GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמיר דהן: שר האוצר מביא תקנות בוועדת הכספים.
אמיר דהן: כל עוד לא מביאים תקנות מיוחדות מעבר לזה, מה שעשינו במקרה הספציפי הזה עם ירי הטילים היה פרשנות שלא הייתה כזאת ברשות המסים מעולם.
אמיר דהן: זו פעם ראשונה שעשינו את זה.
אמיר דהן: ניסינו להרחיב את זה כמה שאפשר בתקנות הקיימות.
אמיר דהן: מעבר לזה, אם לא היו תקנות הוראת שעה מיוחדות - - -
אבי דיכטר: קבלתם תביעות ולא יכולתם לתת להם מענה בגלל היעדר תקנות?
גדי ירקוני: הם ביקשו שלא יגישו להם את זה.
אמיר דהן: לא בקשנו - - -
גדי ירקוני: לא בקשתם, אי אפשר להגיש את זה.
אמיר דהן: פעם ראשונה שהוצאנו הנחיה לגבי התיירות, שזה בהתאם לתקנות הקיימות.
אמיר דהן: כל עוד לא תהיינה תקנות מיוחדות כמו שהיו במבצעים הקודמים, לנו בתור רשות המבצעת, אין אפשרות בקרן הפיצויים או רשות המסים לפצות מעבר לזה.
אמיר דהן: גם זו הייתה פרשנות שבאמת לא הייתה מעולם.
אמיר דהן: אנחנו מניחים שהנזקים יכולים להיות יותר רחבים אבל אין לנו אפשרות אחרת.
אמיר דהן: למשל נשאלנו על עסקים קטנים, בתקנות שלנו כתוב:
אמיר דהן: לפני הפסקת פעילות מלאה של שבוע, עסק קטן לא יכול לקבוע.
אמיר דהן: אז עד שלא תהיה התקנת תקנות מיוחדות, לנו לא תהיה אפשרות לפצות.
אבי דיכטר: האם התקנות מניבות את התביעות או התביעות מניבות את התקנות?
אמיר דהן: אני חייב להודות שההנחיה שהוצאנו בפעם הזאת התחילה משיחת טלפון מחיים ילין שפנה אלי בנושא הזה והתחלנו לבדוק משפטית אם זה יכול להיכנס בתקנות הקיימות.
אמיר דהן: לגבי הרחבת התקנות כמו שעשו בצוק איתן, זו החלטה של דרג מדיני.
עמיר פרץ: אנחנו נמצאים פה בדילמה של מה זאת שעת התקפה.
עמיר פרץ: ההגדרה, לפי נציג רשויות המס, נקבעה לשבוע ובעצם יציאה של טיל זו שעת התקפה ולעומת זאת העפיפונים לא במשחק של מס הרכוש שלכם.
עמיר פרץ: אי אפשר להאמין שאתה רוצה לומר ששבוע ימים זה הדבר היחיד שישליך על הזכאויות שמוצגות.
אמיר דהן: זה לא קשור לשעת ההתקפה.
אמיר דהן: יש כל מיני אמרות שאנחנו צריכים שיכריזו מלחמה או אירוע.
אמיר דהן: חוק מס רכוש לא כפוף לשום הכרזה של מלחמה או אירוע.
אמיר דהן: כל פעולת איבה זכאית לפיצוי.
אמיר דהן: אבל בנושא הנזקים העקיפים יש כללים יותר קשיחים.
אמיר דהן: אלה התקנות הקיימות היום.
אמיר דהן: לדוגמה בעסקים מסחר ושירותים, חנויות בגדים או כל חנות אחרת, לפי התקנות שקיימות משנת 73, צריכה הפסקת פעילות של מעל שבוע.
אמיר דהן: התחום היחיד שלא צריך הפסקת פעילות זו תיירות.
אמיר דהן: שם הייתה פסיקה שפרשנו אותה אפילו הפוך ממה שפרשנו אותה עד היום כדי להקל על הנושא.
אמיר דהן: אבל עדיין זו הפרשנות המקסימאלית שאנחנו מסוגלים לעשות.
אמיר דהן: אנחנו מבינים שיש נזקים לא רק בתחום התיירות, גם בתחומים אחרים כמו מסעדות וכו', בעוטף עזה.
אמיר דהן: כרגע, אנחנו בתור רשות מבצעת שמבצעת את זה לפי החוק, אין לנו פתרונות.
אבי דיכטר: זה בדיוק השאלה מה מניע?
