GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עדי מינץ: אני מניח שאם תהיה תמ"א ביו"ש, אז הבעיה הזאת תדרוש פיתרון מסוג אחר, אבל לא תהיה תמ"א ביו"ש לפי מה שהבנתי.
עדי מינץ: בפגישה האחרונה שלי עם אלי בן דיין בעניין, הוא אמר תשמע, מכיוון שמדובר בחוות של טורבינות גדולות, צריך פה תמ"א.
מרדכי יוגב: אבל אנחנו מבקשים פה מהמקור.
עדי מינץ: בכל מקרה אתה צריך פה תב"ע.
מרדכי יוגב: על החווה.
עדי מינץ: על החווה.
עדי מינץ: ולכן לא צריך תמ"א.
מרדכי יוגב: אבל אני מפריד כרגע.
מרדכי יוגב: אני באמת מפריד כרגע בין ההליך הראשוני של הצורך בתורן מדידה לבין החווה.
מרדכי יוגב: החווה בעיני, אני לא יודע, בתוך קו ירוק חווה סולארית לא מצריכה תב"ע?
נעמה גת: היא כן.
עדי מינץ: כן, ודאי שכן.
מרדכי יוגב: נו, בסדר, אז לחווה עצמה זה נראה לי כן הליך משמעותי.
מרדכי יוגב: לתורן מדידה זמני – אני לא מזלזל בתב"עות חס וחלילה – אני אומר לתורן מדידה זמני צריך למצוא היתר זמני, שהוא יותר קל במצב - - -
נעמה גת: זה מה שאנחנו מנסים לעשות, ששוב אני אומר, בישראל נדרש היתר בנייה.
שירלי לוי: כבוד יושב הראש, אולי אני אבהיר, כמי שהייתה מבין עורכי התמ"א.
שירלי לוי: לתמ"א אין מימד גיאוגרפי או מרחבי, היא מסדירה את מסלולי התכנון הסטטוטוריים, היא מסדירה בהתאם להיקף התוכנית שמוגשת לחוות הטורבינות.
שירלי לוי: כל חווה תצריך בכל מקרה באמת תכנית, או תב"ע כמו שאתם קוראים לה, אבל היא מסבירה מה צריך להגיש במסגרת אותה תכנית, עם מי צריך לתאם, איזה סקרים, איזה בדיקות נדרשות ובין היתר אחד הדברים שהיא עשתה, זה אפשרה בהיתר בנייה להוציא - - -
מרדכי יוגב: אני שואל את רועי המשפטן ואותך נעמה.
מרדכי יוגב: מה יקרה אם שרת המשפטים תבקש – כפי שהיא ביקשה – להחיל את תמ"א 10/ד /12 ביו"ש בהחלטת ממשלה?
נעמה גת: אין בעיה להחיל את התמ"א כמו שהוחלו תמ"אות אחרות, בשינויים המחויבים לאיו"ש.
נעמה גת: להבנתי, ההחלטה לא להפעיל את התמ"א כרגע היא משיקולים מקצועיים, לא ממניעים משפטיים.
קריאה: של כוח אדם.
נעמה גת: שיקולי כוח אדם, כן.
סעיד קאסם: מניעים של סדר עדיפות.
מרדכי יוגב: רוצה לומר מה?
מרדכי יוגב: אם תגייסו משפטן - - -
אורי מנדס: אנחנו מגיעים - - -
מרדכי יוגב: אני מתחבט על עוצמת התירוצים של שבע השנים האחרונות, אז אני שואל.
אורי מנדס: אני לא בסעיף תירוצים בכלל.
אורי מנדס: אני מאושר ושמח בחלקי על מה שאני עושה ואני עושה מעולה.
מרדכי יוגב: לא, לא, אין לי ספק.
אורי מנדס: אבל אני אגיד שכשמשרד בישראל מכין תמ"א, בוא ניקח את הולכת הגז, זה נושא כאוב מאד.
אורי מנדס: בואו ניקח את העניין של תמ"א בישראל.
אורי מנדס: למה מראש לאותו צוות לא מוגדר שיעשה גם ביו"ש ויעבוד מול האנשים שלי כדי לקדם את זה?
אורי מנדס: כאילו מה?
שירלי לוי: אבל היא פועלת מכוח חוק התכנון.
שירלי לוי: המועצה הארצית לא יכולה ל - - -
אורי מנדס: אבל הקמתם צוות במשרד האנרגיה, שהוא קידם את התמ"א, נכון?
שירלי לוי: נכון.
אורי מנדס: אותו צוות, קדימה הפועל.
שירלי לוי: הוועדה ה - - - קידמה והיא פועלת לפי חוק התכנון והבנייה.
שירלי לוי: אם יש איזו שהיא כוונה לשנות את זה, מבחינתנו זה היינו אך.
שירלי לוי: אנחנו לא סבורים שביו"ש זה צריך לפעול אחרת.
שירלי לוי: אבל אם אנחנו פועלים מכוח חוק התכנון והבנייה, אנחנו מראש, חוקית, למיטב הבנתי, לא יכולים להחיל את זה גם לתחומי יו"ש.
איגור סטפנסקי: אני כיושב ראש תב"ע 10, תכנית בהגדרה אחרי תמ"א 10, אז אני יכול להגיד שאלף - - -
עדי מינץ: 10 זה סולארי.
איגור סטפנסקי: לא, 10 - - -
שירלי לוי: 10 זה התכניות ש - - -
איגור סטפנסקי: תמ"א 10.
