GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמיר ידעי: בהקשר של התפיסה ושל כתיבת המענה לתרחיש הייחוס, בסך הכל הכללי אנחנו עם 30% מהרשויות שכבר המענה נכתב ויש טיפול מיוחד באוכלוסייה או בישובים הערבים ששם משרד הפנים שכר חברות אזרחיות שעוזרות להם לגבש את המענה, עד כה נרשמו 46 ו-39 נמצאים בתהליך שאני מקווה ש- - -
עיסאווי פריג': מה זה הטיפול המיוחד?
תמיר ידעי: לרשום תפיסה מבצעית שחלקה קשור באיום הייחוס, חלק קשור בממשקים עם משרדי ממשלה, פיקוד העורף וכולי, צריך ידע ייחודי.
תמיר ידעי: משרד הפנים נותן את הכלי הזה עבור הרשות שיעזור לה לרשום את התפיסה הזו.
תמיר ידעי: אימונים והכשרות – אני אגע פה בארבעה נושאים, אחד זה מודל האימונים, הדבר השני זה בהכשרות הייעודיות, שני הדברים האחרונים קשור למינהלת אימוני הרשויות והסימולטור של פיקוד העורף.
תמיר ידעי: אז ראשית לגבי המודל, מכיוון שיש 255 רשויות ועוד שתי רשויות תעשייתיות, פיצלנו או עשינו מודל שבסופו של דבר מביא לכדי שיכלול שני דברים: אחד זה את רמת האיום על המודל וכמות התושבים.
תמיר ידעי: אנחנו פיצלנו את זה לשתי קבוצות, רשויות שהן מעל 40,000 תושבים מאוימות וכאלה שהן פחות מאוימות ומתחת ל-40,000 ואנחנו עושים להן מתכונת אימון שונה.
תמיר ידעי: מתכונת האימון הראשונה מדברת על שנה אימון מלא, שנה שניה אימון מלא ושנה שלישית זה ביקורת והשתלבות בתרגיל העורף הלאומי, זה עבור המאוימות יותר, ועבור המאוימות פחות, תרגיל רשותי מלא פעם אחת בשנה הראשונה, בשנה שניה חד יומי לצורך העניין אימון מפקדה או מפקדות, והחלק האחרון קשור, בשנה שהם עושים ביקורת, בנוסף בנינו מינהלת שבנויה לא על אנשי צבא אלא על אנשים אזרחיים שכולם אקסים, אקס מנכ"ל עיר, אקס יחסי ציבור או לא משנה כרגע, בהתאם למכלולים השונים ברשות, ובסך הכל זה עובד טוב.
תמיר ידעי: השנה זה נכנס וזה בינתיים מוכיח את עצמו בצורה טובה מאוד.
תמיר ידעי: צריך לומר שהאימון הוא מרמת הפרט, מאותו בעל מקצוע לצורך העניין ועד רמת הרשות המקומית כולה.
תמיר ידעי: לגבי הסימולטור, לפיקוד העורף יש סימולטור שאנחנו מביאים את הרשויות להתאמן בו.
תמיר ידעי: האחרונה שעשתה אימון זו רהט, שבאה, עשתה אימון טוב מאוד, מלא, צריך לומר פה מילה טובה.
תמיר ידעי: אנחנו משדרגים אותו השנה באופן שהוא יוכל לדמות טוב יותר את מצב האמת, לתרגל טוב גם צוותים שכאילו יוצאים לשטח בעזרת טכנולוגיה מתקדמת ונוכל לתעל ולתחקר את האימון בצורה טובה יותר.
תמיר ידעי: עד כה 65 רשויות עשו את האימון ו-20 נוספות מתוכננות עוד השנה לעשות את האימון.
תמיר ידעי: מילה לגבי הכשרות.
תמיר ידעי: קודם כל בעיני זה המפתח ליכולת שלהן לתפקד בחירום בצורה טובה.
תמיר ידעי: צריך לומר שמצד ימין מופיעות כל ההכשרות שאנחנו עושים.
תמיר ידעי: השלוש התחתונות זה כאלה שפתחנו אותן רק השנה, אבל הארבע העליונות, מנכ"לים, אוכלוסייה, חינוך ומידע לציבור זה פועל כבר שנה שלישית לדעתי, ובסך הכל הכללי גם יש היענות וגם מרבית האנשים מוכשרים ואנחנו עכשיו ברמה שהתחלנו כבר להיות מסוגלים לקיים מעקב אחר מי מוכשר באיזו רשות ובעצם נעשית תכנית הכשרה שבסופו של היום האנשים שעושים בתפקידים לחירום יהיו האנשים שמוכשרים.
תמיר ידעי: לגבי הכשרה של מה שאנחנו קוראים מענה מבצעי ראשוני, השנה עשינו פרויקט שנקרא פרויקט אורי שמכשיר תלמידי כיתות י' לחילוץ ראשוני, בסך הכל פרויקט מבורך עם תוצאות טובות מאוד שקשורות גם בחירום אבל גם בדברים שאינם קשורים בחירום.
תמיר ידעי: הכשרנו עד כה 60,000 תלמידים בשנת הלימודים האחרונה ואני מקווה שלדבר הזה יהיה המשך בשנה הבאה.
אבי נעים: תגיד שאין תקציב לשנה הבאה.
תמיר ידעי: אנחנו עובדים שיהיה, כרגע צודק.
איילת נחמיאס ורבין: בשביל זה אנחנו פה.
אבי דיכטר: מה זאת אומרת אין תקציב לשנה הבאה?
