GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מוטי יוגב: כיוון שתם ולא נשלם, נקיים גם ישיבה סגורה של הוועדה עם הגורמים הבכירים, לא פחות מכך זה שר הביטחון, נציגו, המל"ל, מתאם הפעולות בשטחים, רמ"א, גורם בכיר במשרד החוץ, בכדי לשמוע מה כבר נעשה.
מוטי יוגב: נשתדל לעשות את זה פחות מחודשיים קדימה, כדי לאפשר ולשמוע מכל המערכות, בראש וראשונה צריך להכתיב את המדיניות כדי שהמערכות אכן תפעלנה באותו כיוון.
מוטי יוגב: נפנה גם למל"ל ולמשרד ראש הממשלה.
מוטי יוגב: תודה רבה, הישיבה נעולה.
אבי דיכטר: אנחנו מקיימים כאן היום פגישה וסיור של שתי ועדות, ועדת החוץ והביטחון וועדת הפנים בראשות חבר הכנסת יואב קיש.
אבי דיכטר: לגבי מיקום הדיון, אתם האחרונים שצריכים להגיד לכם למה אנחנו פה, כחברי כנסת, מאחר ואנחנו שומעים סקירות כל אחד בוועדה שלו ומעבר לזה שאנחנו גם אזרחים במדינת ישראל, שתי הוועדות החליטו לקיים כאן ביקור משותף, לשמוע את האנשים מהמועצות האזוריות וגורמי הביטחון צה"ל, משטרה וכב"ה.
אבי דיכטר: קיימנו את החלק הראשון של הדיון כדיון סגור עם צה"ל כדי לשמוע את הדברים מהזווית המקצועית.
אבי דיכטר: הדיון הזה פתוח מבחינת הסיווג שלו אבל סגור מהבחינה שלא הכנסנו לפה תקשורת גם מפאת זה שאין מקום וגם כי רצינו שהדיון יהיה יותר ענייני ויהיה אפשר להתבטא בצורה יותר תכליתית ופחות למצלמות.
אבי דיכטר: הדיון פתוח לכן כל מי שמתייחס שייקח בחשבון שהדברים שלו יגיעו לאתר הכנסת ויהיו נחלת הציבור כולו.
אבי דיכטר: יושב-ראש ועדת הפנים והגנת הסביבה.
יואב קיש: לגבי הדיון שהיה לנו, הדיון שלנו התמקד בעיקר בכב"ה, על שיתוף הפעולה וההתמודדות מול אתגר כיבוי האש בגזרה.
יואב קיש: אני יכול להגיד ממה שאני התרשמתי, שיש שיתוף פעולה מאוד מוצלח בין כל הגורמים הרלוונטיים שנמצאים בגזרה.
יואב קיש: דבר שלא נכנסנו אליו זו יעילות המלחמה באש ואם היינו יכולים להביא תוצאה סופית יותר טובה.
יואב קיש: מדובר על כ-25,000 דונם שנשרפו לנו מול כ-1,000 עפיפונים ובלונים למיניהם.
יואב קיש: זו התוצאה וכדי להמשיך ולהשתפר שווה לשמוע אם יש דברים בעניין הזה, ולזה עוד לא נכנסנו.
אבי דיכטר: נפתח עם ראשי המועצות.
אבי דיכטר: נרצה לשמוע על שגרת החיים בנסיבות הקיימות.
אבי דיכטר: למרות שאנחנו מתמקדים בנושא עפיפוני התבערה, בכל אופן מה-30 במרס עד היום, זה פרק זמן לא קצר, נמצאים בשגרת חיים שונה.
אבי דיכטר: לאחר מכן נשמע את נציגי משרדי הממשלה פנים אוצר ובט"פ ונרצה לשמוע גם מהם.
גדי ירקוני: גדי ירקוני ראש מועצה אזורית אשכול.
גדי ירקוני: אני לא הרבה זמן בתפקיד אבל כל פעם שיש הסלמה אתם פה, כך שזה די הפך לשגרת חיים.
אבי דיכטר: אני מקווה שאין הסלמה בגלל שאנחנו פה.
גדי ירקוני: היא מתחילה תמיד לפני.
גדי ירקוני: אני רוצה להדגיש דבר ראשון את התקופה ואחרי זה לרדת לפרטים.
גדי ירקוני: כמו שאמר היושב-ראש, אנחנו בשגרת חיים מיוחדת.
גדי ירקוני: למועצה שלי יש שטח מאוד גדול בעוטף, בחודשיים האחרונים אין שגרת חיים.
גדי ירקוני: אנחנו מנסים להגיד שגרת חיים כי אנחנו מנסים להרגיש ככה ושכך יחשבו האנשים שסובבים אותנו ושתמשיך הפריחה הנפלאה שהייתה פה מצוק איתן, אבל החודשיים האלה, כשילד קם בבוקר ושומע את הפיצוצים מעזה ואנחנו אומרים לו שזו שגרת חיים.
גדי ירקוני: הוא מגיע לבית הספר ושומע על העפיפונים ואנחנו אומרים לו שזו שגרת חיים.
גדי ירקוני: אחרי זה יש יום שהייתה הפגזה והוא ישן בממ"ד ואומרים לו שזו שגרת חיים וחוזר חלילה.
גדי ירקוני: זאת שגרת חיים מיוחדת בחודשיים האחרונים.
גדי ירקוני: כמה שהחוסן פה חזק, הוא נפגע מעט.