איגור סטפנסקי: תמ"א 10 מתעסקת עם כל תשתיות החשמל, כולל סולארי.
איגור סטפנסקי: אז אני צריך להגיד, כמו ששירלי אמרה, אין לנו מנדט להתעסק גם עם יו"ש.
איגור סטפנסקי: אנחנו עובדים לפי חוק התכנון והבנייה וחוק התכנון הבנייה, אתם מכירים את זה, זה לא מעבר לקו הירוק.
איגור סטפנסקי: אם יש אפשרות לשנות באיזה שהוא מבנה, אבל לא עד היום.
מרדכי יוגב: בואו נראה, עוד שאלה אחת להבהרה.
מרדכי יוגב: תמ"א 10/ד/10 - - -
שירלי לוי: אבל מבחינה תכנונית אנחנו אומרים שצריך להיות שינוי בין יו"ש לבין שאר הארץ.
מרדכי יוגב: שאלה תיאורטית לי אלייך.
מרדכי יוגב: תמ"א 10/ד/10 לאנרגיות סולאריות, כן אומצה ביו"ש?
שירלי לוי: כן, אבל הם אימצו את זה, לא אנחנו.
מרדכי יוגב: מי זה הם?
מרדכי יוגב: המינהל?
שירלי לוי: המינהל האזרחי.
מרדכי יוגב: נו, אז מה הקושי הכל כך עקרוני?
נעמה גת: אין קושי עקרוני.
נעמה גת: שוב, זו שאלה של סדרי עדיפויות ומשאבים, אבל עבודה על תמ"א זה הרבה מאד עבודה.
נעמה גת: ה - - -.
נעמה גת: זה שאין תמ"א היום לא מונע מהיזמים להקים את המתקנים.
נעמה גת: זאת אומרת אנחנו ביחד עם הגורמים המקצועיים לא אמרנו שאנחנו לא מאמצים את התמ"א ולכן אי אפשר יהיה להקים, אלא אפשר יהיה להקים על בסיס תב"ע נקודתית.
סעיד קאסם: יש חלופות.
נעמה גת: יש חלופות וזה לא מה שימנע מהיזמים להקים את המתקנים האלה.
מרדכי יוגב: טוב, אני מבין שגם השמונה פוליגונים שהוגדרו, אין התאמה בין הפוליגונים האלה ליכולת ההקמה מבחינת מקרקעין בעיקר, כך שאין חפיפה.
מרדכי יוגב: כך אני מציע שאת הישיבה שתכננתם להיום תקיימו, בין אם פה או בכל מקום שתבחרו.
ערן גוזף: אני אומר שוב, כשהגדרנו את השמונה פוליגונים, הסתכלנו על בקשות של יזמים.
ערן גוזף: הרבה מאד בקשות של יזמים הם בתוך השמונה פוליגונים האלה.
מרדכי יוגב: אוקיי, אני לא מכיר, מודה.
מרדכי יוגב: אני מזמן את היזמים הנוספים, אם יש כאלה, שיבואו ויציגו.
מרדכי יוגב: אני לא מכיר את כולם.
מרדכי יוגב: אין לי עסק.
מרדכי יוגב: הישיבה היא פתוחה ומי שלאור זה שולח ומבקש ויש כאלה שביקשו כל מיני נושאים, זה מגיע.
מרדכי יוגב: אני לא יודע אם כתוצאה מסדר היום של הכנסת, כבר אמרנו להם שלא.
מרדכי יוגב: זכות דיבור למי שעוד רוצה ואנחנו צריכים לסיים.
עדי מינץ: אני רוצה לומר משהו לגבי טורבינות הרוח.
מרדכי יוגב: כן, מה השם?
ניצן דה פז: ניצן דה פז.
ניצן דה פז: אני רציתי לבקש לגבי העניין של טורבינות הרוח, רואים כמה זה מורכב לקדם טורבינות גדולות, שגם גורמות לאיזה שהם נזקים בריאותיים ואני רק מבקש לקדם גם את הטורבינות הקטנות על הגגות של הבתים, להסיר חסמים בירוקרטים, לאפשר לאנשים שיוכלו לשים על הבית שלהם, כי הבירוקרטיה מסרבלת את הכל.
ניצן דה פז: וזה חשוב במיוחד לתושבי יש"ע.
עדי מינץ: בלי תמ"א אי אפשר לעשות את זה.
ניצן דה פז: אז זהו, זו בדיוק הנקודה.
ניצן דה פז: את עניין התמ"א הזאת לפתור.
ניצן דה פז: אני מאד מבקש את זה.
ניצן דה פז: בעניין הזה רק משפט אחד.
עדי מינץ: לא רק זה.
עדי מינץ: שוב, טורבינה מהסוג הזה לא קמה בישראל הקטנה, למרות שהתמ"א התקבלה כבר לפני שלוש שנים.
מרדכי יוגב: יש דרך אגב ביו"ש, בדרום הר חברון ראיתי באוכלוסייה הערבית, מול סוסיא, במדבר המזרחי, יש כמה כאלה עצמאיות בסמוך - - -
עדי מינץ: הם לא צריכים תמ"א.
איגור סטפנסקי: הם לא צריכים תמ"א.
מרדכי יוגב: אני צודק, סעיד?
מרדכי יוגב: ראית?
מרדכי יוגב: יש שם כמה טורבינות רוח קטנות.
מרדכי יוגב: קטנטנות.
סעיד קאסם: אני לא ראיתי, יכול להיות שזה בשטחי A ו-B.
