GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שאול אהרון: יש גם בעיה למשל של קרטונים, שלא ידענו שיש בעיה של קרטונים במדינת ישראל, שאין אותם.
איילת נחמיאס ורבין: כי זה משרד אחר שלא מטפל בבעיה שיש בקרטונים במדינת ישראל.
שאול אהרון: לא, לא.
איילת נחמיאס ורבין: תאמין לי שכן.
שאול אהרון: לא לא.
שאול אהרון: לגבי רח"ל, נאמר פה על ידי אלוף הפיקוד שנעשים תכניות למיגון בתי ספר ומרפאות אחודות, רח"ל דואגת לממן חלק מההוצאות האלה על ידי העברת כספים למשרדי הממשלה ובעצם היא מעבירה את האחריות למשרד הממשלתי עצמו זאת אומרת היא לא מוכנה לקחת את כל האחריות - - -
עמיר פרץ: כמה כסף יש לך מעבר ל-150 מיליון?
עמיר פרץ: כמה בסך הכל.
שאול אהרון: אנחנו נתנו, אני אגיד לך מה הקצינו ב-2018, הקצינו 20 מלש"ח למשרדי הממשלה לתכניות של התמגנות והעברנו 39.3 מלש"ח לפיקוד העורף ורשויות מקומיות.
עמיר פרץ: וזה מחוץ ל-150?
שאול אהרון: וזה מחוץ ל-150.
עמיר פרץ: אני מקווה רק שבפעם הבאה שתופיע בפנינו שלא יעלה עניין כזה של אריזות וכולי, זה נראה לי מאוד מאוד - - -
שאול אהרון: תשמע, אני פשוט יורד פה לדברים - - -
עמיר פרץ: אבל תפתרו את זה.
שאול אהרון: בסדר, נכון, אנחנו עושים את זה.
עמיר פרץ: אני אומר, אני מבקש שעניין כזה שהוא לא איזה דבר פרובלמטי, אתה יודע, כשמדברים איתי על מלאים שיש להם פג תוקף, אני מבין.
עמיר פרץ: אתה אומר אין ברירה, צריך תחלופה, לא תמיד יש הכל וכולי.
עמיר פרץ: אבל כשאתה מדבר איתי על מלאים של קרטונים, זה השקעה אחת ושיהיה לך לכל ה, כמה שלא תצטרך.
שאול אהרון: מה שאני רוצה להגיד, הבאתי את זה כדוגמה בעצם מהפקת לקחים של תרגיל.
שאול אהרון: הרבה פעמים אנחנו עושים תרגילים וכולם שואלים למה אתם עושים את התרגילים האלה, וזה אחד מהפקת הלקחים שאנחנו נטפל בזה.
עמיר פרץ: או שיש עוד משהו?
עליזה לביא: רק מי אחראי על האריזה, לא הבנתי.
עליזה לביא: כי אמרת פה כמה גורמים.
עליזה לביא: מי אחראי על האריזה בימים האלה, באחריות רח"ל?
עליזה לביא: האריזה עצמה על ידי מי?
שאול אהרון: האריזה עצמה על ידי הרשויות, על ידי הסופרים וכל מי שבעצם מייצר את מנות המזון.
שאול אהרון: אבל יכול להיות, אם זה מעניין, יכול להיות שנגיע למסקנה שצריך להחזיק מלאי חירום של קרטונים.
איילת נחמיאס ורבין: חבר הכנסת פרץ, אני חושבת שחשוב שרח"ל תתייחס לאמירות המאוד מאוד קשות מבצלאל טרייבר, לטרייבר שסיים את כהונתו ברח"ל יש התבטאויות מאוד מאוד קשות בנושא מוכנות העורף.
איילת נחמיאס ורבין: אני חושבת - - -
עמיר פרץ: אנחנו לא נעסוק, מי שמחברי הכנסת רוצה להעלות טענות, אני אפילו לא שואל אותו מאיפה הוא למד אותן.
עמיר פרץ: אם מישהו למד טענות מטרייבר או מגורם אחר.
איילת נחמיאס ורבין: טרייבר התראיין.
עמיר פרץ: אני עם כל הכבוד לא דן בראיונות לא של טרייבר ולא של אף אחד אחר.
עמיר פרץ: אם את חושבת שמה שאמר טרייבר הם דברים - - - תעלי אותם כחברת כנסת והגורמים פה יצטרכו להשיב.
שאול אהרון: אני רוצה לציין עוד כמה דברים.
שאול אהרון: במדינת ישראל יש מלאי חירום, בתוך מלאי החירום למשל יש גם מלאי מזון שמשרד הכלכלה אחראי עליהם, אבל המזון שמשרד הכלכלה מחזיק הוא לא מזון ארוז ולא מזון לתושבים.
שאול אהרון: המזון הוא מזון לרשתות.
שאול אהרון: יכול להיות שאנחנו נגיע למסקנה שצריך להחזיק גם מזון לתושבים בצורה של מנות קרב ודברים כאלה, יכול להיות שהוועדה שלנו שדנה בנושא הזה היא תגיע למסקנה ונצטרך להעביר את זה כהחלטת ממשלה.
עמיר פרץ: חבירים אני ממש מבקש, בעניין הזה של האריזות אני לא רוצה לדון בזה כי זה נשמע לי טיפה, אנחנו נראים כאילו נקלענו לאיזה מצב שפתאום יש מלאים, יש הכל ואחר כך אין אריזה, אני מבקש, שבו עם כל הגורמים, תקבעו נוהל עם הסופרים האחראים לארוז, האם אתה מחרים, זה כמו שיש לך צווי ריתוק למכוניות, למשאיות, אז כל אחד יודע.