גדי ירקוני: צריך להבדיל בין הצבא שעושה פה עבודה מצוינת ובכל האירועים האלה של החודשיים של ההפגנות בגדר, לישובים באמת לא הגיע שום דבר.
גדי ירקוני: הצבא, עם כל העבודה שאני מברך עליה, עשה עבודה על הקו ולישובים לא הגיע שום דבר.
גדי ירקוני: נעזוב רגע את העפיפונים ואת היום ההוא שהתחיל בשבע בבוקר.
גדי ירקוני: צה"ל מצליח למנוע ומבחינת הצבא יש פה שגרת חיים נורמלית, הישובים לא מקבלים כלום, אבל הישובים סופגים את זה והישובים מרגישים את זה יום יום ושגרת החיים היא לא שגרת חיים.
גדי ירקוני: כי אם ילד בא לבית הספר ומספר לחבר שלו שאתמול נחת לו עפיפון בישוב זה עובר לשאר הילדים ואנחנו צריכים כל הזמן לטפל ולחדד את הנושא הזה.
גדי ירקוני: החודשיים האלה הם לא דוגמה לאיך אנחנו רוצים לחיות אבל אלה חודשיים שאנחנו צריכים לדעת לעבור אותם ולהמשיך הלאה ולהתחזק עוד יותר ולקטעים האלה אני רוצה לעבור.
גדי ירקוני: דבר ראשון אני אגיד משהו לא טוב.
גדי ירקוני: הייתם בישיבה בשער הנגב לפני כשנה, דברנו שם על המיגון של בית הספר "ניצני אשכול" שקורס.
גדי ירקוני: הבטחתם לי שתטפלו בזה.
גדי ירקוני: מה שקרה הוא שזה לא טופל ולפני חודש זה קרס.
גדי ירקוני: למזלנו הקיר הזה שהוא בגובה מטר וחצי ושוקל יותר מטון נפל בעשר בבוקר אבל בנס לא על אף ילד.
גדי ירקוני: לא קרה שום דבר אז לא שמעו על זה בתקשורת.
גדי ירקוני: למה אנחנו צריכים להגיע לזה?
גדי ירקוני: מי שעוזר לי בסוף זה עמיקם סבירסקי שמגייס לי תקציבים משלושה מקורות ויש עוד 18 מוסדות כאלה לא באשכול.
גדי ירקוני: בגלל שלא עשינו את זה בזמן המתאים כי לא היה לנו כסף, לילדים עכשיו אין סככות והם נכנסים מהכניסות האחוריות לכיתות כי אני לא מסכים שיכנסו מאיפה שנפל, שלא ייפול שוב.
גדי ירקוני: במקרה הטוב יהיה לי כסף בחופש הגדול הזה ואני אעשה את זה.
גדי ירקוני: זו דוגמה שאנחנו צריכים ללמוד ממנה.
גדי ירקוני: אני חושב שאנחנו לא מדינת "סמוך" אלא מדינה הרבה יותר מסודרת.
גדי ירקוני: זה דבר שלא צריך לקרות ואסור שיקרה.
גדי ירקוני: כל אחד מאתנו צריך לקחת את הדוגמה הזו ולזכור אותה.
גדי ירקוני: יכול להיות שאם היה קורה משהו לא הייתי יושב פה היום.
גדי ירקוני: כי האחריות בסוף היא עלי.
גדי ירקוני: אבל האחריות היא גם על כל אחד שישב שם וידע את זה.
גדי ירקוני: שלוש דוגמאות אחרות, העוטף הוא מקום נפלא ואני האחרון שאגיד שלא 99% פ ההוא גן עדן ואני מאמין בזה.
גדי ירקוני: בתל אביב הרבה יותר מסוכן.
גדי ירקוני: יש לנו אחוז אחד קשה, אבל האחוז הזה הופך להיות מאה אחוז ואנחנו צריכים להתכונן לאחוז הזה ולהיות חזקים בו, כמו שעכשיו.
גדי ירקוני: לכן אני מבקש מכם כמה דברים לעוטף כדי לעבור את זה.
גדי ירקוני: קודם כל הדבר החשוב ביותר וזה מה שלא הייתם שומעים פה לפני חודשיים זה נושא הביטחון העצמי לתושבים, שהם ירגישו שהם בטוחים מבחינת ביטחון.
גדי ירקוני: לפני החודשיים האלה היית בא לבן אדם והיית יושב אתו בעוטף ושואל מה מדאיג אותו הוא היה אומר המשכורת, המדרכות, לא היה אומר הביטחון כי זה היה מובן מאליו.
גדי ירקוני: אנחנו צריכים להחזיר את הביטחון.
גדי ירקוני: למועצה האזורית אשכול יש 11 קילומטר עם מצרים שלא מתוכנן שם מכשול.
גדי ירקוני: כולם מודעים לזה שצריך להיות שם מכשול.
גדי ירקוני: כדאי לגייס את הכסף לזה היום.
גדי ירקוני: בונים מכשול ב-65 קילומטר, בואו נסיים את כל המכשול ואני יודע שזה הרבה כסף.
גדי ירקוני: אבל אני חושב שזו דרישה לא מוגזמת ומאתנו התושבים מצפים שנעשה את זה כדי שיכלו לשבת בשקט.
גדי ירקוני: קטע המכשול שאני מדבר עליו הוא מכרם שלום עד נצרים.
אבי דיכטר: בוועדה עסקנו בנושא המכשול ושמענו במפורש שיש כוונה להאריך את המכשול מעבר לציר הוברס, להיכנס גם לפילדלפי.
