הם נציגי משרד הביטחון?
רם רביב: רם רביב.
רם רביב: אני חושב שאין לי יותר מידי מה להוסיף לדברי האוצר והחוץ.
רם רביב: אנחנו מכירים בתועלות שמציגים משרדי האוצר והחוץ ותומכים בהן.
אבי דיכטר: איך זה שהצעת חוק כזו ניזומה במשרד האוצר ולא במשרד החוץ?
אסתי פלדמן: בגלל שמדובר בסנקציות כלכליות.
בן עמי: דובר בהתחלה, בעצם, במשרד החוץ.
אסתי פלדמן: היוזמה הפנים-משרדית התחילה - - -
אבי דיכטר: אני רוצה להבין, כי תכף נגיע להקראה, ובהקראה יש סוגיה שבה השר הממונה הוא שר האוצר - - -
יואל נוה: שר האוצר הוא השר הממונה על פקודת הסחר עם האויב וגם על חוק המאבק בגרעין באיראן.
אסתי פלדמן: וגם על החוק עם איראן.
אבי דיכטר: זה יחייב הבהרות.
אבי דיכטר: אני שאלתי את השאלה, בשביל לקבל קצת - - -
יואל נוה: מי שאחראי במדינת ישראל על כל נושא סנקציות כלכליות או חרמות כלכליים בהקשרים האלה הוא דווקא שר האוצר.
יואל נוה: זה החוק.
חיים אסרף: צריך להגיד שסנקציות ודזיגנציות הן כלי מדיני מהמדרגה הראשונה שנעשה בו שימוש.
חיים אסרף: ראינו את זה מול איראן במשך שנים רבות, כולל גם היום.
חיים אסרף: אנחנו רואים את זה מול צפון קוריאה, כמו שאמרתי.
חיים אסרף: לכן, למרות שזה כלי מדיני, היכולת גם לאכוף אותו וגם לבצע אותו היא ברשות הגורמים המקצועיים במשרד האוצר – - -
קריאה: הסנקציות הכלכליות.
חיים אסרף: - - סנקציות כלכליות כמובן שהן הסנקציות הכבדות והמשמעותיות – ולכן למרות שזה נושא שהוא מאוד מדיני ושעוסק בתחום מאוד ספציפי של מניעת פרוליפרציה של נשק השמדה המונית או של אמצעים לנשיאתו, החיבור הזה הוא חיבור, כמו בהרבה מובנים, שעובד יותר ממשרד אחד: משרד הביטחון, אנחנו, משרד האוצר.
יואל נוה: אגב, גם בעולם זה מקובל.
יואל נוה: אם אתה מסתכל על מי שאחראי על זה בארצות-הברית, זה ה-treasury האמריקאי.
יואל נוה: הוא אחראי על כל נושא הסנקציות הכלכליות בארצות-הברית.
אבי דיכטר: איך אומרים הגששים?
אבי דיכטר: אנחנו רוחשים כבוד לארצות-הברית – בכלל מה שקשור בארצות-הברית אנחנו רוכשים.
אבי דיכטר: רביב, סיימת?
רם רביב: סיימתי.
רם רביב: תודה.
מיה לדרמן: יש פה גם ייעוץ וחקיקה.
מיה לדרמן: אני היועצת המשפטית של הרשות לאיסור הלבנת הון.
מיה לדרמן: אני רוצה להוסיף רק עוד שתי נקודות.
מיה לדרמן: אחת היא לעניין החשיבות.
מיה לדרמן: בעצם, כמו שנאמר, מדינת ישראל נמצאת בהליך ביקורת.
מיה לדרמן: מעריכים מטעם הארגון יגיעו לפה בתחילת מרץ וישהו פה כמעט עד סוף מרץ.
מיה לדרמן: בעצם, מה שהם בוחנים הוא האם מדינת ישראל מיישמת את כל מה שכל המדינות בעולם צריכות ליישם.
מיה לדרמן: ההשלכה של ביקורת שלילית, מעבר לזה שלא נוכל להצטרף לארגון – אנחנו נמצאים בהליכי הצטרפות – היא שאם אנחנו לא נעמוד בסטנדרטים, מדינת ישראל נכנסת לסוג של רשימה שחורה של מדינות שלא משתפות פעולה עם המאבק העולמי בהלבנת טרור, מימון טרור ומימון פרוליפרציה.