אבי דיכטר: האם כשתהיינה תקנות תהיינה תביעות?
אבי דיכטר: או כשתהיינה תביעות ישקלו תיקון תקנות?
אבי דיכטר: אני מציע, כדי להיות אפקטיביים, ראשי מועצות שסבורים שיש להם טיעונים כבדי משקל מוזמנים להגיש בקשה, יכולים לוועדה שלנו ונעביר את זה לוועדת הכספים, נסביר להם את הבעיה מהזווית שלנו לגבי למה התביעות האלה מוגשות ואז ידברו עם המשרד הממשלתי שיחליט אם לתקן תקנות ואם הם מאשרים את זה או לא.
אבי דיכטר: צריך משהו שיתניע את המהלך הזה.
אבי דיכטר: כי החשש שלי שהדיבורים האלה לא מתניעים מהלך.
קריאה: אנחנו נתניע אותו.
עמיר פרץ: צריך שמס רכוש יהיו הרבה יותר פתוחים.
עמיר פרץ: מה הדרך שלהם לפצות חנות או מסעדה?
עמיר פרץ: הדרך היחידה זה לעשות השוואה עם חודש מקביל בשנה קודמת.
עמיר פרץ: לראות אם אכן פעילות השריפות השפיעה על מספר הסועדים שהגיעו?
עמיר פרץ: השאלה אם הם מסוגלים ללכת לכיוון הזה?
אמיר דהן: זה מה שהיה במבצעים הקודמים, בצוק איתן.
אמיר דהן: כל עוד אין תקנות, אין לנו אפשרות.
שרית מנשקו: מה עכשיו?
שרית מנשקו: עכשיו אין מבצע.
עידו בן יצחק: בהקשר של פיצוי בגין נזקים עקיפים.
עידו בן יצחק: כמו שאמרת, בנזקים ישירים הפיצוי אוטומטי לפי החוק.
עידו בן יצחק: בכל מקרה שיש נזק גם ללא קשר בהכרזה כזו או אחרת.
עידו בן יצחק: לגבי נזקים עקיפים אני שם רגע בצד את ענין התקנות.
עידו בן יצחק: על נזקים עקיפים ניתן לשלם רק בישובים שמוגדרים כיישובי ספר.
עידו בן יצחק: הרשימה הזאת היא רשימה לא מעודכנת.
עידו בן יצחק: היא נקבעה לראשונה בשנת 1961, לא שונתה משמעותית מאז.
עידו בן יצחק: שדרות למשל לא מוגדרת כיישוב ספר ולכן אם נגרמים בה נזקים עקיפים, אין זכאות לפיצויים.
עידו בן יצחק: מה שעשו בכל פעם שהיה מבצע, עשו תקנות נקודתיות ספציפיות שנועדו לפתור בעיה.
עידו בן יצחק: אבל לאורך זמן היישובים האלה שלא נכללים בצו, אין להם פתרון לנזקים עקיפים שנגרמים להם.
עידו בן יצחק: הפתרון ארוך הטווח הוא לכלול את הישובים האלה ברשימת יישובי הספר וזה לא נעשה.
יואב קיש: כי יש לזה הרבה משמעויות אחרות.
עמיר פרץ: תכין לנו משהו אדוני היועץ שאולי נוכל לקדם אותו.
חיים ילין: כל מה שנאמר פה אני משער שזה נכון.
חיים ילין: הבעיה תמיד היא לא ביום קרב, שיודעים שהיה ירי ויש פגיעה ישירה והסככה הלכה חלילה ואז מפצים על הסככה, או שבעצם הם מפעילים את הקבלנים של מס רכוש לתקן ולהחזיר את המצב לקדמותו.
חיים ילין: הבעיה תמיד היא בנזק העקיף.
חיים ילין: לנזק העקיף יש מסלולים.
חיים ילין: יש לו מסלול מחזורי, יש לו מסלול ירוק ויש לו מסלול אדום.
חיים ילין: אלא שרק במצב שהוא מצב מיוחד בעורף, שהממשלה או הקבינט מחליטים.
חיים ילין: אם אין את זה הם לא יודעים להפעיל את הכפתור.
חיים ילין: המשמעות היא שכשאנחנו כבר נמצאים 17 שנה מהפצמ"ר הראשון, הייתי אז יושב-ראש נחל עוז, תמיד היה שם שמאי של מס רכוש, שום דבר לא השתנה.
חיים ילין: בכל פעם זו מלחמה.