אבי דיכטר: אני לא זוכר על איזה מרחק דובר, אבל זה הוזכר במפורש.
אבי דיכטר: מכרם שלום דרומה, אני זוכר שדובר במקטע הזה בוודאות, כי אמרת שאין תכנון, אז אני לא יודע אם יש תכנון מפורט - - -
גדי ירקוני: לא אמרתי שאין תכנון, אמרתי שאין ביצוע.
גדי ירקוני: בגלל שזה דיון פתוח אני לא אומר את הכול.
גדי ירקוני: אבל צריך לדאוג שיהיה ויהיה מלא, לא חלקי.
גדי ירקוני: החלקי לא מספיק טוב.
גדי ירקוני: דבר שני, במועצה אזורית אשכול ובכלל בכל עוטף עזה יש לנו ישובים שלא נכנסו לתוך העוטף בגלל שהם במרחק גדול יותר מידי.
גדי ירקוני: אני לא מדבר על בני נצרים ונווה שוהם על עזה והיה על השולחן שלכם, יש לנו עוד שבעה כאלה ועוד במועצות אחרות.
גדי ירקוני: הילדים שלהם לומדים אתנו ורואים את ההדבקה הזאת שסיפרתי לכם עליה, חייב להימצא פתרון לזה כי זה יוצר בתוך המועצות אפליה נוראית.
גדי ירקוני: דבר אחרון, בעקבות המצב אנחנו מכינים תכנית להצעת מחליטים חדשה בממשלה לעוטף.
גדי ירקוני: דומה לזאת שהייתה עם דברים אחרים.
גדי ירקוני: התכנית ההיא הוכיחה עד כמה היא חשובה.
גדי ירקוני: התכנית הזאת היא תכנית המשך המחויבת בעקבות המצב הזה.
גדי ירקוני: אני מבקש את העזרה שלכם בתכנית הזאת.
גדי ירקוני: בשבוע הבא כבר נוכל להפיץ אותה.
יאיר פרג'ון: ברוכים הבאים ותודה על הביקור שלכם.
יאיר פרג'ון: יש לי סיסמה שאנחנו אומרים: כדי שירושלים תוכל לעשות שלום, שתל אביב תוכל לעשות כלכלה ותרבות, שצה"ל יוכל להגן בערכיות ובמקצועיות, צריך שמרחב עוטף עזה יהיה חזק.
יאיר פרג'ון: דברנו קודם בוועדת הפנים על שיתוף הפעולה הטוב מאד שיש לאורך החודשים האחרונים בכל ההתמודדות עם כיבוי השריפות.
יאיר פרג'ון: יושב אתנו דדי שמחי שרבנו עליו קודם לכן למי הוא יותר שייך אם לאשכול או לחוף אשקלון והגענו בסוף להסכמה, לשדות נגב.
יאיר פרג'ון: דדי בן המועצה שלנו, ההורים שלו אצלנו והילדים שלו אצלם, אז התפשרנו.
יאיר פרג'ון: אני מכיר שריפות שהיו לפני חמש, שש שנים שכולם צעקו לכולם אתה תביא טרקטור והשני אומר תזמין אתה את הכבאית כי מחייבים את מי שמזמין.
יאיר פרג'ון: היום, לראות את הצוותים האלה על גבי אופנועים, מסיעים חומר כיבוי שיכול לכבות את השריפה ממש בהתחלה, זה לא מדד לכמה אלפי דונם נשרפו משום שהאופנוענים האלה הצליחו לטרפד ולצורך העניין להתמודד עם שריפה שיכלה להיות על גבי מאות ואלפי דונמים אבל הם התמודדו אתה בעשר הדקות הראשונות כי יש עכשיו מנגנון שאנשים למדו להשתמש בו.
יאיר פרג'ון: יש גם את החבר'ה הצעירים של השומר, את הקרן הקיימת ואנשי הרט"ג שמגיעים וכמובן לוחמי האש ומתנדבים.
יאיר פרג'ון: אמרנו שאנחנו חברה מגויסת, היא ישנה עדיין וצריך לשמור על המבנה החברתי המיוחד של חברה מגויסת.
יאיר פרג'ון: נתנו כל מיני רעיונות, לא ממציאים שום דבר, להמשיך ולהחזיק צוותים של מתנדבים עם כבאית שיכולה להיות בכל מקבץ של חמישה, ששה ישובים, כבאית שתוכל להגיע מהר יחסית עד שיגיעו צוותים הגדולים.
יאיר פרג'ון: אלה הדברים היום יומיים שאתם שומעים עליהם בתקשורת ומתוך ידיעה ברורה באמת ובכנות בשביל שירושלים תוכל לעשות שלום ותל אביב לעשות כלכלה ותרבות והצבא יעסוק בערכיות ומקצועיות, אנחנו נכנסים מתחת לאלונקה.
יאיר פרג'ון: אני אומר את זה בכל מקום.
יאיר פרג'ון: יבואו ימים טובים.
יאיר פרג'ון: הצבא עושה פה עבודה יוצאת מהכלל.
יאיר פרג'ון: הייתה החלטה של הממשלה שלא נותנים להם להגיע לגדר, אז לא נותנים להם להגיע לגדר.
יאיר פרג'ון: שאלנו את מפקד האוגדה יומיים לפני האירועים הגדולים והוא אמר שגם אם תהיה ערימה של 150 אנשים על הגדר, אני ממשיך לירות במי שנוגע בגדר.