אבי דיכטר: 2019?
אבי נעים: כרגע אין פתרון לתלמידים בשנת הלימודים הבאה, תלמידי כיתות י'.
אבי נעים: כל הפרויקט המבורך שבוצע השנה.
תמיר ידעי: אנחנו הכשרנו השנה 60,000 תלמידים.
תמיר ידעי: זה פרויקט מצוין שאגב מלווה גם במחקר של אוניברסיטת תל אביב, מוכיח דברים שבאמת לא התכוונו אליהם, ובאופן באמת יוצא דופן מהמסוגלות של האנשים, מעורבות חברתית, מגזרים לעומת תלמידים, בנים-בנות, באמת פרויקט נפלא.
תמיר ידעי: בשנה הבאה אנחנו קצת עם קשיי תקציב או עם קשיי תקציב, אנחנו מנסים לארגן שיתוף פעולה עם משרד החינוך.
איילת נחמיאס ורבין: מי תיקצב את זה עד עכשיו?
תמיר ידעי: מי שתקצב את זה עד עכשיו זה משרד הביטחון רח"ל.
איילת נחמיאס ורבין: בלבד?
תמיר ידעי: בלבד.
תמיר ידעי: אנחנו עכשיו מנסים לעשות ג'וינט בינינו לבין רח"ל לבין משרד החינוך ואני מקווה שנצליח.
עמיר פרץ: מה העלות של זה?
תמיר ידעי: העלות, אנחנו מדברים על משהו באזור ה-12-13 מיליון שקל בשנה.
איילת נחמיאס ורבין: ל-60,000 תלמידים.
אבי נעים: כן.
עמיר פרץ: תנו לו להתקדם.
מרדכי יוגב: תמיר היה גם תקצוב למכלול ישיבות ההסדר שיעורי א' וב' שיהיו בתוך העניין מגויסים.
מרדכי יוגב: איפה זה עומד, אתה יודע?
תמיר ידעי: אני לא בקיא כדי לומר לך את זה.
תמיר ידעי: אני מוכן לבדוק, עד שנצא מהישיבה בטח תהיה תשובה.
תמיר ידעי: לגבי הכשרות סער שזה הצוותים של הרשויות המקומיות, סך הכל הכשרנו במהלך השנה כ-3,000 איש וזה תהליך שהוא די קבוע והוא קורה באופן סדור.
תמיר ידעי: מבחינת כל מה שקשור למרכיבי המידע לציבור או הדרכת ציבור, יש פה מספר תכניות שעובדות במקביל.
תמיר ידעי: כל מה שקשור לתכנית הרב גילאית שמתרחשת במערכת החינוך איתנו, בסך הכל המספרים פה מונחים לפניכם, זה השלב הראשון, כיתות י', לאחר מכן יש פה הדרכת מבוגרים והדרכה של מפעלים חיוניים, בסך הכל פועל על פי מה שאנחנו עושים בצורה סדורה, לגבי האתר של הרשות, אתר החירום הרשותי, אנחנו לצורך העניין פיתחנו את האתר הזה ועכשיו אנחנו מנגישים אותו לרשויות, 12 ביצעו כבר הטמעה, 17 נמצאות בתהליך, עוד 34 אני מקווה שעד סוף השנה ישלימו את התהליך.
תמיר ידעי: בסך הכל זה מאפשר לנו לשים אצלם את המידע הדרוש והם יכולים גם להפעיל אותו בצורה עצמאית, והדבר השני זה לאפשר לנו לתקשר איתם בחירום ולתאם איתם את המסרים לציבור, בכל הקשור להסברה והנחיה של אוכלוסייה.
תמיר ידעי: בסך הכל אנחנו פועלים גם למול ראשי הרשויות בסדנאות עמידה מול מצלמה, גם ימי עיון לדוברים וכל מה שקשור בתכניות לחירום, זה מסודר אצלנו על פי התרחישים השונים גם דרום גם צפון וגם מערכה רב זירתית.
תמיר ידעי: גם במגזרים הסיפור הזה קיים, אנחנו פועלים גם במגזר החרדי גם במגזר הערבי, וההדרכות האלה והפעילות שקשורה בהסברה לציבור היא שווה בין כל האזרחים של המדינה.
תמיר ידעי: לגבי התרעה, אני רוצה לומר ככה: קודם כל הכשירות המבצעית שנבחנה לצערי רק בתקופה האחרונה עומדת כרגע על 99.
תמיר ידעי: 7% בודקים את זה ומתריעים את זה יום יום-שעה שעה.
תמיר ידעי: גם פה צריך לומר שני דברים, אחד שפועלים בשני ערוצים מרכזיים.
תמיר ידעי: היום אנחנו עם 254 אזורי התרעה, עד סוף שנה אנחנו נהיה באזור ה-2,000, כרגע 1,763 פוליגונים והם יאפשרו בסוף יכולת להתריע לשכונה, לישוב, בהתאמה למה שכרגע ממופה מול השלטון המקומי או מול הרשויות המקומיות ואנחנו עומדים כל העת ביחד עם חיל האוויר גם לטייב וגם לשפר את יכולת הדיוק של ההתרעה כדי שבסופו של דבר היכולת הסלקטיבית הזאת תפגוש גם יכולת שממוקדת יותר של מתן פוליגון.
תמיר ידעי: החלק השני קשור להפצת ההתרעה, שפה בסך הכל הכללי מבחינת צופרים אנחנו בסדר גמור, יש פה ושם פערים שמנוהלים כל הזמן, אבל בגדול אני יכול לומר שזה כמעט ללא פערים, והיכן שיש הם מטופלים.