מיה לדרמן: יש לזה השלכות מעבר למוניטין של המדינה, כי, בעצם, אנחנו רוצים להיות מדינה שנמצאת בקו אחד, אם לא המובילים בתחומים האלה.
מיה לדרמן: יש לזה גם השלכות מאוד משמעותיות.
מיה לדרמן: עצם הימצאות המדינה ברשימה שחורה זה אומר שגופים פיננסיים פה, בישראל, יתקשו לעבוד מול מקבילים אליהם בחו"ל, כך שיש לזה חשיבות מאד משמעותית גם בפן הכלכלי.
מיה לדרמן: מבחינת הדחיפות, הביקורת – לפי כללי הפרוצדורה, הם מאוד ברורים ומאוד נוקשים.
מיה לדרמן: כל מה שלא יעבור ויהיה בתוקף עד ה-22 במרץ בעצם לא נחשב לנו.
מיה לדרמן: לכן, הבהילות הגדולה שהייתה.
מיה לדרמן: היה חשוב לנו גם להבהיר את החלטת הממשלה, שמעבר להליך החקיקה, שהחוק צריך להיכנס לתוקף, בעצם, מדינת ישראל צריכה לאמץ את ההכרזות שלא אימצנו.
מיה לדרמן: מכוח פקודת המסחר עם האויב, שר האוצר הוציא צו שאימץ חלק מההכרזות שהיו באותה תקופה, וזה היה ב-2011, ומאז מדינת ישראל לא אימצה שום סנקציה של האו"ם לא לגבי איראן ולא לגבי צפון קוריאה.
מיה לדרמן: מן הסתם, אתה יכול להבין את ההשלכות הקשות שיש לאמירה של ארגון בין-לאומי שמדינת ישראל לא יישמה ולא אימצה את הסנקציות האלה.
מיה לדרמן: לכן, גם במסגרת ההצעה, אנחנו מבקשים לעשות איזה שהוא תיקון בהוראות מעבר כדי שעם חקיקת החוק אנחנו נוכל לאמץ אחורה את כל אותן הכרזות שלא אומצו.
אבי דיכטר: מי זה מייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים?
לימור תוסייה כהן: אני.
לימור תוסייה כהן: אני לימור תוסייה כהן מייעוץ וחקיקה.
לימור תוסייה כהן: האמת היא שאין לי מה להוסיף.
לימור תוסייה כהן: ניתנה פה סקירה די מקיפה גם של הצורך וגם של התכליות.
לימור תוסייה כהן: אין לי מה להוסיף בשלב הזה.
לימור תוסייה כהן: תודה.
אבי דיכטר: בגיבוש נוסח החוק אחרי קריאה ראשונה אתם הגעתם להסכמה ביניכם או שיש מחלוקת שעדיין לא נפתרו?
אסתי פלדמן: למה אחרי קריאה ראשונה?
אסתי פלדמן: לוועדת שרים הבאנו נוסח.
אבי דיכטר: אחרי קריאה ראשונה.
אבי דיכטר: יש שאלות לחבר הכנסת אלי אלאלוף?
אלי אלאלוף: למה אנחנו מתעסקים עם צפון קוריאה?
אבי דיכטר: צפון קוריאה – בסדר.
אלי אלאלוף: צפון קוריאה – זה טוב, זה שלג.
אלי אלאלוף: ..
חיים אסרף: אני יכול לענות.
אלי אלאלוף: למה?
חיים אסרף: זה מכמה טעמים.
חיים אסרף: הטעם הראשון הוא שצפון קוריאה היא המדינה הבעייתית ביותר בעולם בכול מה שקשור בהפצה של נשק להשמדה המונית.
חיים אסרף: בין היתר, היא הפיצה למדינות במרחב בעבר, ויכול להיות שהיא גם מפיצה כיום.
חיים אסרף: לכן זה מאוד חשוב.
חיים אסרף: זה פן אחד.
פן אחר זה: אני חושב שיש גם אמירה ערכית שאנחנו נגד מדינות כאלה שפועלות בניגוד לחוק הבין-לאומית ולנורמה ועושות דברים שהחוק הבין-לאומי לא מאפשר כמו הפצה של נשק השמדה המונית, שבסוף, בהיעדר יכולת לשלוט ולמנוע הפצה שלו, אתה תגיע לכאוס מאוד גדול.
פן אחר זה: לכן, גם ההיבט הערכי – אנחנו חושבים שזה מאוד נכון.