יאיר פרג'ון: לדעתי זו הייתה אמירה חשובה, עם כל זה שאנחנו עוסקים בחיי אדם אבל איך שאומרים, עדיף שהאמא שלו תבכה ולא אמא שלי.
ענת ברקו: בערבית זה נשמע יותר טוב.
יואב קיש: זה נשמע טוב גם בעברית.
עמיר פרץ: בשום שפה זה לא נשמע טוב.
עמיר פרץ: לא צריך לדבר ככה.
איילת נחמיאס ורבין: אנחנו מבינים למה התכוונת, החברים התלהבו פה מידי.
יואב קיש: יש גישות שונות פה סביב השולחן וזה בסדר.
יאיר פרג'ון: התחלתי עם השלום, שירושלים תוכל לעשות שלום.
יאיר פרג'ון: יש כמה דברים שחברי גדי אמר, כמו ישוב שחסרים לו 50 מטרים והוא לא נכנס למרות שהתב"ע שלו נמצאת 50 מטרים מעבר לשבעת הקילומטר, זאת אומרת חסרים לו 50 מטרים לבית, אבל התב"ע נמצאת ב-6.950 ק"מ.
יאיר פרג'ון: אנחנו לא מצליחים להכניס אותו וצריכה פה עזרה אגפית כי מגיעים לפקידים במשרד ראש הממשלה והם עושים - - -
אבי דיכטר: היה למיטב זכרוני ישוב אחד, אצלך?
יאיר פרג'ון: אצלנו יש את מבקיעים.
יאיר פרג'ון: אצלך היה ישוב שאושר בגלל כביש הגישה?
אבי דיכטר: הבנתי שאושר אבל עדין לא מומש.
יאיר פרג'ון: היבטים נוספים שקשורים באותה תכנית מיוחדת שהוכנה בזמנו לעוטף עזה.
יאיר פרג'ון: כל הילדים אצלנו לומדים בקרית החינוך ביד מרדכי והם באים מכל המרחבים האחרים.
יאיר פרג'ון: אלה מקבלים קייטנה כזאת ואלה לא מקבלים.
יאיר פרג'ון: צריך למצוא מודל שגם הנער שיושב ליד הנער שנהנה, מן הסתם הוא נותן לו מן החוסן שלו כי הוא גר במקום מרוחק יותר ונותן לו תחושת חברות ובית.
יאיר פרג'ון: בסופו של דבר האנרגיה בין הילדים היא כמו אצל הפינגווינים, כאן אחד מקבל והשני לא מקבל, צריך לחשוב על זה כי אלה דברים לא בשמים ברמה של מדינה כשמדברים על קייטנות ופעילויות מהסוג הזה.
יאיר פרג'ון: ממשלת ישראל החליטה להוריד את יוקר המחיה.
יאיר פרג'ון: במסגרת הזאת אמרו לי לתת חופי ים בחינם.
יאיר פרג'ון: שאלתי מי ישלם על המציל והמנקים ואת המים וכו'?
יאיר פרג'ון: אמרו לי שיתנו לי.
יאיר פרג'ון: נתנו לי שנתיים ואחר כך אמרו לי "לך קיבינימט".
יאיר פרג'ון: זה מה שאמרו לי.
יאיר פרג'ון: עכשיו אני צריך לחפש מי נותן לי להחזיק את חופי הים.
יאיר פרג'ון: אני לא יכול לסגור כי חוף זה כמו כביש ואי אפשר לסגור כביש, אבל על התחזוקה אומרים לי, תסתדר.
יאיר פרג'ון: מנהל מקרקעי ישראל לא עושה אתי עסקה כי בחוף ים אפשר להרוויח כסף אז אני לא יכול לעשות קיוסק ולא לעשות שום דבר, סוגרים מכל הכיוונים.
יאיר פרג'ון: אני לא יודע למי לפנות בעניין הזה.
יאיר פרג'ון: חוף זיקים נמצא בתוך העוטף, אם הצבא אומר לי שהוא רוצה לשים עמדה בחוף זיקים והוא רוצה לבנות.
יאיר פרג'ון: אני אומר להם להיכנס לסוכת המציל ושיעלו על הגג, כדי שלפחות לא יהרסו אותה ואז לכאורה יהיה לה היתר.
יאיר פרג'ון: יש מורכבויות של גלגלי שיניים שנעים בתוך מסטיק.
יאיר פרג'ון: אני מעלה את הדברים האלה בפניכם.
יאיר פרג'ון: אני יכול להביא גם חומרים כדי שתוכלו לראות איך אפשר להירתם ולעזור בעניין הזה.
יאיר פרג'ון: מלבד זה אנחנו גרים כאן ונחרוש עד התלם האחרון.
יאיר פרג'ון: נמשיך להיות כאן כדי שירושלים תוכל לעבוד בשקט ולהכין את השלום.
אבי דיכטר: אני לא יודע למה אתה אומר ירושלים ומסתכל על חבר הכנסת פרץ?
עמיר פרץ: כי הוא מדבר על השלום.
עמיר פרץ: הוא יודע בדיוק למה הוא מסתכל.
רפי בביאן: רפי בביאן קצין הביטחון של המועצה האזורית שדות נגב.
רפי בביאן: כשאומרים שגרה הכוונה לשגרה מלאה.
רפי בביאן: נכון שיש בעיות עם הילדים, אבל באותו שבוע של יום שלישי עם כמה עשרות "צבע אדום" שיגורים, פיצוצים ולילה ללא שינה, ערכנו שתי חתונות.