תמיר ידעי: אנחנו מפתחים או בשלבי פיתוח - - -
סיון יחיאלי: אנחנו מקבלים את האמירה הזאת לגבי התרעה מסוימת.
סיון יחיאלי: לעומת זאת יש באזור 0-4 פערי התרעה ניכרים שצריך לטפל בהם והם ידועים ואני לא צריך לדבר עליהם כי הדיון פתוח, אבל צריך לטפל בהם.
עמיר פרץ: ניתן לכם הזדמנות, תנו להשלים את המצגת.
עמיר פרץ: גם כך הוא חרג מהזמן שהוקצב לו אבל אנחנו שומעים דברים מעניינים אז אנחנו מאפשרים.
תמיר ידעי: בנוסף, כל מה שקשור להפצה, יש פה את כל המגוון, רדיו, טלוויזיה, אינטרנט וכמובן האפליקציה של פיקוד העורף.
תמיר ידעי: הסוגיה המעניינת ביותר מיגון, לפני כן אני רוצה לומר חמישה דברים בבסיס.
תמיר ידעי: אחד – תראו, אי אפשר להתעלם מיחסי הגנה/התקפה שפותחו בשנים האחרונות על ידי צה"ל, בין אם זה רמת המודיעין, שניים - זה כל מה שקשור להגנה אקטיבית ושלוש- גם דבירם שקשורים ביכולת התמרון וההכרעה של צה"ל ופה צריך לשים את זה רגע כדבר שאנחנו לא עוסקים בו אבל צריך לומר אותו.
תמיר ידעי: הדבר השני שאני רוצה לומר, שכשאנחנו גם ממגנים וגם מציעים, אנחנו עושים את זה בהתאמה לאיום והדבר השלישי או שני הדברים האחרונים שאני רוצה לומר בעניין זה אחד שהיום נכון לשעות אלה, כשאנחנו בודקים את כל הארסנל בהקשר של יכולות שמופנות כנגד מדינת ישראל, 92% מהאמל"ח שמופנה כנגד מדינת ישראל, לו אנשים פועלים על פי הנחיות פיקוד העורף עכשיו, עם כל הפערים הקיימים, אם הם לא נפגעים באופן ישיר, אם יש פגיעה ישירה, הם לא צריכים להיפגע.
תמיר ידעי: זה לא שלא צריך לטפל בדבר הזה אבל כן צריך להגיד רגע, למסגר את זה במסגרת הנכונה.
תמיר ידעי: מבחינת התשתית הנורמטיבית שגם היא עולה פעם אחר פעם בהקשרי הבקרות שאנחנו עוברים מפעם לפעם, זאת התשתית החוקית.
תמיר ידעי: מי שאחראי על המיגון הפרטי זה הפרט, מי שאחראי על המיגון הציבורי זה הרשות המקומית.
עמיר פרץ: יש לכם ניתוח?
תמיר ידעי: של?
עמיר פרץ: של מה מצב ההגנה על הפרט, כמה בתים חשופים יש לנו, מה מצב ההגנות, אני לא רוצה שתיכנס לפרטים של תשתיות רגישות, אבל נניח תן לנו מספר.
עמיר פרץ: כמה משפחות בארץ שאין להן מיגון פרטי, חצי מיליון?
עמיר פרץ: 600,000?
אבי נעים: שליש מאוכלוסיית המדינה.
תמיר ידעי: קודם כל במגזר הפרטי יש פער של 28% שזה מתורגם אם אתה רוצה, 2.5 מיליון אזרחים.
עמיר פרץ: זה בעצם ה- - -
קריאה: לא שמענו את המספר, עוד פעם בבקשה.
עמיר פרץ: המספר, אתה מדבר על 2.5 מיליון אזרחים.
עמיר פרץ: כמה להערכתך ממוצע של נפשות במשפחה?
עמיר פרץ: כדי לעשות הערכה, זה חצי מיליון בתים בערך?
תמיר ידעי: לפי הלמ"ס זה 3.7 ממוצע.
עמיר פרץ: זאת אומרת שאתה מעריך שיש לנו כ-700,000 בתים שאינם עם מיגון פרטי.
תמיר ידעי: פלוס מינוס, כן.
תמיר ידעי: מיגון תקני.
עמיר פרץ: שנדע פעם אחת מה המספרים, על מה מדברים.
עמיר פרץ: 2.5 מיליון אזרחים, 700,000 בתים.
עיסאווי פריג': אבל זה לא כולל את הערבים.
תמיר ידעי: למה?
עמיר פרץ: לא, אין דבר כזה.
עיסאווי פריג': ה- - - שם ללא היתר וללא תכנית מתאר, אז לא נכנסים במכלול.
עמיר פרץ: לא לא, אין דבר כזה.
עמיר פרץ: מה זה לא כולל את הערבים?
עמיר פרץ: כולל את כולם.
עיסאווי פריג': כי אין תכניות מתאר אז זה לא נכלל ב- - -
עמיר פרץ: פיקוד העורף בודק בפועל, לא מתעסק עכשיו מה תכניות המתאר העתידיות.
עמיר פרץ: גם אם מישהו בבנייה בלתי חוקית, הוא עדיין משפחה שהיא בספירה.
עיסאווי פריג': זה היה אחד הנימוקים שלהם למה המיגון בחברה הערבית לא טוב, כי הבניה שם בלתי חוקית ובלי תכנית מתאר אז קשה להגיד.