מרדכי יוגב: אני ראיתי - - -
עדי מינץ: דרך אגב, גם לגבי טורבינות - - -
מרדכי יוגב: נדמה לי שבדרך למצפה יאיר או לבית העלמין של סוסיא, אני לא זוכר איפה בדיוק ראיתי, אבל בחלק המזרחי, ממזרח לכביש 60 בגזרה ההיא.
נעמה גת: בשטחי A ו-B זה לא כפוף לחוקי התכנון והבנייה.
מרדכי יוגב: לא, לא, אני לא מכיר את העניין בשביל להגיד לכם.
מרדכי יוגב: אני מכיר את השבשבות של הילדים שעושות רוח, הצבעוניות.
מרדכי יוגב: אז אני לא מדבר מבחינה מקצועית, אני מדבר מבחינת זה שיש בשטח פיזית כאלה באוכלוסייה הערבית, בדרום הר חברון.
מרדכי יוגב: אנחנו צריכים לסיים.
ניצן דה פז: כן, כן, אני בעצם גם רציתי לציין שגם לגבי טורבינות הרוח מדברים כרגע על יש"ע, אז אני רק אומר עוד משפט אחד בנושא, שעשרות פוסקים גם מחמירים להשתמש בחשמל שהוא לא כשר בשבת, אז - - -
מרדכי יוגב: זה לא ענייננו.
מרדכי יוגב: זה לא סוגית הדיון הזה, אבל הצלחת להכניס אותו פנימה.
ניצן דה פז: כן.
מרדכי יוגב: עוד מישהו רוצה?
איגור סטפנסקי: כבוד יושב הראש, אני רוצה להתייחס לכמה נקודות שעלו פה במצגת.
איגור סטפנסקי: אז אלף תכנית האב, שוב חוזרים לתכנית האב, רשות החשמל מתייחסת עד 2030, מתייחסת ללא פירוט למתחדשות, ללא פירוט האזור בו מותקנים המתקנים, אבל יש תכנית יותר קטנה, זה עד 2020 – זה 10% לכל ההסדרות המתייחסות לאנרגיות מתחדשות ב-P.V.
איגור סטפנסקי: מה שהוזכר פה 10% זה לפי החלטת הממשלה.
איגור סטפנסקי: עכשיו לגבי מכרזים.
סעיד קאסם: זה לא כל ההסדרה.
איגור סטפנסקי: 10% זה לכל ההסדרות.
איגור סטפנסקי: יש מכרזים -- -
סעיד קאסם: זה - - - ובינוני בראשית החלוקה.
איגור סטפנסקי: כן, לזה אתה מתכוון?
איגור סטפנסקי: כן, זה לא כולל את ההסדרות למתח עליון.
איגור סטפנסקי: עכשיו לגבי מכרזים, יש לנו מכרזים בתהליך תחרותי.
איגור סטפנסקי: אז שם יש אפשרות ליזם מיו"ש, בלי אחוזים אפשר לבנות ואם הוא מתעסק, אם הוא נכנס לתהליך תחרותי, אז אין צורך בשום אחוזים.
עדי מינץ: אבל זה לא אומץ ביו"ש.
איגור סטפנסקי: לא, רגע.
איגור סטפנסקי: אז יש פה שאלה - - -
מרדכי יוגב: איגור, אנחנו חייבים לסיים.
איגור סטפנסקי: רק שאלה אחת, שצריך לאמץ את ההסדרות של רשות החשמל - - -
עדי מינץ: ולהגדיל ל-15%.
איגור סטפנסקי: את ההחלטות של רשות החשמל ואת התמ"אות, מה שנקרא התמ"אות הקיימות שצריך להגדיר וצריך לאמץ ביו"ש.
מרדכי יוגב: כן, נעמה.
נעמה גת: רק חוב שלי.
נעמה גת: ארנונה לא נכללת בתכנית העבודה.
נעמה גת: יכול להיות שהיא תועדף על ידי סגן השר לטפל בזה.
נעמה גת: אותו כנ"ל לגבי אגירה שאובה.
נעמה גת: עד כה אני גם לא מכירה בקשה שהועלתה על ידי סגן השר לתעדף את זה.
נעמה גת: ככל שהיא תועדף, נטפל בנושא הזה.
מרדכי יוגב: לתעדף הנחה בארנונה ופרויקטים של אנרגיות מתחדשות.
מרדכי יוגב: ותשובה – וזה אתם גם מוזמנים בדו שיח החופשי, כל הצדדים.
מרדכי יוגב: אנחנו נסכם את הדברים ואני באמת אומר, יש לנו פה איזו שהיא עמידה במקום, אבל אנחנו למדנו כבר שהתהליכים הם ארוכים, או חזרה לאחור במידה מסוימת, כי אכן רשות החשמל – והייתה פה נציגה, גברת, תגידו את שמה - - -
איגור סטפנסקי: נורית גל.
מרדכי יוגב: נורית גל, שהציגה פה ואמרה יש לנו תכנית אב, אנחנו מוכנים להציג אותה בכל רגע.
מרדכי יוגב: היא באמת דיברה הרבה על תחמ"ש ג'נין, ואני מעבר לתחמ"ש ג'נין ביקשתי לקחת אותה לתכנית אב מג'נין ועד חברון ויתיר.
מרדכי יוגב: סעיף ראשון הוא שרשות החשמל, סליחה, רמ"א – הבהרנו את העניין – רמ"א יציג בתיאום עם רשות החשמל ומשרד האנרגיה והתשתיות והאוצר וכמובן יתר הגורמים – חברת חשמל – תכנית אב למשרד הכלכלה.