אלי אלאלוף: אין מדינה אחרת בעולם שמספקת נשק השמדה המונית?
חיים אסרף: אין כמעט מדינות שעושות פרוליפרציה של נשק השמדה המונית.
חיים אסרף: צפון קוריאה היא מספר אחד ברשימה בפער גדול אחרי אחרות.
חיים אסרף: יש דברים שיכול להיות שקורים ואנחנו לא לגמרי בטוחים בהם, אבל רשימת החשודים מאוד-מאוד קצרה והעולם המדיני פיתח כלים מאוד-מאוד חזקים כדי להתמודד עם מצב כזה שבו אתה לא מאפשר לנשק השמדה המונית לקבל תפוצה נרחבת.
חיים אסרף: זה בעיקר נכון לתחום הגרעיני, אבל זה נכון גם לתחום הביולוגי והכימי.
חיים אסרף: אתה יכול להגיד שבסוריה משתמשים בנשק כימי – נכון.
חיים אסרף: עדיין הרצון למנוע את ההפצה שלו ולמנוע מזה שמשטר אסד יקבל נשק כימי או ישתמש בנשק כימי בצורה יותר גורפת קיים, וככול שהמשטרים האלה יותר חזקים כך היכולת להשתמש היא יותר קטנה.
יואל נוה: בסוף צריך להבין שאנחנו מנסים להתאים את החקיקה הישראלית לסטנדרט הבין-לאומי.
יואל נוה: הדבר הראשון שנמצא פה בסדר העדיפויות זה אימוץ החלטות של מועצת הביטחון.
יואל נוה: יש גם אפשרות לאמץ החלטות של מדינות אחרות, אבל קודם כל יש פה אימוץ אוטומטי, ותראו בהמשך, של הכרזות של מועצת הביטחון.
יואל נוה: הכרזה שבוצעה על-ידי מועצת הביטחון, יש לה הסכמה רחבה בעולם, ועד היום אין בישראל מנגנון שמאפשר לנו, בעצם, לאמץ את ההכרזות האלה.
יואל נוה: המדינות שכרגע בתוספת הן איראן וצפון קוריאה.
יואל נוה: הוסבר למה צפון קוריאה בתוך הרשימה.
יואל נוה: ככול שיהיה צורך לשנות את התוספת הזאת, את הרשימה הזאת, אפשר יהיה לעשות את זה.
בן עמי: אם יורשה רק להוסיף, אי-אימוץ הסנקציות הללו יכול לחשוף גופים ישראליים שלא יהיה להם בסיס משפטי, למשל להקפיא נכסים של גורמים שנמצאים ברשימה השחורה של החלטת הסנקציות של צפון קוריאה; זה יכול לחשוף אותם להשתלבות ברשימה השחורה בעצמם.
בן עמי: זאת אומרת, הם יכולים להיות מושחרים מעצם העובדה שהם יסייעו לצפון קוריאה גם בלי להתכוון, אלא פשוט משום שיש רשימה שחורה של גורמים שאסור לסחור אותם, שצריך להקפיא את נכסיהם, והחוק הזה יאפשר להם לעשות את זה.
בן עמי: למשל: הבנקים הישראליים.
איילת לוי-נחום: זה לגבי צפון קוריאה.
איילת לוי-נחום: לגבי איראן, יש מנגנון.
בן עמי: נשאלנו לגבי צפון קוריאה, ולכן אני רק משלימה את זה.
אלי אלאלוף: איראן – זה נראה נורמלי...
אבי דיכטר: צפון קוריאה זה גם נראה נורמלי, אלא שהם סיפחו לסורים את הכור שמישהו הפציץ בזמנו.
קריאה: נעלם.
קריאה: לפי מקורות זרים.
אבי דיכטר: יש שאלות או הערות לצוות הוועדה?
איילת לוי-נחום: הערה אחת שציינה אסתי, שהקדימה אותי ובצדק – אנחנו הערנו הערה מרכזית אחת בישיבות המקדימות שערכנו, אדוני היושב-ראש, לגבי מה שחשבנו שנחזה ככפילות לגבי חוק המאבק בתכנית הגרעין של איראן.
איילת לוי-נחום: אני מקבלת את ההסבר שאסתי הציגה פה, שהמסלול בחוק המאבק בתכנית הגרעין של איראן הוא מסלול פנים-מדינתי שם ההכרזה מתבצעת על-ידי ועדת שרים וכול המנגנון שם, כשכאן אנחנו מדברים על מנגנון שהוא מהיר יותר לגבי הכרזות של מועצת הביטחון או גורמים מוסמכים אחרים.