חיים ילין: מלחמה פנימית שלנו.
חיים ילין: לא ביקשתי שיחכו לי עם הצ'ק כשהפצמ"ר נופל, זה לא מה שביקשתי.
חיים ילין: אבל לפחות בשביל עסקים חדשים, הרי גם במחזור אי אפשר לפצות את העסק החדש במחזור של שנה קודמת.
חיים ילין: אזור שצומח מביא אנשים חדשים והאנשים החדשים מביאים עסקים חדשים ולכן גם המחזור לא עובד.
חיים ילין: הדיון מתקיים פה ודיון כזה התקיים גם בוועדת כספים ובסוף לוועדת כספים יש אג'נדה לוועדת החוץ והביטחון יש עוד אג'נדה, כל אחד רוצה לעשות ואין תקנות.
חיים ילין: לכן צריך לחשוב על מושגים של ביניים.
חיים ילין: זה מצב של הסלמה לא שהממשלה קובעת אלא שפיקוד דרום או האוגדה קובעים שזה היה יום קרב, כמו שהם קובעים גם את גבולות שטח צבאי סגור, יש להם את הכוח לזה, שיהיה להם גם את הכוח לקבוע שיש דבר כזה והם יפעילו את הפיצוי העקיף ולא הממשלה ביום קרב כזה, כשיש לה עוד כמה משימות לעשות, בטח לא לפצות 4,600 ילדים שלא הגיעו מתגלית.
חיים ילין: המשמעות היא מספר הילדים כפול 80 שקל לכל ילד שלא הגיע וצריך להבין את זה.
חיים ילין: אם יש פה משהו שאנחנו יכולים לעזור לאזור, שלא יהיו יותר מלחמות של ראשי מועצות, אלא שיהיה שינוי בתפיסה ובתקנות.
חיים ילין: שגם אוגדה ביום קרב יכולים לבוא ולהפעיל את הכפתור הזה.
ענת ברקו: לגבי ישובים צמודי גדר, אני באה עכשיו מנתיב העזרה ויש גם את נחל עוז וכרם שלום שמשלמים 9,700 שקל לרבש"צ.
ענת ברקו: זה כמובן לא מספיק.
ענת ברקו: הם גם מסכנים את חייהם ואלו הישובים שחוטפים הכי הרבה, השאלה אם אין דירוג גם מבחינת רמת הפעילות.
אבי דיכטר: זה קשור ברבש"צ, זה משרד הביטחון.
ענת ברקו: אז אין פעילות גם מבחינת רמת פעילות כמו שמקובל בצבא, גם לרבש"צים?
אבי דיכטר: לא הייתי רוצה להתחיל להתעסק בזה.
אבי דיכטר: סיפור הרבש"צים הוא סיפור כבד שהוועדה עוסקת בו ברמה הארצית.
אבי דיכטר: אפילו בחוק שמתגבש כרגע בוועדה.
אבי דיכטר: זו סוגיה מאוד רחבה לכן אני לא רוצה בדיון הזה לעסוק ברבש"צ של נתיב העשרה.
אבי דיכטר: זה לא נראה לי נכון אבל אם נושא הרבש"צים קרוב ללבך, את מוזמנת לבוא לוועדה בדיון על זה.
ענת ברקו: אני מבקשת שייכנס גם הנושא של רמת פעילות בתחום הזה.
אבי דיכטר: יש הצעת חוק שמתגבשת ואת מוזמנת לבוא ולשמוע.
אבי דיכטר: המשרד לביטחון פנים ומשטרת ישראל ולאחר מכן כיבוי אש, בבקשה.
אבי כהן: שלום, שמי אבי כהן ממרחב הנגב.
אבי כהן: חבר הכנסת פרץ יכול לספר לכם על השריפות, שבוע שעבר הוא חווה שריפה סמוך למכללה.
אבי כהן: אנחנו נמצאים במאמץ בשני צירים.
אבי כהן: הציר האזרחי שהוא הציר המשמעותי, אנחנו נמצאים בשגרה שמשתנה כל הזמן ומצריכה מענה ויש את המאמץ הביטחוני המשולב בעת אירוע.
אבי כהן: אני מבין שהדיון הוא לא מסווג אז אני לא אדבר על מה שלא צריך לדבר, אבל אנחנו חיים בתקשורת ורואים מה קורה ומה יוצא החוצה ומה גורם לשריפות וכתוצאה מכך יש שילוב זרועות גם של המועצות, גם של כיבוי אש וגם של קק"ל ורט"ג וכמובן המשטרה שכחלק מהמאמץ האזרחי וכמובן עם פקע"ר ועם אוגדת עזה שמשולבים.