מרדכי יוגב: תכנית אב לחשמל.
מרדכי יוגב: הוא יחליט את השנה – אם זה 2030 או 2040.
מרדכי יוגב: המלצתי היא 2040, ככה גם במים.
מרדכי יוגב: נדמה לי שגם הוא דיבר על כך פעם, שמעתי אותו.
מרדכי יוגב: גם נורית דיברה על זה, כן.
איגור סטפנסקי: נדמה לי אצלנו התכנית היא עד 2030.
מרדכי יוגב: אני לא קובע, אני באמת לא בא לקבוע.
מרדכי יוגב: אני לא אישר המקצוע בשביל לקבוע.
מרדכי יוגב: אני בא להסתכל קדימה ולאיזה מבט קדימה אנשי המקצוע אומרים שנכון לתכנן.
מרדכי יוגב: אז אם זה 2030 או 2040 – כנראה ש-2050 זה רחוק מדי, אז אני לא בא לקבוע.
מרדכי יוגב: רק אם במים מתכננים לשנת 20140 וכך הוצג לנו והיום נשמע, אני מציע לאחד בין הדברים ולהתייחס לערכים משולבים, להתייחס לכמות האוכלוסייה – באיזו הערכה.
מרדכי יוגב: כפי שאמרתי פה, אבל יציגו אחרים, אז הוערכה אז הערכה של כ-4.5 מיליון פלסטינים ובהקבלה לגידול – כ-1.5 מיליון יהודים ביו"ש, שנת 2040 מתואמת.
מרדכי יוגב: חברת חשמל, מחוז ירושלים, אנחנו לא מוציאים אתכם מהתמונה במענה השוטף ותודה לכל מי שהשתתף פה, תודה למענה השוטף כפי שמוצג.
מרדכי יוגב: תשומת הלב לדיבור ביניכם, אתם צריכים לקבוע ביניכם ישיבה – גוש עציון עם חברת החשמל ירושלים על הקווים המזרחיים בבקשה גם לכם ולעשות את המאמץ למענה הסטטוטורי למזרח גוש עציון, בית סחור, תקוע, מיצד.
מרדכי יוגב: אני אבקש אז את התשובה והתשובה צריכה להיות מתכללת.
אורן הלמן: רק הערה אחת, אין חברת חשמל בירושלים, יש חברת חשמל.
מרדכי יוגב: חברת חשמל, ברור לי, אבל מחוז ירושלים הוא המייצג.
מרדכי יוגב: אין בעיה, אורן, אני אשמח שאתה תציג וברי לי, אין בעיה.
מרדכי יוגב: מבחינתי זה הכל אחד – רשות החשמל בתכנון ויושב ראש החברה, מנכ"ל החברה והסמנכ"ל שלה, זה המחוז.
מרדכי יוגב: מינהל אזרחי, תציגו, אבל זה לא אתם.
מרדכי יוגב: אנחנו נבקש מעוזר שר הביטחון שיציג מענה של חשמל להתיישבות הצעירה-מאחזים שעל אדמות למדינה ובהליכי הסדרה בהגדלת ההספקים ובחיבורים לצרכי ביטחון.
מרדכי יוגב: הוא יציג את זה בישיבה הבאה.
מרדכי יוגב: הדבר השלישי והאחרון זה רמ"א יציג בתיאום עם אג"ת כמובן, בתיאום עם כל הגורמים ורשות החשמל, את הקידום של הסדרת פרויקטים לאנרגיות חלופיות ביו"ש על שלושת האנרגיות – הסולארית, הטורבינות הרוח והאנרגיה השאובה.
מרדכי יוגב: תכנית אב.
מרדכי יוגב: תוך התגברות על כלל הסוגיות שעלו פה ואנחנו נפרט אותן אחת לאחת בסיכום בכתב, לא נרד אליהן כרגע, כולל נושא אימוץ התמ"א או אימוץ הליכים מקבילים, כדי להסדיר את היכולת לממש.
מרדכי יוגב: הדבר האחרון שקשור בתוך זה זה נושא הפוליגונים.
מרדכי יוגב: אז אני מבקש את אותה ישיבה שכבר קבעתם להיום, אין לי שמץ של מושג, אני לא בקיא בכל הישיבות שנקבעות, תקבעו בניסיון, במאמץ שבין אג"ת לבין היזמים, אבל הכל בסוף צריך לעלות למינהל האזרחי כמתכלל וכנציג הריבונות בשטח כרגע, בכך שנוכל לקדם את המימוש של האנרגיות המתחדשות, על שלושת הדברים: סולארי, טורבינות ואנרגיה שאובה.
מרדכי יוגב: באנרגיה השאובה ובסולארי אין בעיה של אג"ת, יש בעיה של מקרקעין.
מרדכי יוגב: שלכם.
מרדכי יוגב: אין בעיה של גובה או של דברים אחרים.
מרדכי יוגב: אז הדברים הללו יכולים לקבל את הקידום שלהם יותר מהר.
אורי מנדס: יש שטחי אש עכשיו, אבל לא חשוב.
מרדכי יוגב: שטחי אש?
אורי מנדס: כן.
מרדכי יוגב: מה, בלהקים אנרגיה שאובה?
עדי מינץ: ישבנו על זה עם עופר הינדי ומבחינתו זה בסדר.
אורי מנדס: אני יודע, אני רק ציינתי עובדה.