עמיר פרץ: ברגע שיש מצב חירום מסוים, הסיכוי שיחרימו את כלי הרכב שלו, שירתקו אותו הוא סיכוי קיים.
עמיר פרץ: אם אתם חושבים שהסופרים צריכים להכין זאת, נא לקבוע נוהל.
עמיר פרץ: אם אתם מכינים זאת, אם הרשות צריכה להכין את זה, שיהיה נוהל.
עמיר פרץ: אם פיקוד העורף צריך לשלוח חיילים להכין אריזות, אבל שלא יהיה מצב שבסוף באמת בגלל שלא יודעים מי יארוז לא יגיע המזון למקלטים.
עמיר פרץ: אני לא מזלזל במה שאמרת - - -
שאול אהרון: אתה לקחת את זה רחוק מדי, אני נתתי את הדבר הזה כדוגמה.
עמיר פרץ: הדוגמה מצוינת, אז אני מבקש שגם תהיה דוגמה איך פותרים אותה.
עפר שלח: עמיר, ברשותך יש פה משהו חמור מזה.
עפר שלח: מפני שאתה אומר "יכול להיות שנגיע למסקנה" מה שאומר שאין לכם תפיסה.
עפר שלח: זה לא חסרים קרטונים, אין לכם בכלל תפיסה מי מכין את המזון הזה ומי מחלק וכן הלאה.
עפר שלח: בקצה התפיסה אתה יודע אם חסרים לך קרטונים, אולי בכלל מעיפים אותם ממרגמות, אני לא יודע.
שאול אהרון: תפיסה יש לנו.
שאול אהרון: אבל בכל תרגיל עולות כל מיני בעיות שאתה בעצם צריך לפתור אותן.
עפר שלח: המחסור הזה בקרטונים, אני רוצה לקחת את הקרטונים לא לכשעצמו.
עפר שלח: זה לא דיון בקרטונים.
עפר שלח: אבל בדיוק דיון בתפיסה.
עפר שלח: להכרתכם, איפה זה חסר בחוליה, מי צריך, איך זה עובד שהגעת לזה שלחוליה מסוימת חסר קרטונים או - - -
שאול אהרון: אני הגעתי לזה במהלך התרגיל שאין קרטונים במדינת ישראל.
שאול אהרון: וזה קורה, זה בסדר גמור.
שאול אהרון: עוד פעם אני אומר, זה מטרת התרגיל, לגלות פערים.
שאול אהרון: זה בסדר.
עמיר פרץ: חבר הכנסת שלח, אתה צודק, לפעמים בחוליה כל כך פשוטה פתאום מסתבר לך שהתהליך כולו ייפול על זה שאין מישהו שמודיע למישהו במקום מסוים.
עמיר פרץ: אני מבקש בסוגיה הזאת, מכיוון שמדובר במזון ומדובר בהחלט במצב שבו אנשים ישבו במקלטים תקופות ארוכות וזה קריטי, תעבירו לנו נוהל.
עמיר פרץ: חודש ימים אתם צריכים להכין נוהל?
עמיר פרץ: כמה אתם צריכים?
עמיר פרץ: 60 יום?
שאול אהרון: אנחנו צריכים 60 יום.
עמיר פרץ: אני מבקש תוך 60 יום יוגש לנו נוהל מתואם עם כל הגורמים כאן איך סיפור אריזת המזון איך סיפור אספקת המזון יתבצע.
עמיר פרץ: מה תהיה השרשרת של האחריות, נהפוך את זה להחלטה.
עמיר פרץ: או שאתם צרכים החלטה אחרת, נהפוך את זה להחלטה וכל אחד ידע מה האחריות שלו.
עמיר פרץ: ווה, יש משהו שאתה רוצה להוסיף?
ווה צוק רם: ירדו לפרטים כל כך רבים.
ווה צוק רם: נארוז את הדברים בקרטונים והכל יהיה בסדר.
ווה צוק רם: הבעיה היא לא זאת.
ווה צוק רם: הבעיה היא שיש רשתות שיווק במדינת ישראל, הן עובדות.
ווה צוק רם: חבר הכנסת שלח, העסק הזה עובד, יש מרכולים, הבעיה אם המרכולים יהיו פתוחים או לא פתוחים.
ווה צוק רם: ללמד את הרשויות המקומיות איך - - - זה הכל.
ווה צוק רם: יש נוהל שנכתב ב-2006 תפור, אחוד, בנוי.
ווה צוק רם: אני חתום עליו.
עמיר פרץ: בסדר, אתה חתום אז קלענו לדעת גדולים.
עמיר פרץ: עזוב, לא נעסוק עכשיו בשאלה הזאת.
עמיר פרץ: אם יש נושאים נוספים שאתה רוצה להעלות, בבקשה.
ווה צוק רם: אני רוצה משהו לגבי מה שהעלה חבר הכנסת שלח לגבי מה אפשר לעשות במידה ויש כסף כי הוא ציין, להתחיל לבנות מיגונים וכולי זה שנים, זה שנים, אחרי שהשנים של הסטטוטוריקה לפתור אותה.