עמיר פרץ: נתקדם בבקשה.
איל בן ראובן: תמיר, יש לך יכולת לתת לנו לגבי נושא הצפון, לגבי הזירה הצפונית איזו שהיא חלוקה?
תמיר ידעי: כן.
תמיר ידעי: בוא אבל רגע נשים את התמונה הכוללת, אחרי זה אם תרצה לצלול - - -
איל בן ראובן: תן לנו רק תשובה על זה כי זה חשוב ביחס לאיום.
תמיר ידעי: מקלטים ציבוריים, 27% מהם בכשירות נמוכה, שירותים חיוניים לאזרח בסך הכל שמתייחסים לבריאות, רווחה, חינוך, אז פה יש פער של 35% ותשתיות לאומיות מתוך 50 שנקבעו, אנחנו עם 10 שמיגנו, עוד 14 שנמצאים בתהליכי תכנון ובניה ויישארו בסופו של דבר עוד 26 - - -
עמיר פרץ: תשתיות לפי החלטת הממשלה נקבעו 105 לפי מיטב זכרוני.
עמיר פרץ: נכון ווה?
עמיר פרץ: לפי החלטת הממשלה קבעתם 105 תשתיות?
ווה צוק רם: 105, אבל 50 סימנו אותן לביצוע.
ווה צוק רם: שלב ראשון.
איילת נחמיאס ורבין: ו-40 טרם - - -
עמיר פרץ: בסדר, אבל אני עד היום ידעתי - - -
אלי רגב: 19 שהן עכשיו כבר עברנו את התכנון הסטטוטורי ונכנסנו לעבודה, ברגע שנגמור את הסבב הזה יהיו 29 ממוגנים.
עמיר פרץ: האלוף תמיר, כשאתה מציג את הנתונים האלה, הפערים של ה-27% למשל מקלטים ציבוריים, זה מספר כלל ארצי.
עמיר פרץ: כלומר יכול להיות שאם אני נכנס לתא שטח אני מגיע ל-50% בצפון.
אבי נעים: בני ברק 80% פערי מקלוט.
עמיר פרץ: בסדר, אנחנו תיכף נשאל וניתן לך גם הזדמנות.
עמיר פרץ: חברים, סליחה.
עמיר פרץ: יש לי המון כבוד לכל מי שנמצא כאן, אבל מה לעשות, אני מחויב פה לזמן ויש פה חברי כנסת שעוד ירצו להביע דעתם ונשתדל לתת לכמה שיותר נציגים, אבל בואו תנו לנו לסיים את הסקירה כדי שעל בסיס הסקירה הזאת יוכלו גם אחרים להתייחס.
עמיר פרץ: בבקשה תמיר.
תמיר ידעי: אני רוצה לומר מה אנחנו עושים בעניין של הפערים.
תמיר ידעי: מעבר למיפוי ובקרה שלא נרחיב על זה את המילים, מילה לגבי המקלוט הציבורי שאנחנו עוסקים בו לא מעט.
תמיר ידעי: קודם כל אנחנו מבצעים ביקורות במקלטים, לכן אנחנו גם ניתן את התשובות לכל מה שתרצו לשאול.
תמיר ידעי: דבר שני – ביחד עם משרד הפנים יש לנו וקטור קבוע של תקציב שהוא הולך לשיפוץ מקלטים.
תמיר ידעי: הדבר הנוסף, אנחנו בכל מה שקשור בצפון, אנחנו מכשירים את המקלטים לשהייה ארוכה, זה אומר שיהיו כאלה שיהיו, אצלנו כשירות טובה של מקלט הוא כזה שתהיה לו נעילה מרחוק, כזה שיהיה לו מזגן וכזה שיהיה לו Wi-Fi בפנים כדי שנוכל בעיקר לתקשר עם התושבים, ולגבי הפרויקטים שנמצאים עכשיו בביצוע, אז א.
תמיר ידעי: אנחנו עושים ברמת הגולן ממגנים את מוסדות החינוך, בדרום מוסדות החינוך 0-7 בוצע, 7-15 בשלבי סיום, כמובן כל מה שקשור לשיפוץ מרכזי הפעלה, דיברנו על זה קודם וגם הוקצה תקציב של 8 מיליון שקלים למיגון מרפאות אחודות, גם הוא בצפון.
איילת נחמיאס ורבין: על פי איזה - - -אתם - - -תוך כמה זמן זה מסודר?
גולן ואך: כל הפרויקטים מצד שמאל, או הסתיימו או בשלבי סיום.
מרדכי יוגב: מדוע רמת הגולן בקדימות ל-0-4 גבול לבנון?
תמיר ידעי: ההגיון היה, יצאו לזה לפני בערך שנה וחצי וההגיון היה שכל סוגיית הזליגות שהיו מרמת הגולן, צריך להגיד שזה גם מספרים אחרים ונמוכים ולכן בכסף קטן רצינו להוציא אותם מדיון בשגרת היום שלהם, לכן שם היה המיגון, שם נקבע למגן.
תמיר ידעי: נראה לי בסך הכל החלטה הגיונית.
תמיר ידעי: לפני שאני אגע בתכנית של ה-150 מיליון שקל, אני אומר שבהקשר של מיגון תשתיות לאומיות הסך הכל, אמרתי שכבר מוגנו עשרה, חמישה מהן בצופן וכרגע יש 19 מתקנים נוספים שגם הם בביצוע ברמה כזו או אחרת.