אבי כהן: למעשה אלה המאמצים, אם מסתכלים על המיפוי אז אפשר לראות שאין פה מיפוי.
אבי כהן: יש מכרם שלום ועד הקצה השני.
אבי כהן: אתה גר באשקלון, אתה מכיר את הגזרה, אלה דברים שלא חדשים לך ואפשר להתרשם.
אבי כהן: מדובר במאות אירועי הצתה.
אבי כהן: אנחנו מקפידים להתייחס למס רכוש, לפתוח את הסעיף של הגשת התלונה להצתה על רקע לאומני כי אם לא נפתח את זה, זה חשוב מאוד - - -
ענת ברקו: יש לי הצעת חוק כזאת שלא מוכנים לקדם אותה.
ענת ברקו: צריך להכניס את זה בחוק למאבק בטרור כי אמרו לי שזה נכלל בטרור כללי.
ענת ברקו: יש לי הצעת חוק מוכנה כבר שנתיים.
אבי כהן: אז אנחנו מתקינים בעניין הזה על מנת שכן יהיה להם פיצוי כי במידה וזה לא יהיה בצורה הזאת אז הבירוקרטיה תהיה שונה.
אבי כהן: מבחינתנו אנחנו נמצאים וערוכים בכוננות מוגברת.
אבי דיכטר: כיבוי אש בבקשה.
יואב קיש: רפי, תחזור בבקשה על מה שאמרת בדיון הקודם ונשמע את ההתייחסות שלו.
רפי בביאן: לגבי העניין של הקשר, הקשר שלנו הקב"טים - - -
יואב קיש: מה הסיבה שהם לא על הקשר?
אבי כהן: ראשית, הם כן על הקשר.
אבי כהן: רפי רוצה להאזין לגל התחנה.
אבי כהן: רפי הוא סוג של סגן מפקד תחנה בכל אירוע.
אבי כהן: לכן הוא מבקש להאזין לקשר משטרתי.
אבי כהן: יש אפשרות להאזין בגל חבירה בעת אירוע חבירה, בעבר הוא כן היה מאזין ואני מקווה שנצליח לפתור את זה.
יואב קיש: מה לגבי ציר 232?
אבי כהן: לא הייתי בדיון הקודם, אני לא יכול לענות על זה.
רפי בביאן: אני אסביר.
רפי בביאן: משטרת ישראל בהנחיה, לא עוברת את ציר 232 מערבה.
רפי בביאן: אמרתי את זה לא כטרוניה אלא כעבודה ואני מקבל את זה.
יואב קיש: השאלה אם זה נכון.
יואב קיש: זו חלוקת הגזרות עם צה"ל?
חיים ילין: כן, זו הסיבה.
איילת נחמיאס ורבין: המשמעות היא ביטחונית.
יואב קיש: זה נעשה רק לקראת ההפגנות שלהם?
חיים ילין: לא שייך.
אבי דיכטר: השאלה מופנית למשטרה או לצבא.
חיים ילין: לא יענו לך כי זו בעיה בין הצבא לבין המשטרה.
אבי כהן: צריך להבין שלמשטרה אין בעיה, כל מה שקשור לצד האזרחי היא פועלת.
אבי כהן: הצוותים שלנו נמצאים גם פה.
אבי כהן: יש תחומי אחריות בתחומי - - - אם יש אירוע ביטחוני שהוא בתחום הבט"פ של צה"ל, לפי החוק, מי שאמור לתת מענה בצד הביטחוני זה הצבא, אז אנחנו לא ניכנס וניקח לצבא, שהוא הצבא הגדול, את המענה.
אבי כהן: אם יש בצד האזרחי מענה, בוודאי שאנחנו נמצאים בכל מקום ובכל פינה ואין פה שאלה בכלל.
אבי כהן: לכן כל מה שמדברים פה זה מצב של תחומי אחריות.
אבי דיכטר: הצבא, אתם רוצים להתייחס?
תא"ל עופר לוי: כמו שאמר אבי, המשטרה מגיעה לכל נקודה בנושא של הסדר הציבורי.
תא"ל עופר לוי: היא מגיעה לפריצות, לאירועים ומשולבת אתנו באופן מלא, בתדר שלנו ובכל.