ווה צוק רם: הפיקוד עושה את זה, אני רוצה להדגיש את זה, לנצל תווך תת קרקעי קיים באזורים של קניונים, ברשויות וכל מיני מקומות, ולהפוך אותם ליכולת לקלוט אנשים.
ווה צוק רם: זה דבר שלא עולה הרבה כסף.
עפר שלח: יש איזו תכנית?
ווה צוק רם: יש תכנית שנקראת תמיר, על שמו של האלוף.
ווה צוק רם: ראשי תיבות תכנית מיגון רשותית, ואכן מיפו את כל הדברים כדי שיהיה - - - פשוט להפוך חניונים תת קרקעיים - - -
עמיר פרץ: תודה הבנו.
עמיר פרץ: היועצת המשפטית רצית לומר משהו?
עמיר פרץ: בקצרה.
מעיין רוזנשטוק: ברור.
מעיין רוזנשטוק: אני היועצת המשפטית של רח"ל.
מעיין רוזנשטוק: לגבי השאלה של חבר הכנסת שלח אני רוצה להעיר שבעצם יש בעיה כללית בשרשרת האספקה היום מבחינה חוקית.
עמיר פרץ: אני מבקש, ביקשתי, תוך 60 יום תביאו לי פתרון.
מעיין רוזנשטוק: ברור, אני רק רוצה לציין הערה קטנה.
מעיין רוזנשטוק: יש לנו טיוטת חוק, כבוד היו"ר מכיר אותה היטב, חוק מוכנות המרחב האזרחי מה שנקרא חוק העורף ובעצם החוק הזה אמור להסדיר את העניין של שרשרת ההספקה בצורה חוקית ולא בצורה חוזית שהיום היא אופציה שאין לה הרבה שיניים.
מעיין רוזנשטוק: ניתן להכין נוהל, ניתן לעשות חוזים, אך בסופו של יום בין אם מדובר בקרטונים ובין אם מדובר בכל דבר אחר, אין בעצם חובה על אותם סופרים או מרכולים להחזיק את אותם מוצרים חיוניים ומכאן הבעיה.
מעיין רוזנשטוק: אנחנו עובדים ועמלים קשה על טיוטת החוק הזאת כדי שבאמת היא תבוא לידי ביטוי והיא תפתור המון פערים שקיימים בתחום.
עמיר פרץ: אני אשמח לקבל אוחתה תוך 60 יום.
עמיר פרץ: בבקשה, נציג משרד הפנים.
אלי רגב: אני מנהל מינהל החירום במשרד הפנים.
אלי רגב: אדוני היושב ראש, משרד הפנים עוסק בשלושה תחומים בהקשר הזה, אחד זה סיוע לרשויות המקומיות ברציפות התפקודית שלהם למצבי החירום השונים, עוסק בקליטת האוכלוסייה ועוסק בטיפול בחללים האזרחיים, כל זה למעשה על בסיס תשתיות נורמטיביות שנקבעו בהחלטות ממשלה, בחוקי המדינה, אם זה חוק הג"א, או פקודת העיריות וכולי.
אלי רגב: בתוך העניין הזה משרד הפנים לצורך העניין, מפרש פרשנות מרחיבה את המחויבות שלו בהקשרים האלה משום שחלק מהדברים בתוך החקיקה הם גם סובלים מלקונות כאלה ואחרות, אנחנו מקיימים בעצם, לוקחים אחריות נרחבת יותר בפעילות משותפת יחד עם משרדי הממשלה האחרים ובדגש על פיקוד העורף ששם שיתוף הפעולה בעצם לטיפול ברשויות המקומיות הוא הכרחי וחיוני, ובשנים האחרונות, בשנתיים האחרונות במיוחד השיתוף הזה התעצם בצורה משמעותית ואנחנו רואים את התוצאות שלו ניכרות בשיפור במוכנות של הרשויות המקומיות.
אלי רגב: משרד הפנים בשלוש השנים האחרונות בתקציבי 2016, 201,7, 2018 מסך כל התקציבים, הן מתקציבים שהוא קיבל בתוך תקציבי הפיתוח של משרד הפנים/ תקציבים בהחלטות ממשלה ייחודיות כמו החלטה 922 לגבי המגזר הערבי ואחרות, הושקעו כחצי מיליארד שקל במרחב האזרחי מתקציבי משרד הפנים, כולל מתקציבי הג"א שהועברו לפיקוד העורף.
עמיר פרץ: חצי מיליארד שקל בתחומי ההגנה והעורף?
אלי רגב: חצי מיליארד שקל בתחומים של ההתגוננות האזרחית, כולם מיועדים לרשויות המקומיות.
עמיר פרץ: כמה שנים זה?
אלי רגב: 2016, 2017, 2018.
עמיר פרץ: שלוש שנים השקעתם 500 מיליון שקל?
אלי רגב: 499.
איילת נחמיאס ורבין: רק דרך משרד הפנים?
עמיר פרץ: רק משרד הפנים הוא אומר.
איילת נחמיאס ורבין: אני מוודאת.
אלי רגב: אני אומר, כ-100 מיליון שקל מתוך החלטות ממשלה ותקציבי הפיתוח של משרד הפנים, מתוך זה רק לצורך הדוגמה, העברנו עכשיו 48 מיליון שקל לפיקוד העורף בגלל היתרונות שלו בביצוע המכרזים, היתרונות לגודל וכולי, כדי שהוא יממש חלק מדברים שהם בעבודה משותפת כמו למשל קידום מרכזי הפעלה, כמו ציוד חירום לרשויות המקומיות וכן הלאה.