רפי בביאן: אחד בדשא בעלומים והשני פה בבארי.
רפי בביאן: מפקד האוגדה אישית התקשר לברך את החתן והכלה.
רפי בביאן: זו שגרה.
רפי בביאן: אנחנו חיים בשגרה בזכות צה"ל.
אבי דיכטר: מפקד האוגדה התקשר לחתן והכלה?
רפי בביאן: התקשר לאחל מזל טוב.
רפי בביאן: אנחנו מרגישים שמפקד האוגדה ובכלל צה"ל זה חלק מהמשפחה שלנו.
רפי בביאן: בזכות העמידה האיתנה שלהם אנחנו בישובים שלנו מנהלים שגרה.
רפי בביאן: השגרה הזו מלווה בעשן, מלווה בפחד וילדים שמפחדים מעפיפונים, אבל על זה גורמי החוסן יתנו את הפתרונות.
רפי בביאן: אני רוצה לציין את שיתוף הפעולה בין גורמי החירום.
רפי בביאן: בעניין השריפות בהובלה של כב"ה, צה"ל.
רפי בביאן: השומר החדש אגב נכנס לכאן ומסייע לנו המון.
רפי בביאן: משטרת ישראל וכל הגורמים הנוספים.
רפי בביאן: אני מבקש להעלות בקשה אחת, העליתי את זה גם בפני שר הביטחון.
רפי בביאן: אנחנו רוצים להקים ישוב חדש בעוטף עזה.
רפי בביאן: זה בנשמתנו.
רפי בביאן: אנחנו חושבים שישוב חדש בעוטף עזה יהווה ניצחון מוחץ ויראה לצד השני שאנחנו לא רק קיימים פה אלא אפילו מתרחבים עם ישובים חדשים.
רפי בביאן: ישוב חדש מצטייר בדרך כלל ביהודה ושומרון אבל גם כאן.
רפי בביאן: מדובר על ישוב מעורב שרוצים להקים, מעורב עם דתיים, חילונים, אשכנזים, ספרדים.
רפי בביאן: הבנתי שיש בממשלה גורמים כאלה ואחרים שמנסים לטרפד את זה או לא לסייע לזה לקרות.
רפי בביאן: אני מבקש מכל חברי הכנסת היקרים שנמצאים פה לעזור לקדם את זה.
אבי דיכטר: איפה זה אמור לקום?
רפי בביאן: זה אמור לקום בתוך עוטף עזה, בין קיבוץ סעד לתקומה.
רפי בביאן: השם הזמני שנקבע זה "חנון" על שם נחל חנון שזורם ליד.
רפי בביאן: כשתיפתח ההרשמה לישוב הזה היא תתמלא בחמש דקות.
איילת נחמיאס ורבין: באיזה שלב זה נמצא?
רפי בביאן: הצעת מחליטים.
רפי בביאן: כל הישובים שלנו מלאים וכל התב"עות שלנו מלאות בבתים.
רפי בביאן: אנחנו מנסים להרחיב את הישובים וזה לא פשוט להרחיב היום ישוב.
רפי בביאן: ראש המועצה עושה מאמצים כבירים על מנת להרחיב את הישובים.
רפי בביאן: זה יהיה ישוב קהילתי לא חקלאי.
יואב קיש: דנו בזה בוועדת הפנים פעמים בתקופה האחרונה.
יואב קיש: חוץ ממה שתמיר מנסה לקדם יש תכנית שכבר קבלה אישור החלטת ממשלה על חמישה ישובים בנגב, בהם אחד בעלי נגב שהוא מאוד חשוב למרכז שם.
יואב קיש: זה הוחלט לפני שנתיים וחצי בממשלה הליך הקמת ישוב חדש זה החלטת ממשלה, החלטת מחליטים, מגיע למועצה הארצית שעושה בדיקה ומגישה המלצה.
יואב קיש: ההמלצה הזאת עוברת את משרד האוצר וגם הם נותנים המלצה להיתכנות כלכלית ואז זה חוזר לממשלה להחלטת ביצוע.
יואב קיש: זה ההליך.
איילת נחמיאס ורבין: חנון נמצא בין חמשת הישובים?
יואב קיש: הוא עוד לא קיבל החלטת ממשלה ראשונה.
יואב קיש: התפיסה הבסיסית של משרד האוצר והנחיה למטה הדיור היא לא להקים ישובים חדשים במדינת ישראל.
יואב קיש: זו אמירה קשה מאוד שכששמעתי אותה היה לי קשה מאוד אתה ויצאתי נגדה.
יואב קיש: מצד שני אני רוצה להיות הוגן ולהסביר את ההיגיון שלהם.
יואב קיש: ההיגיון שלהם אומר כך, ראשית לחזק וללכת להגדלה והרחבות של ישובים קיימים ולא לייצר מוטיבציה לתושבים חזקים שנמצאים בערים הקיימות, להתרוקן, לצאת החוצה ולהחליש מאוד את הערים.
יואב קיש: אני חושב עדיין שזו ציונות להקים ישובים חדשים.
יואב קיש: אני רואה את ההיגיון במקומות הספציפיים שנבחרו, בוודאי גם בדוגמה שלכם.
יואב קיש: לכן אני אומר שלא הכול צריך להיות שחור ולבן וצריך לקחת החלטות.
יואב קיש: מה שהכי הפריע לי בנוגע למועצה הארצית והנחיתי את זאב בילסקי יושב-ראש המועצה, שאנחנו מבקשים את לוחות הזמנים לעניין הזה והם מאוד צריכים את ועדת הפנים ויגלו לאט לאט שאם הם לא עושים את העבודה יהיה להם קשה.