תא"ל עופר לוי: אני לא יודע מה הסיפור הספציפי עם 232, אבל מבחינתנו גבול הגזרה של אוגדת עזה יש לה אחריות מלאה על הכול.
תא"ל עופר לוי: משטרת ישראל משולבת במאמץ הזה באופן מלא ללא קשר ל-232 ולא לשום ציר אחר.
איילת נחמיאס ורבין: זאת אומרת אין סוגיה ביטחונית שנובעת מאי מעבר שלהם?
תא"ל עופר לוי: אין ולא הייתה ב-20 השנים האחרונות.
חיים ילין: הבעיה שיש תחום אחד שהוא יותר התחום של הטרור הפלילי של החקלאות, שזה מג"ב.
אבי כהן: אין מג"ב, יש משטרת ישראל.
חיים ילין: ההוראה היא, ולא משנה מה יגידו, הם לא יכולים לעבור מערבית ל-232.
אבי דיכטר: בוא לא נבלבל את הפורום במושגים ספרותיים.
אבי דיכטר: אין חיה כזאת שנקראת טרור חקלאי.
אבי דיכטר: יש עבירות חקלאיות שהן עבירות חקלאיות ויש טרור שזה טרור.
אבי דיכטר: לכן, אם יש עבירות חקלאיות ומשטרת ישראל, לא משנה אם משטרה חולה או מג"ב עוסקים בזה, אומר פה אבי שזה בתחום.
חיים ילין: אני מקווה שאני טועה.
רב טפסר דדי שמחי: אנחנו כבר 75 ימים פה.
רב טפסר דדי שמחי: התמודדנו עם 412 שריפות, אלפי שעות תגבור שלנו.
רב טפסר דדי שמחי: לוחמי אש מכל הארץ באים לתגבר את עוטף עזה כבר כמעט חודשיים וחצי במהלך השבוע ובסופי שבוע.
רב טפסר דדי שמחי: סך הכול לפי האומדנים שלנו נשרפו כ-25,000 דונם שטחים פתוחים, בתוך זה גם שדות חיטה, אני לא מפריד וכ-4,000 שטחי חורש ויער.
רב טפסר דדי שמחי: אני רוצה להתחיל בלציין את שיתוף הפעולה המצוין שיש בגזרה בין לוחמי האש, תחנת אשקלון ותחנת נתיבות וכל הארץ שמתגברים, לבין הרבש"צים , קק"ל, רת"ג, צה"ל, כבאיות חיל האוויר, לבין החקלאים שמעבדים פה ומביאים לנו דיסקוסים, שופלים ודחפורים.
רב טפסר דדי שמחי: דברנו על זה בוועדה של חבר הכנסת קיש.
ענת ברקו: הם מעבירים את זה ממש לרשות
ענת ברקו: כם או שמפעילים את הכלים כשאתם מבקשים?
רב טפסר דדי שמחי: אם יש שריפה, מגיע לוחם אש שהוא הקצין והוא מנהל את השריפה מכיוון שאנחנו מבינים בזה הכי טוב.
רב טפסר דדי שמחי: אין פה שום בעיות אגו.
רב טפסר דדי שמחי: את יכולה להגיע לשריפה, לראות רבש"צים עם גורר כיבוי, כבאית, כבאית של חיל האוויר ו-D9 של יחידת הצמ"ה של אוגדת עזה ומי שמפקד עליהם זה מפקד המשמרת של נתיבות.
רב טפסר דדי שמחי: כרגע יש שלוש שריפות.
רב טפסר דדי שמחי: אני לא מכיר מצב שלא מגיעים לשריפה.
רב טפסר דדי שמחי: ממוצע ההגעה שלנו ל-412 השריפות זה בין 7 ל-9 דקות לכל שריפה.
מיכל רוזין: הייתה כבאית של קק"ל, השאלה אם אתם הגעתם?
יואב קיש: זה כאילו הם הגיעו, הם מתואמים.
רב טפסר דדי שמחי: בוודאי, כל הכבאיות של קק"ל מופיעות ברשת הפיקוד שלי.
רב טפסר דדי שמחי: יש להם GPS ואני יודע איפה הם נמצאות.
רב טפסר דדי שמחי: אם יש שם כבאית של קק"ל זה במקום לשלוח כבאית שלי.
רב טפסר דדי שמחי: מבחינתי הגיעה כבאית.
רב טפסר דדי שמחי: בין 7 ל-9 דקות זמן הגעה לשריפה.
ענת ברקו: מה זמן כיבוי?