אלי רגב: אנחנו מבינים שיש יתרון יחסי מצוין לשיתוף הפעולה הזה ולכן אנחנו מעבירים את הכסף הזה.
אלי רגב: תקציבים נוספים שאנחנו מעבירים זה מכח חוק כמו תקציבי הג"א, גם הג"א ארצי גם הג"א מקומי לפיקוד העורף כדי שהוא יממש את האחריות שלו בתחומי ההתגוננות האזרחית.
עמיר פרץ: כמה תקציבים מעבר לתקציבים שאתה מחויב מכח החוק?
אלי רגב: 105 מיליון שקל העברנו, 48 מיליון שקל לצורך העניין הועברו השנה ותקציבים אחרים הועברו בשנים קודמות.
אלי רגב: יחד עם זאת אני אציין שעד היום, עד השנה, ב-2019 זה ישתנה בעקבות מעבר חוק התקציב האחרון, למעשה לא היה למשרד הפנים תקציב בבסיס התקציב שמיועד להכנת הרשויות המקומיות לחירום, הצלחנו גם להבקיע את העניין הזה אבל לא במספרים שאנחנו שואפים אליהם כמובן, ועל כך אנחנו פועלים.
עמיר פרץ: אתה אומר שהתקציב צבוע אצלך במשרד הפנים?
אלי רגב: התקציב צבוע להכנת הרשויות המקומיות לחירום.
אלי רגב: הוא לא צבוע, הוא בבסיס.
עמיר פרץ: אבל האם התקציב צבוע גם ברשות המקומית?
אלי רגב: יש תקציבים שצבועים ברשות המקומית מכח חוק.
אלי רגב: תקציב הג"א מקומי הוא מכח החוק.
אלי רגב: כל רשות לפני שהיא קובעת את תקציבה לשנת העבודה העוקבת, למעשה היא צריכה קודם כל לקבוע את תקציב הג"א המקומי שהוא נקבע על פי מפתחות משותפים לפיקוד העורף ולנו ואנחנו מגבים אותו בחוזר מנכ"ל.
אלי רגב: בהקשר הזה, התקציבים החסרים, אני נוגע כבר בסוף לגבי הפערים, התקציבים החסרים הם בעיקר לצורך בניית תכנית רב שנתית.
אלי רגב: אני ביקשתי משר הפנים להגיע לפיקוד העורף וקיימנו סיור מעמיק וארוך בפיקוד העורף להבנת העניין, משום שהקשר בין משרד הפנים לפיקוד העורף הוא קשר סימביוטי בכלל.
אלי רגב: אנחנו מטפלים רק ברשויות המקומיות ויש לנו מכנה משותף רחב מאוד.
אלי רגב: לכן כרגע אנחנו עומלים על תקציב נוסף של 70 מיליון שקל שהפיקוד הציג ויש נכונות לשר להעביר תקציבים מתוך רזרבות התקציב שלו, עוד השנה לטובת קידום חלק מתכנית תר"ש הרשויות.
אלי רגב: האלוף פחות נגע בזה, יש תכנית תר"ש רשויות שהתכנית הזאת מדברת בסך הכל על כ-50 מיליון שקל עד 2022.
אלי רגב: ביקש השר להקדים את ביצוע התכנית לאור ההתפתחויות שיש באזור ולכן אנחנו רוצים להוסיף עוד כסף כדי לקדם את העניין הזה, מלבד הכספים שאנחנו רוצים לקבל תקציבים נוספים ב-2019 כדי לקדם את המוכנות.
עמיר פרץ: מה התרומה שלכם לקידום המיגון הפרטי?
אלי רגב: במיגון הפרטי א.
אלי רגב: יש חוות דעת משפטית שהיא מאוד בעייתית להקשר הזה גם למקלטים משותפים בבתים משותפים וגם בוודאי במקלטים פרטיים.
אלי רגב: לגבי המיגון נוסח מה שקרה בשדרות כפרויקט לאומי, אנחנו כמובן בעד העניין הזה.
אלי רגב: צריך למצוא את המשאבים להקשר הזה, הביצוע כמובן אם יתבצע, יתבצע על ידי פיקוד העורף.
אלי רגב: חווינו את זה עכשיו, היינו ברמת הגולן ביום חמישי האחרון וברמת הגולן יש מקלטים משותפים לבתים משותפים שהם מוזנחים, מטופלים פחות טוב, הם באחריות מבחינה משפטית של ועד הבית/התושבים עצמם אבל מדובר באנשים קשי יום, המקלטים האלה לא יודעים לתת מענה וזו תופעה שהיא לא ייחודית רק לרמת הגולן.
אלי רגב: גם שם אנחנו מחפשים כרגע את האפיק המשפטי כדי לתת פתרון לבעיה הזאת כדי לסייע לתושבים שם.
אלי רגב: בהקשר של התקציבים והמעורבות של משרד הפנים, משרד הפנים מעורב למעשה בכל התחומים כמעט שציין האלוף, אם זה בתחום הסיוע לקיום האימונים ברשויות המקומיות, מקלוט, אנחנו מטפלים כרגע בכ-300 מקלטים ציבוריים, במקלטים שאדוני היושב ראש נגע בהם שהם לא מספיק שמישים אבל ניתנים בעצם לטיפול, אנחנו מטפלים כרגע בתכנית משותפת יחד עם פיקוד העורף.