מרדכי יוגב: אז כל דבר אנחנו נצטרך לראות אותו באופן ממוקד ואם זה יובא גם בתצ"אות אז נוכל להתייחס לזה בצורה יותר סדורה, או במצגת ותצ"אות ואין לי ספק שאנחנו נתקדם.
מרדכי יוגב: אז אנחנו נקבע את הישיבה הבאה למעקב אני מעריך בסוף מאי או תחילת יוני ותודה לכולם.
מרדכי יוגב: אני מקווה לקבל תשובות יותר סדורות אז ולהעיר ולהאיר בעניין הזה את כלל מדינת/שטחי יהודה ושומרון, חלק מארץ ישראל.
אמיר אוחנה: בוקר טוב לכל המשתתפות והמשתתפים.
אמיר אוחנה: היום יום מיוחד בכנסת, יום הלהט"ב, שוועדות הכנסת כמעט כולן מקיימות דיונים בנושאים להט"ביים.
אמיר אוחנה: הדיון הוא דיון פתוח, לפי סעיף 120 ואנחנו נשמע קודם את חברת הכנסת מיכל רוזין, שהיא מראשי השדולה הגאה ומיוזמות היום הזה, אחר כך נשמע את צה"ל ואחר כך נשמע גם את המשתתפים הנוספים.
אמיר אוחנה: אני חושב שצה"ל עבר כברת דרך חיובית, עושה הרבה עשייה חיובית, אנחנו רוצים לשמוע גם את הדברים הטובים, גם את הדברים לשיפור ואת דברי הביקורת, במידה שישנם.
אמיר אוחנה: גם היום הזה נערך בצל קרב מאסף של חלק מהרבנים והפוליטיקאים של פעם, שרואים לנגד עיניהם המשתאות את העולם החופשי המתהווה לנגד עיניהם ובו להט"בים יכולים להקים משפחות, יכולים להיות הורים נפלאים לילדים מאושרים ובו נשים יכולות להיות טייסות מצטיינות ולפעול לשמירה על בטחון ישראל.
אמיר אוחנה: הסטייה היחידה היא המחשבה המעוותת שניתן יהיה לעצור זאת.
אמיר אוחנה: מכינת עלי, אני אומר את זה בהקשר של שבוע שעבר, הוציאה תחת ידיה הרבה אנשים טובים, אבל היא עשתה זאת למרות מפיצי מחלת השנאה בה הם לוקים, דוגמת יגאל לוינשטיין, ולא בזכותם.
אמיר אוחנה: ישראל תמשיך על אפם ועל חמתם ועל מחלת שנאתם להיות מדינה פתוחה, פלורליסטית ומקבלת.
אמיר אוחנה: מיכל רוזין, בבקשה.
מיכל רוזין: אני באמת נרגשת לפתוח את הבוקר הזה פעם שלישית ובעיקר בוועדת חוץ וביטחון, אני חייבת לומר, מדי שנה מתקיים דיון ודיון חשוב ופעם שלישית שאנחנו מקיימים את יום זכויות הלהט"ב פה בכנסת ואל יקל העניין בעיניכם, אני עוד זוכרת שנים שבהם היה קשה מאוד אפילו לקיים פה כנס בכנסת בנושא הגאווה והלהט"ב ותמיד אנחנו צריכים לזכור שאנחנו שני צעדים קדימה וצעד אחורה ולהמשיך להילחם על השוויון והזכויות של הקהילה.
מיכל רוזין: אני רוצה לציין לטובה גם את הדיונים בוועדת חוץ וביטחון בשלוש השנים האחרונות וגם את העובדה שבעקבות הדיון, לדעתי הראשון, אני מקווה שאני לא טועה, יוהל"ן הפכה ליוהל"ם ויש לכך משמעות אדירה ואני חושבת שבכלל צה"ל עושה צעד אדיר חברתית, גם בנושא של נשים, כמובן רחוק היום שיהיה שוויון, אבל בוודאי גם בנושא מגדר ואנחנו גאים בכך ומעודדים את זה.
מיכל רוזין: יש כמובן מה לשפר ואנחנו נמצאים פה בשביל לדבר על מה צריך לשפר ומה צריך לעשות ואנחנו נמצאים במלחמה וגם רשויות הצבא נמצאות במלחמה.
מיכל רוזין: ציינת את מכללת עלי, אבל אנחנו רואים שיש מאבק של כוחות חושך שרוצים להסיג אותנו לאחור ונבהלים.
מיכל רוזין: אני חושבת שזה מוכיח את ההצלחה שלנו, הם פשוט נבהלים לנוכח הקדמה והדרך שהצבא בחר, ללכת לשוויון, למודעות, להעלאת מודעות, ואני חושבת שזה פשוט מראה עד כמה אנחנו מצליחים.
מיכל רוזין: יש כמה נושאים שבוודאי יעלו פה, גם לגבי קהילת הטרנסג'נדרים, גם הטרנסים, גם לגבי כמובן העניין של הדרכות, שהייתי רוצה לשמוע, האם יש שינוי בנושא הדרכות בצבא, האם זה השתנה, האם זה ממשיך.
מיכל רוזין: אני יודעת ששכבת הגיל של בני, כשהתגייסה לצבא, כולם עברו, גם בנים וגם בנות, הדרכה בנושא מגדר.
מיכל רוזין: הייתי רוצה לדעת אם זה ממשיך או השתנה, וכמובן איך הצבא ממשיך לקדם את זכויות קהילת הלהט"ב.
מיכל רוזין: ותודה לכולם ושיהיה לנו יום מדהים.