תמיר ידעי: לגבי התכנית של ה-150 מיליון - - -
עמיר פרץ: תשתדל להתמקד ברשויות.
עמיר פרץ: אנחנו היום בדיון רשויות, תשתדל להתמקד שם כי תשתיות חשמל ותשתיות רגישות אחרות זה לא הפורום, זה אנחנו נדון בנפרד כי אנחנו מקיימים הרי מול כל משרד ומשרד אנחנו קיימנו ונקיים בחינה של מה עושה כל משרד ומשרד.
תמיר ידעי: ביוזמה ושיתוף פעולה של שר הביטחון ושל שר האוצר הוקצו לנו 150 מיליון שקל שיועדו למיגון 0-20.
עמיר פרץ: כמה ביקשתם?
תמיר ידעי: אנחנו עוד לא ביקשנו, תיכף אני אגיד.
תמיר ידעי: בשקף הבא.
תמיר ידעי: אנחנו בנינו תכנית ביחד עם משרדי הממשלה השונים, ובסוף, אני אומר רגע את התוצר הסופי, בסוף האירוע הזה, המקלטים הציבוריים ב-0-4 יהיו ב-100% כשירות לשהייה ארוכה על פי מדיניות ההתגוננות שאנחנו חושבים שתהיה באותם זמנים כל השירותים החיוניים ומצבורי המיגון שחשבנו שנשים שם היו בכשירות של 100%.
תמיר ידעי: 4-9 קילומטר אותו דבר, מקלטים ציבוריים, בכלל, מ-0-20 הם יהיו בכשירות מלאה 100%.
תמיר ידעי: מוסדות החיוניים או השירותים החיוניים מ-4-9 יהיו 80%, 9-20 יהיו ברמה של 50% ואנחנו בטח בחלק מהמקומות שבהם לא ניתן לעשות שום פתרון מיגון אחר ולא קיים שם מיגון ציבורי אחר כמו בחלק מיישובי המגזר שקיימים שם, אנחנו מנסים לבדוק פרויקטים שדרכם יהיה אפשר להיכנס, למשל בונים בית ספר, נבנה את תת הקרקע כדי לשים מקלט ציבורי גדול, ופרויקטים של מיגון פזיר שתיארתי מקודם, זה מה שהתכנית הזאת תיתן ובסך הכל - - -
עמיר פרץ: כשאתה אומר שאתה עושה כשירות מקלטים, אתה מחשיב את מה שיש?
תמיר ידעי: ברור.
עמיר פרץ: זאת אומרת שיש מקלטים נניח שעל פי הדיווח של פיקוד העורף אינם מתאימים, אינם ראויים.
עמיר פרץ: בגלל עובי הקירות, בגלל מיקומים וכולי.
עמיר פרץ: השאלה אם יש כאלה מקלטים שאתם מוציאים מהארסנל שלכם, או - - -
תמיר ידעי: תראה, יש מספר בטל בשישים של מקלטים שהם אין מה להשקיע בהם וחבל על הזמן, זה מגיע עד אלי באישור שלי, אז מורידים אותו מהסד"כ ובדרך כלל גם בונים עליו משהו.
תמיר ידעי: שאר המקלטים וכל מה שהוצג פה שהוא בכשירות נמוכה, הוא בר שיפוץ.
תמיר ידעי: מה שהתכנית הזאת מביאה זה מ-0-20 כל המקלטים הקיימים היום יהיו בכשירות מלאה לשהייה ארוכה.
עמיר פרץ: עכשיו תן לנו פילוח.
תמיר ידעי: זה הפילוח.
עמיר פרץ: לא, לא תקציר.
עמיר פרץ: פילוח מבחינת פערי המקלוט האלה שאתה מדבר עליהם.
עמיר פרץ: אני לא מדבר על הממ"דים שאליהם ניכנס בסוף, אבל פערי מקלוט שאתה מפלח בארץ, איפה ה-35% האלה מרוכזים?
עמיר פרץ: האם רובם בצפון?
עמיר פרץ: פתאום יסתבר לנו שבצפון זה 60%.
עמיר פרץ: יקרה לנו מה שקורה לאיש שטבע בבריכה של 20 סנטימטר עומק ממוצע.
תמיר ידעי: השקף בדרך אליך.
קריאה: יש התייחסות למקלטים בבתי ספר?
קריאה: כי הם חלק מתוך - - -
עמיר פרץ: הכל.
קריאה: לא שמעתי מילה בנושא.
עמיר פרץ: סליחה, עם כל הכבוד, נא להמתין.
תמיר ידעי: אם רוצים את התמונה הספציפית צפון, אז להלן התמונה.
תמיר ידעי: זה מחולק, אתם רואים, 4 קילומטר, 9 קילומטר, 20 קילומטר, יש לכם פה את החלוקה בישובים יהודיים, בישובים ערביים.
תמיר ידעי: באופן כללי ב-0-4 פערי המקלוט בישובים היהודיים זה 7.59% - - -
עמיר פרץ: במקלוט הציבורי, לא הפרטי.
תמיר ידעי: זה פרטי.
עמיר פרץ: אתה מדבר עכשיו על בתים?
תמיר ידעי: אותו דבר, המספרים פה - - -
סיון יחיאלי: התמונה הזאת לא תהיה ברורה כי בסוף כל גני הילדים ב-0-4, רוב גני הילדים בקיבוצים, במושבים, בישובים הערביים אין להם ממ"דים ואין להם מקלטים.