אלי רגב: אותו דבר לגבי מרכזי ההפעלה, אותו דבר לגבי תחומי התקשוב וכולי.
אלי רגב: המעורבות שלנו היא מעורבות מלאה עם הפיקוד.
אלי רגב: רק דבר נוסף, ביקשתם פה בתוך מצע לדיון שנתייחס גם לנושא קליטת האוכלוסייה בחירום, אני אגע בזה ממש בקצרה.
אלי רגב: תשתית נורמטיבית אחת קיימת לעניין הזה, זו החלטת ממשלה מ-2012 מלון אורחים שמתייחסת לתרחישי הייחוס השונים אם זה לרעידת אדמה או לעימות צבאי, כאשר הבסיס לעניין הזה הוא בתי הספר.
אלי רגב: המשמעות של העניין הזה מנסיוני לפחות, כמי שחווה כמה אסונות בעולם זה למעשה כשאתה משתמש, היום התכנית שלנו אמורה להשתמש בכ-1,300 בתי ספר זה למעשה להשבית כמעט את מערכת החינוך במדינה והשבתה של מערכת החינוך במדינה קוטעת את הרציפות התפקודית של המשק, ועד כמה שניתן יהיה להימנע מזה אני חושב שזה נכון, אנחנו כרגע פועלים בשני אפיקים, אפיק ראשון, בנינו תכנית אלטרנטיבית מתואמת עם הפיקוד המרחבי, גם פיקוד צפון גם פיקוד דרום וגם פיקוד העורף כדי לתת מענה למקרים של עימות צבאי קטן יותר, מוגבל יותר, שבו ההיקפים שידרשו לפינוי אוכלוסייה יהיו קטנים יותר, אנחנו קראנו לתכנית "מלונית", התכנית הזאת מגובשת, מתואמת, גם מבצעית לצורך העניין גם מול הצבא גם מול ראשי הרשויות, גם הקולטים גם המתפנים, יש כמובן עדיין פערים כאלה ואחרים שאנחנו צריכים לסגור, אבל בסך הכל התכנית ב-90% סגורה.
עמיר פרץ: מי פה נציג משרד החינוך?
אבי דיכטר: רק הבהרה, לא הבנתי.
אבי דיכטר: למה הרשות המקומית לא יכולה לקבל את האחריות על המקלטים המשותפים?
אבי דיכטר: - - - היסוד כמו שנאמר כאן - - -
קריאה: היא יכולה.
אבי דיכטר: אז למה משרד הפנים לא דוחף את הדבר הזה?
ווה צוק רם: זה רכוש פרטי, היא צריכה לחוקק חוק עזר עירוני.
ווה צוק רם: ברגע שהיא תיתן חוק עזר עירוני - - -
אבי דיכטר: הייתה בזמנו הצעת חוק שנתקעה בדיוק לנושא הזה.
אבי דיכטר: כמה מקלטים מדובר בסדר גודל ארצי?
אלי רגב: אתה דיברת על המקלטים הציבוריים או המשותפים?
אבי דיכטר: המשותפים.
קריאה: כל בית, כמה בתים שיש.
אלי רגב: במקלטים המשותפים, תקנות העזר שיכולים ראשי רשויות לתקן ויש כאלה שעשו את זה, יכולים לאכוף על הוועדים שהמקלט יהיה זה, ויש כאלה שאוכפים יותר, יש כאלה שאוכפים פחות.
אלי רגב: אבל לא זאת הבעיה.
אלי רגב: הבעיה היא שברגע שהמקלט לא ראוי, ולצורך העניין לא רק בגלל שיש בו חפצים אלא בגלל שיש שם בעיות חשמל או מים או דברים מהסוג הזה, נשאלת השאלה מי מתקצב את זה.
אלי רגב: האם זה בא מכסף ציבורי או כסף פרטי, וכאן הסוגיה המשפטית.
עמיר פרץ: מי פה ממשרד החינוך, יש פה מישהו?
שמואל לטקו: הוזמנו.
עמיר פרץ: כי יש פה הרבה טענות של ראשי רשויות בעניין מצב בתי הספר ואנחנו צריכים לשמוע יותר.
עמיר פרץ: מי פה נציג האוצר?
עמיר פרץ: בבקשה, נשמח לשמוע ממך התייחסות של משרד האוצר לאור כל מה ששמעת כאן על הפערים.
עלי בינג: בגדול כמו שנאמר אנחנו עובדים בשיתוף פעולה, הוקצו ה-150 מיליון, עברו כבר ועדת כספים.
שמואל לטקו: זה מימון או הרשאה, ה-150 מיליון?
עלי בינג: ה-150 זה הרשאה, גם המימון הועמד בצידם, באותה פניה לוועדת הכספים הועמדו כבר 25 מיליון ₪ והתקציב יועמד בהתאם לקצב הביצוע.
שמואל לטקו: ב-2018?
עלי בינג: כבר יש 25 מיליון שקל מזומן ב-2018 ואת היתרה שנצטרך נעמיד בהמשך.
עמיר פרץ: 150 זה לשנתיים?
עלי בינג: 150 זה הרשאה.
עמיר פרץ: לשנתיים?
עלי בינג: לא, ההרשאה תחויב עוד השנה, הפרישה של המזומן תתבצע בהתאם לקצב הביצוע.
עלי בינג: לפעמים יש פרויקט שלוקח שנתיים, יש פרויקט שלוקח שלוש שנים וארבע שנים.