יואב קיש: הם צריכים לתת תשובה.
יואב קיש: לא לתת החלטה לממשלה שנתיים וחצי זה למסמס החלטת ממשלה שלא רוצים לקדם ומי כמוכם מכיר את זה.
עמיר פרץ: אתה מעלה נושא שהוא דיון בפני עצמו.
יואב קיש: אמרתי שיחליטו לכאן או לכאן.
יואב קיש: לא לסכל על בירוקרטיה החלטת ממשלה.
יואב קיש: זה לגיטימי.
אלי אלאלוף: יש יותר מבקשה אחת להקים ישוב חדש ויש גם אוכלוסיות נוספות.
אלי אלאלוף: אתם צריכים לזכור שאם תפתחו עם אחד, תתכוננו לעוד בקשות.
מיכל רוזין: אנחנו בעד.
מיכל רוזין: גם לבדואים, גם לערבים.
עמיר פרץ: יש הרבה דוגמאות שכאשר הוקם ישוב קטן הוא סחב את כל האוכלוסייה החדשה לישוב.
עמיר פרץ: לכן זו שאלה יותר עמוקה ומצריכה מחשבה.
ועדת הפנים והגנת הסביבה ): נכון, אבל תשובה צריך לתת.
איל חג'בי: שמי איל חג'בי, קצין הביטחון במועצה אזורית שער הנגב.
איל חג'בי: ב-30 במרס לפני כחודשיים וחצי היה היום שהתחיל יום האדמה.
איל חג'בי: מאז היו 250 מוקדי שריפה במועצה אזורית שער הנגב.
איל חג'בי: 3,500 דונם שטחי חיטה שהתכלו.
איל חג'בי: התחלתי לעשות מצגת כדי לאמוד את הנתונים וראיתי שאני ממש לא מסיים את זה.
איל חג'בי: למעלה מ-10,000 דונם שטחי חורש, שטחי מרעה.
איל חג'בי: האחרונה והגדולה הייתה באור הנר, כב"ה יעידו שמשלוש בצהריים ועד שמונה בערב 6,000 דונם הלכו ונאלצנו להזמין מטוסי כיבוי.
איל חג'בי: בתקופה הזו נחסמו כבישים, היו מקרים שאוטובוסים צהובים עברו באש ובמצבים אחרים שמנו אותם בית הספר על מנת שלא יחצו את העשן הסמיך.
איל חג'בי: בנוסף לכך חמישה ישובים ספגו להבות על הגדרות של נחל עוז, כפר עזה, ניר עם ובכל הישובים האלה יש גדות אינדוקטיביות - - -
יאיר פרג'ון: תכניס כבר את כל הישובים.
יאיר פרג'ון: האש לא מבחינה בגבול גיאוגרפי.
יאיר פרג'ון: כששואלים אותי אני נותן את כל המועצות באזור.
איל חג'בי: יחד עם זאת מספר עפיפונים נפלו בחצרות הישובים, זה מכפיל כוח ומכפיל את הפחד.
איל חג'בי: אחת השאלות שנשאלנו מהתושבים זה האם שוב הם אמורים לעבור שנים בהתמודדות עם איום חדש כמו שהתחלנו בשנת 2000 עם הרקטות?
איל חג'בי: זו השאלה הנשאלת בקרב התושבים שלנו.
איל חג'בי: אני כמעט בטוח שזה ימשיך, אם זה ימשיך אז צריך לחשוב על מרכיבי ביטחון שונים, על תקציבים אחרים לטובת הישובים, על עבודות מקדימות לפני וכל מיני דברים שעל מנת שאם תהיה שריפה הפלסטינים יבינו שבעשרה שקלים הם מצליחים להשאיר פה אדמות חרוכות.
איל חג'בי: אני מציע לעשות ישיבה על סוגיות מרכיבי הביטחון לאירועים האלה.
גלעד שר: שמי גלעד שר, יושב-ראש מכללת ספיר, המכללה הציבורית הגדולה בארץ, 7,500 סטודנטים, אלפים שבאים ויוצאים משעריה יום יום.
גלעד שר: למעשה שתי מכללות, המכללה האקדמית ספיר ומכללת הנגב שהיא בית ספר להנדסאים ומקצועות דומים.
גלעד שר: בעצם אנחנו הישוב הגדול ביותר פה באזור.
אבי דיכטר: חוץ משדרות.
גלעד שר: מבחינת הישובים במועצות האזוריות.
גלעד שר: אנחנו המעסיק הגדול ביותר, גם באופן ישיר וגם באופן עקיף.
גלעד שר: סך כל הצרכים המידיים שלנו בענייני ביטחון זה בסדר גודל של 2 מיליון שקלים.
אלי אלאלוף: 2 מיליון שקלים למה?
גלעד שר: לגנרטור חירום נייד, לחיזוק גדר היקפית, מיגון שער אקדמיה ראשי, תאורת חירום, מערכת מצלמות חכמות, למערך כיבוי אש, אימונים לכיתת כוננות.
גלעד שר: ממש דברים בסיסיים.
גלעד שר: מבחינה זו אני בן חורג באזור.
גלעד שר: יושבים פה סביב השולחן אנשים שיושבים בחבר הנאמנים אצלנו, גדי וחיים ילין ועוד אחרים שגדלו פה באזור כמו מתן וילנאי, ג'ומס.