רב טפסר דדי שמחי: ממוצע שלוש שעות.
רב טפסר דדי שמחי: יש שריפות שמכבים אותם בדקות ויש שריפות שלוקח לנו, כמו באור הנר, הרבה שעות.
רב טפסר דדי שמחי: בממוצע זה שלוש שעות בשריפה.
רב טפסר דדי שמחי: אני מזכיר שזה בנוסף לשוטף.
רב טפסר דדי שמחי: אני לא אוגדת עזה שאחראי על עוטף עזה, פעם הייתי קצין אג"ם אוגדת עזה.
רב טפסר דדי שמחי: אבל זה בנוסף לכל הפעילות שאנחנו עושים ומי שבא לתגבר זה כבאים מאיו"ש, מתל אביב והרצליה.
איילת נחמיאס ורבין: מה זה אומר מבחינת העומסים על כיבוי אש באופן כללי בארץ, אני מניחה שזה השפיע באופן דרמטי?
רב טפסר דדי שמחי: הורדנו לפה הרבה כבאיות.
רב טפסר דדי שמחי: אני משלם על זה בהרבה שעות נוספות מכיוון שבכבאות עובדים במשמרת של 24/48.
רב טפסר דדי שמחי: אז לכבאים שנמצאים ביום מנוחה, אני פשוט מצמצם להם את ימי המנוחה ומביא אותם לכאן.
רב טפסר דדי שמחי: הנושא הבא הוא נושא המניעה, חייבים להקפיד על כל פסי האש מסביב.
רב טפסר דדי שמחי: היום להערכתנו כ-70% ממטען האש שנמצא פה כבר נשרף, לכן גם יש ירידה דרסטית בכמות השריפות.
רב טפסר דדי שמחי: חלק נשרף וחלק כבר נקצר.
יואב קיש: מה שנשאר זה רק שטחי מרעה?
יואב קיש: אין חורש?
רב טפסר דדי שמחי: צריך להיכנס לחשיבה בנושא המניעה.
רב טפסר דדי שמחי: נושא המניעה מתחלק לשניים: להכין את כל הישובים בנושא בטיחות באש.
רב טפסר דדי שמחי: גם על גרורי כיבוי, גם ההידרנטים , גם תרגול הישובים.
רב טפסר דדי שמחי: דבר שני זה פסי חיץ, כולל פסי חיץ בשדות החקלאיים, זה חדש.
רב טפסר דדי שמחי: כלומר, אם יש שדה של 1,000 דונם חיטה, שזורעים אותו כמקשה אחת בשל היעילות, עכשיו ההמלצה שלנו היא לחלק את זה לארבעה חלקים שווים יש לו פחת של הפסים של הקומביין.
איילת נחמיאס ורבין: כמה זה בשטח?
רב טפסר דדי שמחי: אנחנו רוצים בשדה חיטה לפחות 20 מטר.
קריאה: 20 זה בעייתי.
קריאה: לא יהיה לך.
ענת ברקו: למדתם משריפות אחרות בעולם?
ענת ברקו: למשל היו הרבה שריפות על רקע טרור ברוסיה וספרד.
ענת ברקו: אתם לומדים את המודלים האלה?
רב טפסר דדי שמחי: אם נלך לפי המודלים בעולם, אני חושב שלא כדאי ללמוד מהם ואני אסביר.
רב טפסר דדי שמחי: כאנשי מקצוע, כשנשרף שדה חיטה בגדול אין טעם לכבות אותו ושווה ששדה חיטה יגיע לסיום הטבעי של השדה.
רב טפסר דדי שמחי: עוד משהו חשוב, בכל השריפות הגדולות של מדינת ישראל, עם כל העוצמה שהפעלנו, בסוף השריפה מגיעה לקו הסיום הטבעי שלה.
רב טפסר דדי שמחי: כלומר זה נראה רע, אבל היה עדיף לחכות שהיא תגיע לסוף.
רב טפסר דדי שמחי: הסוג השני של המניעה, לדוגמה בקיבוץ עלומים הם נפגעו הכי פחות בנושא החיטה כי הם זרעו את החיטה לשחת וקצרו אותה בעודה ירוקה.
רב טפסר דדי שמחי: שאר הקיבוצים היו צריכים לחכות שהיא תתייבש והייתה תחרות בין העפיפון לבין הקומביין.