עמיר פרץ: פרט ל-150 מיליון אין לכם שום תכנית כלשהיא להעמיד - - -
עלי בינג: יש קודם כל את התקציבים השוטפים של כל הגופים, יש את התקציב הגדול של מערכת הביטחון, אנחנו נמצאים במהלך דיונים.
עמיר פרץ: יש את הסוגיה של המקלוט הפרטי, אתם קיימתם על זה דיון?
עמיר פרץ: כי זה לא נוגע לשום גורם כאן.
עמיר פרץ: בסוף זו החלטה שצריכה להיות החלטה שלכם.
עלי בינג: בכל הנוגע למיגון הפרטי היה צוות שדן בעקבות החלטת ממשלה 2025, היו כל מיני מסקנות.
עלי בינג: בנוגע למסקנה של התמריץ הכלכלי, עוד לא נמצא לזה מקום, לצערי גם המסקנות האחרות עוד לא יושמו, יש כל מיני תמריצים אחרים שרוצים, כמו שאמרה חברת הכנסת על תמריצים בהיתרי בניה.
עמיר פרץ: זה עקב האכילס של כל הסיפור.
עמיר פרץ: אני מתחיל עם חברי הכנסת ורשויות.
עמיר פרץ: בבקשה איילת נחמיאס.
עמיר פרץ: לפי סדר ההרשמה.
עמיר פרץ: אני מבקש רק להתחשב בחברים.
עמיר פרץ: בוא נגיד שלוש דקות לכל אחד.
איילת נחמיאס ורבין: קודם כל תודה רבה לחבר הכנסת עמיר פרץ, אני אמנם מצטרפת חדשה יחסית לוועדת המשנה אבל אתה מוביל את הנושא הזה בעקשנות.
איילת נחמיאס ורבין: אני מוכרחה לומר שאני חושבת שאנחנו, הוועדה לדעתי הייתה בחודש נובמבר בסיור בצפון, לדעתי צריך לעשות עוד סיור בקרוב.
עמיר פרץ: יש סיור מתוכנן ב-27 לחודש.
איילת נחמיאס ורבין: מעולה, אז התפרצתי לדעת גדולים.
איילת נחמיאס ורבין: אני רוצה רגע לומר משהו מאוד חשוב, אני חושבת שהשבוע שעבר העמיד אותנו בפרופורציה גם על המורכבות בקשרים בין הצבא לבין משרדי הממשלה לבין רח"ל.
איילת נחמיאס ורבין: קודם כל ראשי הרשויות לדעתי בשבוע שעבר, חברי הכנסת, התנהלו בצורה באמת מעוררת התפעלות, באחריות, בלי התלהמות, באמת התקשרתי לכל אחד באופן אישי ואני גם יודעת שאתה גם נסעת לדעתי חבר הכנסת פרץ, הם ממש ריגשו אותי כי בסוף כושר העמידה של הציבור תלוי מאוד בפעילות של ראשי הרשויות אבל הדבר המבצעי היותר חשוב ותיכף אני אתייחס למה שאלתי אותך על האמירות של תת אלוף טרייבר, הצבא, אנחנו יודעים, יהיה תלוי ביכולת שלו לממש את כל מה שאנחנו יודעים לעשות במובנים המבצעיים, ובכושר העמידה של העורף.
איילת נחמיאס ורבין: אנחנו קוראים לעורף "עורף" אבל אנחנו יודעים שהוא במידה רבה חזית.
איילת נחמיאס ורבין: לכן אנחנו גם שאלנו את השאלה על קצב ההתקדמות ומה היכולת שלנו לעשות את הדברים גם בהמשך למה ששאל עופר שלח, מה אתם יודעים לעשות אילו עכשיו נוחת עליכם כל ההון ממשרד האוצר, מה אתם יודעים ויכולים לעשות.
איילת נחמיאס ורבין: לכן אנחנו מוטרדים.
איילת נחמיאס ורבין: מה שאני שומעת מראשי הרשויות ואני מניחה שסיון יחיאלי יו"ר יישובי קו העימות גם יתייחס לזה ואני פה מתנצלת בשמו של גיורא זלץ, ראש המועצה האזורית גליל עליון שדיברתי איתו בימים האחרונים הרבה והוא לא יכול היה להיות כאן, הם מאוד מאוד מוטרדים מתחושה של חוסר דיבור במשרדי הממשלה שבסופו של דבר החוסר תקשורת הזאת מחלחלת אליהם, אתה התייחסת, אלוף ידעי גם לנושא הפינוי.
איילת נחמיאס ורבין: הם מאוד מוטרדים מנושא הפינוי ומידת הזמינות.
איילת נחמיאס ורבין: כולם צחקו פה כשדיברת על הקרטונים, אבל לא באמת, כי אנחנו יודעים שזה אחד האתגרים הכי גדולים, מה עושים עם אותם האנשים שאתה מפנה, מה קורה איתם ברגע שפינית אותם.