איילת לוי-נחום: זה חלק מהדרישות הבין-לאומיות, כך שההסבר הזה מניח את הדעת, נאמר כך.
איילת לוי-נחום: זהו.
איילת לוי-נחום: אני מציעה שנתחיל אולי.
אבי דיכטר: אם אין יותר הערות או השלמות, אנחנו עוברים להקראה.
אבי דיכטר: לגבי ההגדרה הזאת, אני רוצה לוודא עם משרד החוץ ומשרד הביטחון שהגדרת השר הרלוונטי כשר האוצר מקובלת עליכם.
בן עמי: כן.
בן עמי: היא מקובלת עלינו.
בן עמי: במקומות שהיינו צריכים ליצור התייעצות זה נמצא.
קריאה: אנחנו נגיע לזה.
איילת לוי-נחום: אנחנו עוברים לפרק ב'.
איילת לוי-נחום: בכלל, לאורך כל החקיקה יש מנגנונים ששאובים מחוק המאבק בתכנית הגרעין של איראן גם ביחס להמלצה של מטה הסנקציות בנושא הזה.
אבי דיכטר: אז מהי ההמלצה שלך?
איילת לוי-נחום: "עמדת מטה הסנקציות" במקום "עמדת ראש מטה הסנקציות".
איילת לוי-נחום: לא צריך שזה יהיה עמדת ראש מטה הסנקציות.
איילת לוי-נחום: זה מקובל עליכם?
איילת לוי-נחום: זה תיקון שהוא בעיקרו טכני.
אני בסעיף 3: סיימנו את פרק ב'.
אני בסעיף 3: אדוני היו"ר, אם אפשר יש לי רק שתי שאלות.
אני בסעיף 3: לגבי הפרסום, אני מתייחסת לחלקים הראשונים, כשנאמר כאן שהפרסום ייעשה בשפה האנגלית.
אני בסעיף 3: בחוק המאבק בתכנית הגרעין של איראן הפרסום בשפות נערך גם בשפות נוספות.
אני בסעיף 3: השאלה היא האם יש צורך בזה.
יפעת שוורץ טרבולוס: אני יפעת טרובולוס ממשרד המשפטים, ייעוץ וחקיקה.
יפעת שוורץ טרבולוס: אולי אני אענה.
יפעת שוורץ טרבולוס: העיקרון המנחה פה בחוק הוא שהאימוץ צריך להיות ללא דיחוי, כש"ללא דיחוי" צריך להיות תוך כמה שעות.
יפעת שוורץ טרבולוס: הגענו לאיזו שהיא פשרה שתוך 24 שעות הפרסום באתר האינטרנט של משרד האוצר יכול לספק את המענה.
יפעת שוורץ טרבולוס: אגב, בהקשר הזה, יותר מ-24 שעות או בטח יותר מ-48 שעות, אנחנו כבר לא עומדים בדרישות הבין-לאומיות.
יפעת שוורץ טרבולוס: מבחינת הפרסום המיידי באתר משרד האוצר, חשבנו לנכון שבעצם מה שמדויק זה התכתיב הלטיני של השם, כי מה שבמועצת הביטחון מתפרסם זה השם של אותו גורם הצפון קוריאני עם איזה שהוא תכתיב לטיני וכול ה-aliases שלו, השמות האחרים שהוא נודע בהם, בין אם זה שם פרטי ובין אם זו ישות.
יפעת שוורץ טרבולוס: בעצם, מה שייעשה באתר של משרד האוצר תוך 24 שעות הוא שעתוק של מה שכתוב באתר מועצת הביטחון.
יפעת שוורץ טרבולוס: זו הדרך הכי נכונה למנוע מצגי שווא כלשהם.
יפעת שוורץ טרבולוס: תוך 14 יום, כשהדבר יפורסם ברשומות, כבר אפשר לחשוב על דרכים יותר נכונות להעביר את השמות האלה לעברית ואולי לערבית, אם יהיה בזה צורך – מה שייקבע בתקנות.
איילת לוי-נחום: אתם מתכוונים לקבוע את זה בתקנות?
איילת לוי-נחום: את עניין המיידיות הבנתי – מהפרסום באנגלית.