אמיר אוחנה: חברת הכנסת ברקו, את רוצה להתייחס עכשיו או אחר כך?
ענת ברקו: קודם כל אני שמחה שאנחנו מקיימים דיון כזה.
ענת ברקו: אני מוכרחה להגיד לכם שאני שירתי המון שנים בצבא ולא התקיים דיון כזה, לצערי הרב.
ענת ברקו: אני רוצה לברך את חברי, חבר הכנסת אוחנה, וגם את חברת הכנסת רוזין על הדברים שנאמרו, הגעתי רק לסופם, אבל אני יכולה לספר מהשירות הצבאי שלי שלא התקיימו דיונים כאלה ואנחנו נמצאים במקום אחר.
ענת ברקו: אני חושבת שגם הצבא עשה כברת דרך מאוד משמעותית ביחס לצבאות אחרים בעולם, ולא שחסר עוד מה לעשות, תמיד יש, בעיקר במערכת טוטאלית, תובענית ושהלחץ הוא מאוד מאוד גדול כי נמצאים עם אנשים באופן אינטנסיבי ולהערכתי אין שום מקום היום בצה"ל שחיילים לא יכולים לשרת בו בשל נטייתם המינית או זהותם המגדרית, זה ממש לא משנה.
ענת ברקו: אני יכולה לשתף אתכם ששירתי בפיקוד הדרום וכשמפקד המרפאה, המרא"פ הפיקודי שלנו, אמר שיש לו בן זוג אז זה היה משהו שנראה לאחרים 'אוה, איזה אומץ יש לו להגיד', אבל ברגע שזה היה אלוף משנה וברגע שדובר בקצין בכיר, לאמירה הזו היה משנה תוקף.
ענת ברקו: להערכתי אנחנו נלך ונראה שגם בתחום של הורות וגם בתחום של שירות בקבע המסוגלות ההורית היא שתקבע ולמגדר לא יהיה שום מקום ולא לנטייה המינית.
ענת ברקו: לכן אני חושבת שגם היוהל"ם, שהיא מאוד קשובה לנושאים הללו, ואני חושבת שעושים עבודה טובה ביוהל"ם לטובת העניין, צריך אולי פונקציה נוספת שהיא תהיה מומחית.
ענת ברקו: אני חושבת שיש בעיות ייחודיות שאי אפשר להתעלם מהן, כמו שלפעמים אנחנו אומרים שיש סוגיות שקשורות לנשים, או סוגיות שקשורות לדברים אחרים, פונקציה שיכולה לתת את המענה גם בתוך הצבא, אולי ביוהל"ם, אולי במקומות אחרים, אולי במהו"ת, אבל באמת שתהיה כתובת, שאם יש מצוקה, שאם יש צורך לתת מענה מיידי, זה לא יגיע להתנהגות שהיא קיצונית או להתנהגות שהיא פוגענית, כי לפעמים דברים נראים מאוד מאוד קשה, הם מקצינים, בעיקר רגשות ותחושות במערכת שהיא כל כך לוחצת וחייב להיות מקום שאפשר לפרוק את הדברים.
ענת ברקו: אני רוצה לברך את צה"ל על הפתיחות, על זה שהדברים נראים אחרת ממה שהם נראו בתקופה שאני שירתי וטוב שכך.
ענת ברקו: אנחנו לרשות
ענת ברקו: כם ואם יש בעיות מיוחדות, או אם יש דברים שיש צורך בהתערבות, יש לכם כתובת בכנסת.
אמיר אוחנה: תודה גם לחברת הכנסת ברקו.
אמיר אוחנה: סגן אלוף אושרת בכר, סגנית היוהל"ם, בבקשה.
אושרת בכר: בוקר טוב לכולם.
אושרת בכר: שנה שנייה שאני כאן, כיף גדול, אל"ף, כי אני זוכה לראות אנשים שלשמחתי הרבה אני לא רואה אותם פעם בשנה, אבל באמת כשאני רואה את כולם כאן אני מבינה כמה שאנחנו נפגשים הרבה וכמה שהקשר הוא באמת באמת חם וטוב.
אושרת בכר: אני אסקור, ברשותכם, מספר דברים ואני כמובן אתייחס לדברים שהתבקשנו להתייחס אליהם.
אושרת בכר: אז בראש ובראשונה אנחנו יודעים שצה"ל מגייס את כל המלש"בים, כל מי שהוא בר גיוס, אנחנו נותנים לו את ההזדמנות המלאה לשרת שירות משמעותי.
אושרת בכר: צריך להגיד שבאמת אין לנו שום עניין עם העדפה מינית או זהות מגדרית, כל חייל וחיילת שצריכים להתגייס לצבא והמפקד קורא להם להתגייס, מבחינתנו הם התגייסו לצבא.
אושרת בכר: הסוגיה שאנחנו עוסקים בה המון זה סוגיית הטרנסג'נדרית.
אושרת בכר: אלישע נמצא פה, גם בשבוע הבא ראיתי בלו"ז שאנחנו נפגשים, שבאמת הקשר המאוד אישי עם אלישע בעיניי מאפשר לחיילים וחיילות שנמצאים בתהליך שינוי מינם או שבעצם מתלבטים, אם זה בשלב המלש"ב או חיילים, להפוך באמת את השירות שלהם בדיוק כמו שהתכוונו.
אושרת בכר: כשצה"ל אומר שהוא חרת על דגלו את כבוד האדם, אז אני חושבת שאחד הביטויים המשמעותיים זה התנאים שניתנים לחיילים הטרנסג'נדרים.