סיון יחיאלי: אז אתה יודע בסוף אתה מסתכל על זה, האלוף מציג כאן תמונה מדהימה ועשייה מדהימה אבל אתם צריכים להבין שהפערים האלה - - -
עמיר פרץ: אנחנו נבין אם תדבר בזמנך.
עמיר פרץ: אנחנו לא מבינים כשמדברים בחלקים.
עמיר פרץ: ניתן לך זמן.
עמיר פרץ: נשאל אותו שאלות.
עמיר פרץ: אתה מתייחס כרגע למקלוט הפרטי כן?
עמיר פרץ: ואתה אומר שהפער הוא 8%?
תמיר ידעי: ב-0-4.
עמיר פרץ: ב-0-4 כל משפחה - - -
עמיר פרץ: חבר'ה סליחה, אני ממש מצטער.
עמיר פרץ: אני מאוד נחמד עד גבול מסוים.
עמיר פרץ: אז תנו לי את האפשרות לתת לכם את הכבוד המגיע לכם.
איילת נחמיאס ורבין: אנחנו מקבלים אינפורמציה אחרת מראשי הרשויות.
עמיר פרץ: בסדר, ניתן להם, אבל השיח ביניכם אפילו לא נרשם.
עמיר פרץ: אז מה?
תמיר ידעי: אלה הנתונים של המיגון הפרטי.
קריאה: ליהודים.
עמיר פרץ: 0-4 בכל גבול הצפון.
עמיר פרץ: לא רק רמת הגולן.
תמיר ידעי: נכון.
תמיר ידעי: סיון, זה לא מתייחס פה לגני ילדים ולא לבתי ספר ולא למרפאה.
תמיר ידעי: זה מדבר על המיגון הפרטי.
תמיר ידעי: אלה הפערים.
תמיר ידעי: בישובים הערביים ב-0-4 הפערים הם 50%.
תמיר ידעי: לכו לרצועה השנייה מ-4-9 בישובים היהודיים זה 24.5%, בישובים הערביים 42.03%.
תמיר ידעי: אחרי זה 9-20 בישובים היהודיים זה 21.64% ובערביים 36.62%.
תמיר ידעי: צריך לזכור, שם כבר יש ערים.
תמיר ידעי: אלה הפערים ב-0-40.
תמיר ידעי: אגב, התכנית באשר למה שאומר סיון, התכנית של ה-150 ואגב בהתייעצות עם משרד החינוך שמשקיע מכספו אגב שלא קשור אלינו בסוגיות המיגון, גם גני ילדים בעיקר חינוך מיוחד, יטופלו במסגרת התכנית הזאת.
תמיר ידעי: לא הכל, אבל חלק מזה בוודאי יזכה למענה.
תמיר ידעי: ביקשתם לדעת לגבי הפינוי, אני אומר את הדברים הבאים: ראשית זה המעגל השלם, אנחנו אחראים על סוגיית הפינוי, אני מדבר על הצבא, פיקוד העורף.
תמיר ידעי: אני אומר כך, א.
תמיר ידעי: אנחנו ביצענו נוהל קרב עם כל מי שהוא, הישובים שאמורים להיות מפונים, מבוצעים דרך קבע תרגילים ומודלים במרחב, כתבנו כל מה שקשור לטכניקות ולסדר גבולות בפינוי ישוב וכל מה שקשור לחומרי הסברה - - - קיימים היום, חלקם כבר בישובים וברשויות המקומיות.
תמיר ידעי: מפה אני רוצה לעבור לפערים.
תמיר ידעי: הפערים הקיימים כפי שאני מבין אותם הם הפערים הבאים: 1.
תמיר ידעי: אני חושב שמוטב שיהיה לנו פו"ש משותף למשימת הפינוי, התחלנו בתהליך כדי לארגן את זה בתוכנו.
תמיר ידעי: דבר שני, אני רוצה להצביע פה על פער של פינוי תחת אש.
תמיר ידעי: ככל שההחלטה תתבצע בצורה מהירה או מוקדמת הסיכוי לבצע את התכנית הזאת במחירים סבירים היא גבוהה.
תמיר ידעי: ככל שנאחר בקבלת ההחלטה זה אירוע מורכב, בחלקו ספק אם ניתן לביצוע.
תמיר ידעי: הדבר השלישי, פינוי הערים.
תמיר ידעי: אנחנו בהתאם להחלטת הממשלה ביצענו תכנון לגבי פינוי הערים, זה אירוע מסוג אחר שבעיני צריך לבדוק את הישימות שלו וצריך לומר, ותיכף בטח משרד הפנים ידבר, הוא באופן ישיר פותח תכנית גדולה יותר שיש לה השלכות לגבי המשק ורציפות התפקוד בשאר הארץ ודבר שגם זה בטח יעלה פה בהמשך, אמצעי פינוי עבור אוכלוסיות מיוחדות.
תמיר ידעי: אני יודע שהנושא נמצא בתהליך, צריך לומר, הוא לא פתור בשלב זה.
עליזה לביא: כמו בתי חולים, בתי אבות וכל אלה?
קריאה: אני אתייחס לזה אחר כך.
עמיר פרץ: תמיר תחתור לסיום.
תמיר ידעי: חותר.
תמיר ידעי: אני אעבור לסוף אם תרצו העמקות אחר כך, אני אשמח.
תמיר ידעי: אני אגיד רק משהו אחד בסוגיית התקציב.
תמיר ידעי: א.