איילת נחמיאס ורבין: לכן בסופו של דבר התחושה היא שככל שאתם מטפלים בפיקוד העורף ורח"ל עושה את מה שהיא עושה, בסופו של דבר עם כל הכבוד זה מסתכם לשורה התחתונה שאמר תת אלוף טרייבר, וזו התחושה שאין באמת תכנית אחודה מתכללת, שכולם יודעים מה התפקיד של כל אחד ברגע האמת, עושים את הכל מוכווני מטרה, ראשי הרשויות יודעים מי אחראי על מה, מה הם צריכים לעשות ואני חושבת שפה באה לידי ביטוי מצוקה מאוד גדולה, והמצוקה הזאת באה גם לידי ביטוי בנושא המיגון בין אם מדובר במיגון גנים, בתי ספר או דברים אחרים, גם באה לידי ביטוי בנושא פינוי ובוודאי ובוודאי באה לידי ביטוי בנושא ההתרעה.
איילת נחמיאס ורבין: לא יכול להיות שלעניין ההתרעה לא יימצא תקציב, יו"ר הוועדה וועדת המשנה.
איילת נחמיאס ורבין: זה לא יכול להיות.
איילת נחמיאס ורבין: זה גם לא סכום מאוד גבוה וזה פתיר במידיות מאוד גבוהה, בסוף אנחנו 12 שנים מאז מלחמת לבנון.
איילת נחמיאס ורבין: זה לא יכול להיות, זה פשוט לא הגיוני.
עמיר פרץ: בבקשה סיון יחיאלי.
סיון יחיאלי: אדוני היו"ר, יו"ר הוועדה, חברי כנסת, אני רוצה להתחיל דווקא בלהגיד מכל הלב כל הכבוד לצה"ל.
סיון יחיאלי: אני רוצה להגיד לאלוף ידעי ולאלוף פיקוד צפון, אנחנו רואים מה קורה בצפון, אנחנו רואים את העבודה הנמרצת גם של פיקוד העורף שעובד איתנו באופן שוטף, גם של פיקוד צפון שאנחנו יושבים איתו, באמת כל הכבוד לצה"ל.
סיון יחיאלי: אני רוצה להגיד עוד משהו.
סיון יחיאלי: נעשתה כאן עבודה מופלאה של הרשויות והמדינה, של הרשויות, של הצבא, שמביאה אותנו למצב שאם אנחנו לא נתקלים בתרחיש הייחוס הקיצוני שלנו, כנראה שנתפקד טוב מאוד.
סיון יחיאלי: כי בכל מצב שאנחנו לא מגיעים למצב שבו באמת יושבים במקלטים וצריך להביא אוכל, כנראה שבמצבים האלה אנחנו היום מוכנים בצורה יוצאת מן הכלל, נוכל לתפקד יפה.
סיון יחיאלי: אבל בואו נדבר על המצבים שאנחנו לא מוכנים אליהם בצורה יוצאת מן הכלל, וזה בעצם הסיבה שאנחנו כאן.
סיון יחיאלי: אז תודה לוועדה שאנחנו פגשנו אותה לפחות בשנתיים האחרונות ארבע פעמים ועסקה בנושא הזה, אבל אנחנו מדברים על חוסרים גדולים מאוד.
סיון יחיאלי: כמו שאמרתי קודם, אני מדבר על פערי מיגון, כל גני הילדים ב-0-4 לא ממוגנים.
סיון יחיאלי: בסוף בסוף הילדים האלה, אומרים "יש מיגון" כשפיקוד העורף סופר, הוא סופר בצדק.
סיון יחיאלי: גולן יכול להגיד, אם אני מכניס את הילדים למקלטים הם יהיו במקלטים, הכל בסדר.
סיון יחיאלי: המקלט נמצא שתי דקות מהגן, זמן התרעה הוא 0, נופלת קטיושה, בסופו של דבר הגן צריך שיהיה לו ממ"ד.
סיון יחיאלי: הוא לא צריך שיהיה לו ממ"ד לתרחיש קיצוני.
סיון יחיאלי: הוא צריך שיהיה לו ממ"ד לתרחיש שבו יש זליגה קלה במעבר משגרה לחירום, כדי שתוכל לשים את הילדים בצורה סבירה בתוך המקום הזה.
סיון יחיאלי: צריך שתהיה התרעה, כמו שאמרתי, פערי ההתרעה ב-0-4 חייבים לקבל מענה, זה דחוף.
סיון יחיאלי: איילת אמרה נכון, זה 20 מיליון דולר.
סיון יחיאלי: באמת, מאל חמה עד ראש הנקרה זה 20 מיליון דולר.
סיון יחיאלי: הלכתי ובדקתי, בשיא הרצינות, הלכתי ובדקתי כמה זה עולה, כולל תשתיות.
סיון יחיאלי: הכל ביחד.
סיון יחיאלי: זה סכומים זניחים.
סיון יחיאלי: מדינת ישראל חייבת לבצע את הדבר הזה כמה שיותר מהר.
סיון יחיאלי: אני רוצה להגיד, בתרחיש קיצוני נקודת המוצא שלנו היא שהדברים לא סגורים עד הסוף.
סיון יחיאלי: אז הקרטונים הם כמובן דוגמה ואפשר להיטפל לזה, אבל זה לא הקרטונים.
סיון יחיאלי: הבעיה היא שככל שאתה מתקרב לגבול אתה לא יכול להביא את האוכל למקלטים כי אם יש לך שם הרעשה בלתי פוסקת, מי יביא את האוכל לשם, מאיפה אנחנו מקבלים את האוכל?
סיון יחיאלי: האוכל לא מגיע עד אלינו בכלל, לא מגיע לישוב.
סיון יחיאלי: אז יש לי את המתנדבים, יש לי מי שיחלק, מי שיודע להביא את האוכל למקלטים?