ענת ברקו: כמה חיילים כאלה יש?
אושרת בכר: יש כמה עשרות.
אושרת בכר: אני, ברשותכם, לא אציין, אבל יש מספר מכובד מאוד גם של חיילים משרתים וגם של מלש"בים לקראת השירות הצבאי שלהם.
אושרת בכר: צריך להגיד שאנחנו פוגשים אותם גם בהיותם מלש"בים ועושים איתם תהליך מאוד יפה, כך שעד היום שהם מגיעים לשרת בלשכת הגיוס בשרשרת החיול כבר יודעים שמגיע חייל או חיילת שהם טרנסג'נדרים ויודעים לתת את המענה מבחינת מדים ויודעים לתת את כל המענים שנדרשים.
אושרת בכר: למעשה אני חושבת שבשנה האחרונה הייתה לנו קפיצת דרך מאוד מאוד משמעותית, כי המנעד של הטיפול והמענה שאנחנו צריכים להתאים לטרנסג'נדרים הוא מאוד מאוד גדול, הוא מאוד מאוד נרחב, כי אין מקרה זהה לקודמו או לזה שיבוא אחריו.
אושרת בכר: התהליך, השלב שכל אחד ואחד מהם נמצאים בשינוי המין הוא מאוד מאוד שונה ובעצם כשאני אומרת שנדרשת חליפה אישית מותאמת לכל אחד ואחת, אני באמת מתכוונת לזה וצריך להגיד שנדרשת הרבה מאוד יצירתיות.
אושרת בכר: לצורך העניין יש לנו כאן את עופר, שלא מכבר השתחרר, וזו המתנה שהוא קיבל.
אושרת בכר: הוא שבר את היד.
מיכל רוזין: זה אומר שבאזרחות קשה.
אמיר אוחנה: מישהו לא הבין את האנגלית, break a leg.
אושרת בכר: בדיוק, מישהו לא פירש את זה כמו שצריך, וגם הליווי שיש לנו מאלישע, אז אני באמת יכולה להגיד שהמענה שאנחנו יודעים לתת הוא מצוין.
אושרת בכר: וגם השיח של המפקדים.
אושרת בכר: אני כמעט כל יום, בדיוק סיפרתי את זה לדוברת שנמצאת איתי, שכל יום אני מקבלת בין שיחה אחת או שתיים ממפקדים שבאמת רוצים לראות שהם מבינים מה שהם עושים ושבאמת המענה שאנחנו נותנים הוא מענה טוב.
אושרת בכר: אני גם אגלה לכם סוד, גם זרועות ביטחון אחרים מתקשרים לצבא כדי שאנחנו נייעץ להם מה לעשות ואנחנו מסייעים להם במקרים רבים.
ענת ברקו: יש הדרכות יזומות למפקדים?
אושרת בכר: כן.
אושרת בכר: ברגע שאנחנו יודעים לאן חייל שהוא טרנסג'נדר עתיד להתגייס, אם זה לבסיס טירונות, אם זה כבר להכשרה, אם זה לבסיס ספציפי, אנחנו באופן יזום יוצרים קשר עם המפקדים ועושים להם את ההסברה.
אושרת בכר: יתר על כן, יש הרבה פניות שמפקדים באים ואומרים לנו 'משרתים אצלנו חיילים שהם טרנסג'נדרים, בואו תעזרו לנו להבין ובואו נעשה הדרכה לשאר המשרתים' ואנחנו עושים את זה.
אושרת בכר: לאחרונה התגייסו ארבעה לוחמים לבא"ח חי"ר קל הגנת גבולות, אז היינו שם ועשינו הסברה לכל המפקדים.
אושרת בכר: לאחר מכן הגענו לגדוד עצמו, לגדוד קרקל שהוא באמת יכול להתגאות בשילוב מדהים של הטרנסג'נדרים, הייתי שם לפני יומיים, וכשאני באה ואני שואלת אם יש אתגרים ומסתכלים עליי כאילו מאיפה הבאת לנו את השאלה הזאת, זה בכלל לא רלוונטי, אז אני מבינה שאנחנו נמצאים באמת במקום טוב.
אושרת בכר: ויש לי אלפי דוגמאות.
אושרת בכר: אבל לשאלתך - - -
אמיר אוחנה: אגב, זה תמיד F to M, female to male, או שזה גם הפוך?
אמיר אוחנה: בקרקל.
אושרת בכר: לא, זה לאו דווקא F to M, זה יכול להיות גם M to F.
אמיר אוחנה: כן?
אושרת בכר: לא נתקלנו עדיין, אבל זו בהחלט יכולה להיות אופציה.
אושרת בכר: ספציפית עכשיו המקרה הוא ארבעה לוחמים F to M, אבל זה בהחלט יכול להיות גם הפוך.
אושרת בכר: אין עם זה שום בעיה, להיפך, דווקא בגדודים, הגנת הגבולות, אין פה שום אתגר באמת, כי יש לי להציע להם את כל מה שהם צריכים.
אושרת בכר: לגבי השאלה שלך על הכשרות.
אושרת בכר: אז באמת בשלב הבסיסי שכל חייל וחיילת מתגייסים לצבא הם מחויבים לעבור בהכשרת בסיס שני מערכי שיעור.
אושרת בכר: אחד זה כבוד האדם, שזה מערך שעבר איזה שהוא אפדייט לאחרונה ומאוד מדברים על הנושא של קבלת האחר והשונה, גם בהקשר של הקהילה.