תמיר ידעי: קיבלנו 150 מיליון שקל השנה לטובת הצפון, אנחנו נדרשנו והצגנו גם תכנית עבודה רב שנתית לשר הביטחון, שיש כוונה להעלות אותה ב-12.6 בקבינט שייערך בפיקוד העורף בסוגיית העורף ושם בעצם שמנו את כל המנעד, אני רוצה לומר שבסוף - - -
איל בן ראובן: שכמה כסף יש בה?
איל בן ראובן: התכנית הבאה?
תמיר ידעי: אנחנו שמנו תכנית מודולרית באמת, היא מה שנקרא בנויה לכל מתנה שלא נקבל או לכל תקציב שלא נקבל, יש בה תשובה.
תמיר ידעי: השיא שלה שמטפל בכל המדינה, דרום, צפון, מרכז הארץ וכולי, הוא באזור 7 מיליארד.
תמיר ידעי: חלק הכרחי שאנחנו חושבים הוא סביב ה-1.5 מיליארד, פרוש לחמש שנים.
עמיר פרץ: לא כולל פרטי.
תמיר ידעי: בחלקו כולל פרטי.
עמיר פרץ: חלקו הקטן.
עמיר פרץ: אתה מדבר בעיקר - - -
תמיר ידעי: חלקו כולל פרטי בעיקר 0-4 צפון וכמובן בהתאם להחלטת הממשלה 2025 שהיא מתארת כיצד אפשר לעשות את זה עם כל מיני פרמטרים שהם שמו, ואני לא נכנס לשם.
תמיר ידעי: אני רוצה להגיד שבסך הכל הכללי אני לפחות מרגיש שיש רצון גם מצד שר הביטחון שמקדם את הנושא וגם מצד משרד האוצר, לפחות ממה שקבלנו עד עכשיו, ואני גם מקווה שהרוח הזו גם תמשיך לשנים הבאות.
תמיר ידעי: צריך לזכור ולהגיד ביושר שגם אם עכשיו ייתן לנו 10 מיליארד, זה לא משהו שאפשר לממש אותו מחר בבוקר, בכל דרך.
תמיר ידעי: הסיפור של מיגון הצפון - - -
איל בן ראובן: אל תבנה על זה.
איל בן ראובן: שיתנו ואז - - -
תמיר ידעי: בדיוק.
עפר שלח: זאת השאלה תמיר, מה אתם יודעים לבצע.
עפר שלח: נגיד שכסף הוא לא המגבלה, מה אתה יודע לבצע?
עליזה לביא: וכמה זמן?
תמיר ידעי: אני רוצה רגע להסביר דברים שאינם קשורים בנו.
תמיר ידעי: אני אתן לכם דוגמה.
תמיר ידעי: הייתי בשבוע שעבר או לפני שלושה שבועות אצל הרשויות הדרוזיות ברמת הגולן.
תמיר ידעי: בעיית המיגון עלתה.
תמיר ידעי: אמרתי להם "חבר'ה מה שאתם רוצים קיבלתם, בואו נתקדם" אז אין שטח צהוב ואין היתרי בניה, ואתה רוצה לשים מיגונית, אין איפה לשים מיגונית.
עיסאווי פריג': הערבים תמיד אשמים.
סאלח סעד: האלוף, אלה תשובות ממש לא מספקות את האזרחים שם.
סאלח סעד: עם כל הכבוד.
תמיר ידעי: אני אומר שוב, הצענו "בוא תגיד מה אתה רוצה" אני מציע כרגע, אין אפשרות שם - - -
עליזה לביא: ראשי הרשויות של רמת הגולן, הדרוזים, הציגו שאפשר להכניס קירות חסינים, ובאמת, מתכת כבדה, כמו שבמקלט, לשים את זה על התקרה ולמגן חדר בתוך הבית.
עמיר פרץ: לאה, אני מודה לך.
עמיר פרץ: האלוף הבהיר, הוא אומר "אני יכול להכיל X" הוא נתן דוגמה, אנחנו צריכים לשמוע ממשרד הפנים.
סאלח סעד: זה לא אומר שהאלוף יכול להגיד "ישבתי עם ראשי המועצות הדרוזים ואין מקום לשים מיגוניות" זה לא נכון, הייתי שם לפני בדיוק שלושה ימים ישבתי עם ראשי המועצות, אני וחברת הכנסת לאה פדידה וראינו שיש - - -
עמיר פרץ: חבר הכנסת סאלח סעד, חברת הכנסת לאה פדידה, אתם תקבלו את האפשרות לומר, תרשמו.
עמיר פרץ: האלוף יש לו את תחום הסמכות שלו.
עמיר פרץ: תיכף נשמע ממשרדי הממשלה, איך הם גורמים לכך שאם יש תקציב תהיה אפשרות לנצלו.
עמיר פרץ: אז יכול להיות שבישיבה אמרו שאין להם בעיה, ואחר כך מסתבר שצריך תהליך חקיקתי כזה או אחר או צריך תהליך אישורים, תיכף אנחנו נשמע.
עפר שלח: ברשותך אני חוזר לשאלה.
עפר שלח: משהו בג'ורסטיקשן שלך וביכולת הביצוע שלך, היה וכסף איננו המגבלה, מה אתה יודע לבצע?
תמיר ידעי: יש הרבה דברים שאפשר לבצע, אגב, חלקם זה גם לא מיגון.
תמיר ידעי: בסוגיית ההתרעה אפשר לטפל בצורה מהירה, בסוגיות שקשורות ביכולת הסברה שלנו ובמתן כשירות לרשויות המקומיות, יש מה לעשות.