גלעד שר: כשאנחנו מגישים את הבקשות האלה, שהן באמת בקשות שבמינימום, מגישים את הבקשות האלה לפיקוד העורף והם אומרים לנו שהתקציב הייעודי לסיוע למרכיבי ביטחון בישובים מאוימים, אתם לא ישוב ולכן אי אפשר לתת לכם.
גלעד שר: זאת בקשתי מכם, משתי הוועדות האלה.
גלעד שר: הבירוקרטיה והרגולציה שמטילים עלינו כאילו אנחנו לא ישוב, די עם זה.
גלעד שר: אנחנו נמצאים באותו סיכון, לפעמים יותר, משום שיש הרבה תנועה אל ומהמכללה.
גלעד שר: תנועה יום יומית.
גלעד שר: זה ממש מיותר ובטח בזמנים כאלה.
עמיר פרץ: מועצה אזורי שער הנגב לא אמורה להגיש בשמך?
גלעד שר: כל מה שהמועצה יכולה להגיש בשמי היא מגישה בשמי.
איל חג'בי: לא הכירו אותה בסמל ישוב.
איל חג'בי: ברגע שיכירו אותה עם סמל ישוב הם יקבלו מרכיבי ביטחון.
ענת ברקו: הם יכולים להיות גם ישוב וגם מכללה בו זמנית?
גלעד שר: יש כזה תקדים של אקדמיה בעולם שהיא תחת אש במשך 20 שנה?
גלעד שר: אין לזה תקדים.
גלעד שר: אז הנה התקדים.
יאיר פרג'ון: אני רוצה להוסיף מילה בשביל גלעד ובשביל המכללה בכלל.
יאיר פרג'ון: אם יש הסלמה בחודשיים האלה, כשישנה הרשמה למכללה, אז הרבה סטודנטים, לפחות 5% מהסטודנטים לא נרשמים בגלל בעיות ההסלמה.
איילת נחמיאס ורבין: מרגישים ירידה?
יאיר פרג'ון: אם בתקופת ההרשמות יש הסלמה, ישנה ירידה.
גלעד שר: לראשונה מזה שלוש שנים הייתה לנו ירידה השנה.
יאיר פרג'ון: את זה הם לא הולכים לבקש ממישהו שיפצה אותם שיש להם פחות סטודנטים, אבל לפחות שיהיו מוכרים כישוב.
אבי דיכטר: היו בעבר תקופות של ירידה ואז היו הקלות.
אבי דיכטר: עלות ההקלות משתווה.
אבי דיכטר: אני זוכר את הדיון בזמנו על ההרשמה, אם אתה מפספס הרשמה, זה לא שפספסת חודש חודשיים, פספסת שנתון, או אפילו שלוש שנים כי הם נרשמים במקום אחר.
אלי אלאלוף: לגבי היחס של ות"ת והמל"ג לדרישות האקדמיות לסטודנטים שלא יכולים להשתתף במועד א' או מועד ב', יש התייחסות חיובית?
אורנה גיגי: שמי אורנה גיגי, מנכ"לית מכללת ספיר, אין התייחסות מיוחדת לצרכים המיגוניים שלנו, לא לצרכים של מועדים נוספים, לא לכל הוצאה נוספת שנגזרת מהמצב הביטחוני.
אלי אלאלוף: לדעתי זה מאוד חמור.
אלי אלאלוף: אני חושב שהוועדה תפנה למל"ג בנושא.
אלי אלאלוף: אי אפשר לפגוע בסטודנטים האלה.
אבי דיכטר: אני רוצה לבקש שתעבירו מכתב לוועדה, בקשה מפורטת כדי שנוכל להתייחס לזה בצורה קונקרטית.
אבי דיכטר: נעבור למשרדי הממשלה ולגופים הלאומיים.
אבי דיכטר: המועצה לביטחון לאומי, רח"ל, צה"ל, משרד הפנים, האוצר ובט"פ.
אבי דיכטר: מל"ל בבקשה.
שי גלעד: אין לי מה להוסיף.
אבי דיכטר: גם לרח"ל אין הערות.
אבי דיכטר: צה"ל בבקשה.
תא"ל עופר לוי: התייחסנו בישיבה הקודמת, אין לי מה להוסיף.
אבי דיכטר: משרד הפנים בבקשה.
אלי רגב: אלי רגב, מנהל אגף פס"ח.
אלי רגב: משרד הפנים נמצא בקשר ישיר ומתמיד מול ראשי המועצות בנושא של סיוע היכן שנדרש.
אלי רגב: שר הפנים אמור להגיע לכאן במהלך יום שלישי הקרוב.
אלי רגב: גם אמצעים שקשורים להיבטים של כיבוי, בעבר כל תחום הכיבוי היה בתוך משרד הפנים ואנחנו נמצאים בהיבטים של סיוע בגרורי הכיבוי אותם אנחנו נותנים ברמת המועצות.
אלי רגב: יש תהליך נוסף לתת גרורים נוספים, זה בשיתוף פעולה מלא יחד עם כב"ה ועם סבירסקי כדי לתת מענה לכל המועצות היכן שנדרש.
מיכל רוזין: בדיון הקודם שאלתי למה לקח להם 40 דקות להגיע לכבות את השריפה.
אבי דיכטר: תכף נגיע לכב"ה.
אבי דיכטר: משרד האוצר בבקשה.
אמיר דהן: אמיר דהן, אני אחראי על הפיצויים ומס רכוש.