אושרת בכר: וגם, כמו שציינתי קודם, האחר והשונה, גם יש התייחסות.
אושרת בכר: אין מערך שיעור - - -
מיכל רוזין: מה זה האחר והשונה ממה שאמרת שהיה קודם?
אושרת בכר: אז בגלל שאנחנו הבנו שהם באמת מתפזרים ומדברים על הרבה מאוד אוכלוסיות, אם זה עולים חדשים ואם זה יוצאי הקהילה האתיופית והכול, באנו ואמרנו 'חבר'ה, אתם צריכים להיות הרבה יותר ממוקדים גם לקהילה הגאה' ועשו איזה שהוא שינוי ויש יותר מיקוד בקהילה הגאה.
אושרת בכר: להגיד לך שאני עכשיו עברתי בכל ההכשרות וראיתי שזה באמת קורה, אני לא עושה את זה ביום יום.
ענת ברקו: לא בודקים את זה בביקורת אכ"א?
אושרת בכר: זהו, זה בדיוק מה שרציתי להגיד - - -
ענת ברקו: כדאי לבדוק.
אושרת בכר: לא, בודקים.
אושרת בכר: ביקורת אכ"א, צריך להגיד, קורית אחת לשנתיים בכל יחידה.
מיכל רוזין: לא, אבל באוקטובר האחרון יצאה הנחיה, למיטב ידיעתי, של חיל חינוך, שעכשיו הגבילה את הפעילות של חושן, הגבילה את ההדרכות והעבירה רק לדרג פיקודי.
אושרת בכר: אז אני אסביר.
אמיר אוחנה: מי מטעם חושן?
קריאה: אתה הבא בתור.
אושרת בכר: אגב, הצבא קיבל החלטה, ממש לא בהקשר של חושן, שהרבה מאוד הדרכות והרבה מאוד עבודה עם מכונים חיצוניים בעצם מצטמצמת.
מיכל רוזין: אין לי בעיה שמפקד יעשה את זה, חושן, אל תכעסו עליי, בסוף אני רוצה שההדרכה תתקיים.
מיכל רוזין: האם הוחלט באופן רוחבי שזה לא יתקיים רק בדרג - - -
אושרת בכר: זה מתקיים בדרג פיקודי.
ענת ברקו: הם יודעים שבדרג פיקודי יש לכך השלכה עצומה וטובה.
ענת ברקו: זה בדיוק כמו שאנחנו תפסנו שאם הטרדות מיניות באות מגורם מקצועי זה הרבה פחות אפקטיבי מאשר המפקדים.
מיכל רוזין: זה לא הטענה שלי.
מיכל רוזין: הטענה שלי, גם הטרדה מינית, זה נכון שצריך שהמפקד יעשה את ההדרכה, אבל חייבת להיות הדרכה.
מיכל רוזין: אני יודעת שיש בטירונות ויש בקורס - - -
ענת ברקו: ממוקדת מטרה.
ענת ברקו: זה צריך להיות משולב.
אושרת בכר: ברשותך, גברתי, בקורסי הפיקוד הם גם עוברים את מערך השיעור של כבוד האדם ושל קבלת השונה, כמובן מזווית הרבה יותר פיקודית.
אושרת בכר: צריך להגיד שאף אחד לא סגר את השערים בפני חושן, הם נמצאים במאגד החינוך, אני משתמשת בהם המון, אנחנו נפגשים איתם המון.
אושרת בכר: ההחלטה אומרת שהכשרות ומכונים חיצוניים, אני יכולה לתת לך הרבה דוגמאות, ייעוד וייחוד, מחצבים, אלה דברים שעברו להיות מובלים על ידי מפקדים.
אושרת בכר: לכן כשאנחנו רוצים להכניס את חושן, שהוא באמת הגורם המקצועי, אנחנו מכניסים אותו, אבל לקורסי פיקוד ולדבר עם אוכלוסיית מפקדים ולא לאוכלוסיית חיילים.
מיכל רוזין: אבל האם המפקדים, האם יש - - - אני באמת מנסה, הבנתי לגבי חושן שהם עברו לדרג הפיקודי, אני שואלת שוב, האם בטירונות, בקורסים הראשוניים יש - - -
אושרת בכר: המפקדים מעבירים על בסיס מערכי השיעור כבוד האדם וקבלת השונה והאחר כאשר נתנו את הדגש לגבי הסוגיה של הקהילה הגאה.
מיכל רוזין: אבל זה את לא יודעת עדיין, אין לך עדיין בקרה של האם זה נעשה באופן ש - - -
אושרת בכר: לא, זה נעשה.
ענת ברקו: אם זה ייבדק בביקורות אכ"א זה ייעשה.
אושרת בכר: זה נעשה באופן שיטתי ורוחבי.
אושרת בכר: חיל חינוך בודק את זה בביקורת אכ"א.
ענת ברקו: אז זה ייעשה.
אושרת בכר: אבל צריך להבין שביקורת אכ"א היא אחת לשנתיים.
אושרת בכר: כמובן שבחיל חינוך יש המון סנסורים, הרי בסוף - - -
ענת ברקו: בסדר, אבל ביקורת אכ"א לא בודקת רק תמונת מצב, כדאי שכולם יבינו, אלא היא גם בודקת לאחור.
אושרת בכר: בודקת שנתיים אחורה, ברור.
ענת ברקו: אז לכן בדרך כלל כשדברים נבדקים בביקורת אכ"א הם גם מתבצעים.