תמיר ידעי: בהקשרי המענה המבצעי הראשוני יש מה לעשות, בהקשרי הכשרת אוכלוסייה יש מה לעשות, זאת אומרת יש הרבה דברים שאפשר לממש כסף יחסית מהר.
איל בן ראובן: גם מיגון אישי נייד.
תמיר ידעי: גם המיגון הנייד, כן.
תמיר ידעי: אני רוצה לומר שסוגיית המיגון מחר יהיה לנו הרבה כסף, היכולת לממש אותו דברים שאינם קשורים בנו היא יכולת לא פשוטה, זאת אומרת בסוף היא תלויה בהרבה גורמים, חלקם של המועצה ושל הרשות וסטטוטוריקה, סיפורים מסוג זה.
תמיר ידעי: כל הפרויקט המפואר של עוטף עזה זה שבע שנים,
עליזה לביא: וגם זה לא התחיל ביום הראשון.
תמיר ידעי: זה לא הגזרה המערבית בלבנון.
תמיר ידעי: לכן אני אומר פה - - -
עליזה לביא: זה מה שצריך?
תמיר ידעי: זה מה שצריך.
עמיר פרץ: סיימת?
תמיר ידעי: שישה משפטים.
תמיר ידעי: התכנית נורמטיבית, בסוף, את חלקה אפשר להסדיר בצורה יותר טובה, הדבר השני שלא יובן מדבריי לא נכון, חסרה תכנית רב שנתית לאומית של המוכנות של הרשויות המקומיות לחירום, סוגיית המיגון שגם פה, לא יובן מדבריי, חשוב להשקיע בה ובטח בחלקים מסוימים, בטח בצפון, ואני חושב שבמובן הזה עושה שר הביטחון כדי לקדם את הסוגיה, זו סוגיה שאינה פתורה.
תמיר ידעי: אגב, לא רק סוגיית הרשויות המקומיות.
תמיר ידעי: אני אומר שוב, היכולת שלנו להבטיח את השירותים החיוניים לאזרח בשעת חירום, אני חושב שהיא לא במקום טוב כרגע וצריך לומר, הרשויות המקומיות על אף הרצון הטוב שלהן והרצון הטוב שלנו וכולי, בסוף אני אומר תנו להם חכה ולא דגים.
תמיר ידעי: המשאבים והיכולות האופרטיביות שיש להם בקצה לא מספקות.
תמיר ידעי: הדבר האחרון, אני חושב, גם אמרתי לכם אותו באיזו ועדה פנימית, הסוגיה של מבנה וארגון מערך החירום בכלל המדינה, ראוי שנבחן אותו.
תמיר ידעי: אני לא בטוח שנכון להתארגן ב-255 רשויות.
תמיר ידעי: ישנם לא מעט מקומות שאפשר לעשות את זה בצורה של אשכולות ערים.
תמיר ידעי: עד כאן.
עמיר פרץ: עכשיו אני מבקש משאר הגורמים לעשות את זה בקיצור, בבקשה רח"ל.
שאול אהרון: רח"ל בעצם נושאת באחריות על משק לשעת חירום.
שאול אהרון: נשאלת פה השאלה מה זה משק לשעת חירום.
עמיר פרץ: תמיר, כאשר אמרת נושאים חיוניים שהרשויות לא מסוגלות לעמוד בהם האם זה קשור למה שאנחנו הולכים לשמוע עכשיו מרח"ל של מלאים, אספקה, פערים?
תמיר ידעי: לא רק זה.
תמיר ידעי: אגב, רח"ל היא אחד.
תמיר ידעי: בסוף יש פה משרדי ממשלה.
עמיר פרץ: כלומר רח"ל צריכה לתת לנו את הדיווח מה קורה במשרדי הממשלה כולם.
שאול אהרון: כשאני מדבר על משק לשעת חירום אני בעצם רוצה להבהיר את המושג משק לשעת חירום.
שאול אהרון: משק לשעת חירום, הכוונה היא לכל משרדי הממשלה, לכל הרשויות המקומיות כשבעצם רח"ל זה המטה, המטה של ועדת מל"ח עליונה.
שאול אהרון: ועדת מל"ח עליונה למי שלא יודע זו ועדה שבראשה עומד שר הביטחון וחברים בה כל משרדי הממשלה ובעצם התפקיד העיקרי של הועדה הזאת היא לתת קדימויות ועדיפויות של משאבים.
שאול אהרון: הקים אותה בן גוריון וכך היא קיימת עד היום.
שאול אהרון: רח"ל מבצעת עבודת מטה מול משרדי הממשלה כדי לספק את השירותים החיוניים בשעת חירום.
שאול אהרון: רח"ל בימים אלה שוקדת על תכנית שנקראת מלח הארץ והיא בעצם תכנית של חלוקת מזון בשעת חירום למקלטים ציבוריים, כשבעצם את החלוקה עצמה רחל בונה שפיקוד העורף יעשה, אבל רח"ל בעצם תדאג שיהיו קיימים מנות מזון בהתאם למה שצריך.
שאול אהרון: ראינו בתרגילים האחרונים שיש בעיה שיש מזון בארץ, אבל הבעיה היא בעצם באריזות של המזון.
שאול אהרון: זאת אומרת אם אנחנו לא מתארגנים לפני כן, ייקח לרשויות המזון להתארגן לפחות שלושה ימים לפני שנתחיל לפזר את האוכל.
עליזה לביא: מה, לארוז?
שאול אהרון: לארוז.
שאול אהרון: כן.