סיון יחיאלי: ובקיבוצים ב-0-4 או בישובים של בני מיעוטים זה הכל במקלטים משותפים.
סיון יחיאלי: אין להם תשתיות להכנת מזון.
סיון יחיאלי: אם אתה לא תביא לשם אוכל, אם לא תביא את התרופות, אם לא תביא את הדברים האלה, אנשים לא יכולים לשהות שם ואלה המקומות.
סיון יחיאלי: לכן אני אומר לכם, במידה מסוימת זה כמו תשתית כבישים.
סיון יחיאלי: עד רגע מסוים היא סוחבת לגמרי והכל בסדר, וברגע מסוים אתה נכנס לפקק ואתה יודע שהעסק הולך להיתקע.
סיון יחיאלי: אנחנו אומרים שהפקק הזה, כאן אנחנו מדברים על תקציב.
סיון יחיאלי: אני עומד לסיים.
עמיר פרץ: לא, אתה מסיים.
סיון יחיאלי: תראו, 150 מיליון שקל זה לעג לרש.
סיון יחיאלי: אתם יודעים למה זה לעג לרש?
סיון יחיאלי: כי זה לא מאפשר לנו להתחיל לתכנן את הפתרונות.
סיון יחיאלי: בסופו של דבר אתה צריך הקצאה רב שנתית עם יכולת לתכנן, כי כן, נכון, המסע ה זה יתחיל היום וייגמר בעוד שבע שנים, בוא נתחיל אותו עכשיו, מכאן, לא לחכות יותר.
סיון יחיאלי: זה מה שאנחנו מבקשים מהוועדה.
סיון יחיאלי: אני אגיד עוד מילה.
סיון יחיאלי: אני יודע שהממשלה מתכנסת בחודש הבא ואני מקווה מאוד ששם יתקבלו החלטות לתקצב את העסק הזה בצורה רצינית ואנחנו נראה תוצאות בשטח.
סיון יחיאלי: תודה.
עמיר פרץ: איל בן ראובן בבקשה.
איל בן ראובן: תחסכו לי מלים טובות.
איל בן ראובן: פיקוד העורף עושה עבודה מצוינת, תמיר, באמת ויש המון אנשים שעושים עבודה טובה.
איל בן ראובן: אבל אני מציע שנדבר במצב שבו אנחנו נמצאים בשפה בהירה וברורה לגבי המצב ולגבי מה צריך לעשות.
איל בן ראובן: אני אומר, אני יודע, אני חושב שהצפון ואני גם מדבר בסדר עדיפות.
איל בן ראובן: ברור לי שאי אפשר עכשיו לעשות הכל, למגן את כל מדינת ישראל.
איל בן ראובן: זה לא יילך ולכן צריך לדבר ברמה שבסדר עדיפות ברורה ועניינית.
איל בן ראובן: במבחן התוצאה האפשרית של מלחמה, של מערכה מחר, המצב בעורף האזרחי שלנו בצפון, בצפון בפרט הוא חמור מאוד ביחס לאיום כפי שאנחנו יודעים שהוא עלול לבוא אלינו ובסבירות של ההתפרצות כפי שהיא נמצאת היום ולא הייתה לפני שנתיים, היא היום השתנתה.
איל בן ראובן: הסבירות השתנתה.
איל בן ראובן: אני חושב שמפה צריכה לצאת קריאה, צריך לעשות אחרת.
איל בן ראובן: המיגון האישי בפרט והמיגון בכלל, איננו במצב טוב.
איל בן ראובן: תראו, ההבחנות של בין 0-4, 4-9, עד 20 קילומטר אנחנו כולנו יודעים שהצפון יעמוד במשך תקופת זמן תחת איום קשה.
איל בן ראובן: האבחנה הזאת בין 2 ל-3 ל-6 קילומטר היא כמעט לא רלבנטית.
איל בן ראובן: היא חשובה, כי גם פה צריך לעשות סדר עדיפות ואני מקבל אותו, אבל בגדול אני יודע מה היכולות, 0-20 קילומטר יעמוד תחת אש כבדה, במהלך פתיחה של מלחמה.
איל בן ראובן: נאמר פה, השירותים החיוניים של מדינת ישראל כפי שהיא צריכה לתת במצב של לחימה, אמר אלוף פיקוד העורף לפני חמש דקות, לא במצב טוב כפי שצריך לקרות, כפי שצריך להיות, כפי שאנחנו היינו רוצים שיקרה.
איל בן ראובן: המצב הזה אומר שאין אף אחד היום שרשאי בממשלת ישראל, אנחנו, לישון בשקט תחת סיטואציה שכזאת.
איל בן ראובן: פשוט אי אפשר.
איל בן ראובן: אני מדבר על זה כבר שנתיים ושמתי חוק לפני מספר חודשים והחוק הזה נפל, וכולי.
איל בן ראובן: עזבו אותי לגבי העבר, בואו נסתכל עכשיו, צריך להסתכל קדימה, מחר בבוקר, מה עושים.
איל בן ראובן: רגע, לפחות לגמור את הזמן.
עמיר פרץ: לא למה, אני מאוד אברך מי שיסתפק בפחות זמן.
איל בן ראובן: רבותי, אני חושב שגם המקלטים הקיימים, אלו שנשפץ אותם, הם לא נותנים מענה למלחמה שאנחנו יודעים שהולכת לקרות עלינו.
איל בן ראובן: זה מקלטים שנבנו ל-1973, ל-1967.