אמיר דהן: אנחנו בקשר עם כל הישובים שניזוקו בעקבות העפיפונים.
אמיר דהן: היום אנחנו יכולים להעריך שמבחינת שדות חיטה, כ-5,000 דונם בכלל הישובים נשרפו.
אמיר דהן: יש נזקים למטעי אבוקדו, חוחובה, ציוד חקלאי שנשרף.
אמיר דהן: העברנו מקדמות לחלק מהחקלאים, במיוחד למי שנשרף לו שטח גדול כי את השטחים הקטנים אנחנו רוצים לסיים במכה אחת ולא בחלקים.
אמיר דהן: אנחנו מניחים שכל הנזקים שידועים לנו עד היום, בערך כ-65 תביעות שונות, נסיים בשלושה השבועות הקרובים.
אמיר דהן: זה סדר גודל של 7-8 מיליון שקלים נזק ישיר ועקיף בנושא החקלאות.
אמיר דהן: זאת אומרת שהחיטה שאנחנו מפצים זה כולל אובדן רווחים של אותו חקלאי.
אמיר דהן: אותו דבר באבוקדו ובשאר הדברים.
אמיר דהן: יש גם שטחי מרעה שנפגעו, עדיין אל קבלנו תביעות לא מקק"ל ולא מרשות הטבע והגנים, כך שאנחנו לא יודעים לגבי ההיקף של שמורות הטבע.
אמיר דהן: מה שאנחנו יודעים כרגע זה רק מהחקלאים.
איילת נחמיאס ורבין: מה אתם מבינים מהמשמעות של דונם שנשרף לגבי יכולת השיקום שלו בשנה הבאה?
אמיר דהן: אנחנו לא רואים בעיה עם יכולת השיקום.
אמיר דהן: עברנו מקרה יותר חמור בצוק איתן שהיה נזק מאוד רציני בגלל שטחי הכינוס והצלחנו לפתור את זה בשנה אחת.
אמיר דהן: עם השריפה אנחנו לא רואים כרגע בעיות אגרונומיות.
אמיר דהן: אם תהיינה בעתיד, אנחנו נבחן את זה.
מיכל רוזין: רציתי לשאול על הישובים שהצליחו לקצור את החיטה רגע לפני שנפל עליהם העפיפון ואז יש בעיה עם התאריכים.
אמיר דהן: זה לא אצלנו, זה פיצוי של משרד החקלאות.
מיכל רוזין: המשרד קבע תאריך שהוא לא רלוונטי למה שקרה בפועל.
יואב מורג: עשינו פעולה של הקדמת הקציר ל-40,000 דונם מה-18 לחודש.
יואב מורג: עשינו נוהל של ועדת תמיכה זריז, תוך 24-48 שעות, כולל עבודה בלילות.
יואב מורג: אין לזה תקדים.
יואב מורג: זה לא לפי הנהלים התקינים, עשינו את זה בצורה מיוחדת בגלל הבעיה שאנחנו מבינים שיש.
מיכל רוזין: לא תכניסו כאלה שחרגו בחמישה ימים?
יואב מורג: יש נהלים.
יואב מורג: אנחנו כפופים לחוק התקשיר ולכן זה מה-18 והסתיים שלשום ב-12 לחודש.
יואב מורג: עמדו בזה יפה מאוד וכל השטחים בעוטף כרגע קצורים.
מיכל רוזין: יש כאלה שקצרו לפני ה-18 ולכן הם מפספסים את התמיכה.
שרית מנשקו: אני מהסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים, מה לגבי נזיקים עקיפים לעסקים כמו תיירות, ביטולים וכו'?
אמיר דהן: לגבי תיירות הוצאנו הנחיה ברשות המסים בעניין תיירות בישובים שמוגדרים כיישובי ספר.
אמיר דהן: לפי התקנות הקיימות הם זכאים לפיצוי, אבל לא בגלל ההצתות, בגלל האירוע של היומיים שהיה בהם ירי בדרום ובצפון.
שרית מנשקו: יש גל ביטולים מאוד גדול.
אמיר דהן: יש הנחיה שלנו באתר רשות המסים לגבי הביטולים, אבל רק בזמן הירי שהיה.
גדי ירקוני: אני רוצה להעיר הערה, העלו את הנושא של התיירות שנפגע מאוד קשה, ניסינו לקבל תשובה ולא הצלחנו.
גדי ירקוני: אנחנו מדברים על אירוע שמתרחש חודשיים, הם נתנו שבוע לתבוע.
גדי ירקוני: סך הכול יכולים לתבוע פיצויים רק שבוע.
איילת נחמיאס ורבין: מי נתן?
איילת נחמיאס ורבין: משרד התיירות?
גדי ירקוני: מס רכוש.
גדי ירקוני: רק בשבוע שהיה ירי.
גדי ירקוני: אנחנו יודעים על תקופה לפני ותקופה אחרי.
גדי ירקוני: למה זה רק מלונאות?
גדי ירקוני: אנחנו צריכים לדעת שיש כאן
גדי ירקוני: גם עסקים קטנים כמו מסעדות שנפגעים קשה, כולם צריכים להיכנס לחודשיים של פיצויים.
איילת נחמיאס ורבין: מסכימה אתך.
איילת נחמיאס ורבין: לפחות שידחו להם תשלום מסים.
אמיר דהן: בסופו של דבר אנחנו כפופים לחוק עסקים וקרן פיצויים.
אמיר דהן: גם כשהיה צוק איתן ועוד מבצעים לפניו, מתקינים תקנות מיוחדות.