רב טפסר דדי שמחי: מכיוון שבעברי הייתי מפקד המחוז כשהתחילו פה הקסאמים וגם אז חשבו שזה יעלם אחרי יום יומיים וזה כבר 20 שנה.
רב טפסר דדי שמחי: אני מציע שנערך לעפיפונים גם בקיץ הבא.
רב טפסר דדי שמחי: אנחנו כבר נערכים ולומדים את משטר הרוחות באיו"ש.
רב טפסר דדי שמחי: משטר הרוחות פה זה שבערך בשעה 11:00 בבוקר הרוחות מתחלפות והופכות להיות רוחות מערביות ומביאות את העפיפון לכאן.
רב טפסר דדי שמחי: זו המניעה שצריך לעסוק בה.
רב טפסר דדי שמחי: גם בהיבט של פסי חיץ וגם מניעה כלכלית.
רב טפסר דדי שמחי: לגבי התגבורים יש לנו יחידת מתנדבים מדהימה מקיבוץ כפר עזה.
רב טפסר דדי שמחי: נקים עוד ארבע יחידות מתנדבים.
רב טפסר דדי שמחי: אחת ביד מרדכי, אחת בנחל עוז, אחת בבארי ואחת בחלוציות.
רב טפסר דדי שמחי: נפגשתי עם ראשי הרשויות וסיכמנו את זה.
רב טפסר דדי שמחי: אני רק רוצה להסביר שיחידת מתנדבים זו יחידה עם ציוד כיבוי בעשרות אלפי שקלים, כולל כבאית.
רב טפסר דדי שמחי: הם יעברו קורס אצלנו, יקבלו ציוד וכבאית והם עושים עבודה מצוינת.
רב טפסר דדי שמחי: יש לנו כאלה 50 יחידות בארץ.
רב טפסר דדי שמחי: היחידות פרושות בכל המרחב.
רב טפסר דדי שמחי: יש היום כ-2,700 מתנדבים.
רב טפסר דדי שמחי: היחידה כאן מונה 30 מתנדבים.
רב טפסר דדי שמחי: באזור כולו יש כ-25,000 מתנדבים.
רב טפסר דדי שמחי: שני דברים נוספים, דברתי עם ראשי הרשויות ונעשה פעילות עם הילדים בנושא החוסן ובנושא השריפות.
רב טפסר דדי שמחי: נביא כבאים לגנים.
רב טפסר דדי שמחי: יש לנו אמצעים שבעזרתם הם יחששו פחות מהאש.
רב טפסר דדי שמחי: מנסים לטפל בנושא המטוסים.
רב טפסר דדי שמחי: יש לי מגבלה כי היה לי יותר קל לעבוד עם כיבוי מהאוויר, אבל יש פה מגבלה אווירית בטיסה סמוך לגבול.
רב טפסר דדי שמחי: גם בזה אנחנו מנסים לטפל.
רב טפסר דדי שמחי: דבר אחרון, אנחנו פועלים פה 75 ימים.
רב טפסר דדי שמחי: אנחנו משקיעים הרבה מאוד כסף מהתקציב השוטף של הכבאות.
רב טפסר דדי שמחי: אין לי אנשי מילואים למרות שקיבלנו עכשיו עשרה כבאים כתומים, עוזרי כבאי מפיקוד העורף.
רב טפסר דדי שמחי: אבל השקענו עד עכשיו כ-1.7-2 מיליון שקלים.
רב טפסר דדי שמחי: אנחנו באמצע הקרב כך שאנחנו לא מדברים, אבל בסוף צריך לשפות את הכבאות על הדבר הזה.
ענת ברקו: האם אתה יכול באירוע להיות מסוגל לגייס צמ"ה לטובת שריפה, לבודד שטחים?
ענת ברקו: לא בצורה פורמלית.
רב טפסר דדי שמחי: גם אם השריפה לא תהיה בעוטף עזה, יש שריפה שאני צריך להביא טרקטורים וצמ"ה, יש לי חוזים פתוחים ואני יכול להביא.
אבי דיכטר: נעבור להתייחסות חברי הכנסת, בבקשה.
עמיר פרץ: שתי הערות קצרות ועקרוניות.
עמיר פרץ: ההערה המרכזית זה הערת ראשי המועצות לגבי שטח שיפוט של המועצות והעובדה שחלק מהישובים מחוץ להגדרה של טווח הביטחון.
עמיר פרץ: זה יוצר מצבים לא אפשריים.
עמיר פרץ: הרי לא ייתכן שיהיו ישובים שעכשיו בתקופת הקיץ יגיעו לקייטנות ובישוב אחד זו תהיה קייטנה מסובסדת ומאותה מועצה אזורית ישלמו יותר לאותה קייטנה.
עמיר פרץ: זה לא הגיוני.
עמיר פרץ: בוודאי כשמדובר על הפטורים ממס.
עמיר פרץ: אנחנו רואים באזור שלנו תושבים נוסעים לתוך בית הספר, בית הספר נמצא בתוך טווח ה-7 קילומטר, אבל הוא הגיע מישוב שמחוץ לטווח, אז כביכול הוא ומשפחתו לא זכאים לשום פיצוי ולשום הטבות.
עמיר פרץ: אני חשוב שהגיע הזמן שנקבע שמועצה אזורית היא דבר שלם ואם יש ישובים בתוך שטח המועצה האזורית הם צריכים להיות חלק מסל ההטבות שניתנות לכל תושב.
עמיר פרץ: הערה השנייה היא כמובן לגבי מכללת ספיר.
עמיר פרץ: אני חושב שמה שהציג גלעד הם מרכיבי ביטחון בסיסיים ביותר.
עמיר פרץ: זו מכללה שמתמודדת עם אתגר לא פשוט.
עמיר פרץ: המכללה הזו הפכה להיות הלב הפועם של כל האזור כולו.
עמיר פרץ: לא רק של שער הנגב, של כל האזור כולו.
עמיר פרץ: היא המנוע לזה שההכנסה הממוצעת של הרבה אנשים עלתה.
עמיר פרץ: כי הסטודנטים האלה שוכרים בתים והצימרים פורחים במושבים ובקיבוצים, הם חלק מהפעילות הכלכלית השוטפת.
עמיר פרץ: הם נותנים את התחושה שיש המשכיות.
עמיר פרץ: בסוף אתה מדבר על 2 מיליון שקלים.
עמיר פרץ: 2 מיליון שקל מרכיבי ביטחון.
עמיר פרץ: אני פונה לאנשי האוצר למצוא פתרון.
עמיר פרץ: זו בדיחה להתעסק עם זה בכלל.
עמיר פרץ: אתם רוצים שנחוקק חוק מיוחד ונגדיר את המכללה כישוב בשביל 2 מיליון שקל?
עמיר פרץ: יש גבול.
עמיר פרץ: תרימו טלפון לשוסטר ותגידו לו להגיש בקשה, תתחייב שהכסף הזה צבוע ונעביר אותו.
עמיר פרץ: עכשיו להתעסק עם הגדרת המכללה ולתת לה מעמד של ישוב?
עמיר פרץ: אם הם היו רוצים 100 מיליון אז אני מבין ששווה לעשות את המהלך הזה, אבל בשביל 2 מיליון שקל?
עמיר פרץ: גם העובדה שיושב-ראש ועדת הפנים נמצא כאן זה בוודאי מקל עלינו, אבל שתי הסוגיות האלה, בכוחנו לפתור גם כחברי כנסת ולא כממשלה.
איילת נחמיאס ורבין: קודם כל אני רוצה לומר תודה לכולכם כי אני ממש מרגישה שאנחנו נשענים אליכם.
איילת נחמיאס ורבין: אם היו לי ילדים מבוגרים יותר הייתי עושה מעשה ועוברת לגור פה וגם אם הביקוש לדירות היה פחות גבוה.
איילת נחמיאס ורבין: אני רוצה לומר משהו לגבי העסקים הקטנים ואני מפנה את זה למשרד האוצר ולמשרד הכלכלה ולכל הגורמים.
איילת נחמיאס ורבין: צריך להבין שיושבים פה אנשים מאוד חזקים אבל האזור במידה רבה מוכה אסון.
איילת נחמיאס ורבין: אנחנו גם שומעים את דדי שמחי שנערכים לתקופה ארוכה וזה מכוון גם לדברי המל"ל לגבי הפיצויים הישירים.
איילת נחמיאס ורבין: אני מבינה שאתם מפצים דונם חיטה באיקס כסף, זה העיקרון אבל זה לא מה שהאזור הזה צריך.
איילת נחמיאס ורבין: האזור הזה צריך התייחסות, מצד אחד מכיוון התיירות, אגב, אני חושבת ששר התיירות הוציא השבוע הנחיה מאוד חשובה בעניין, אני מקווה שהיא לא תהיה הנחיה ליומיים של ההסלמה אלא באמת שתשקף את המצב באזור.
איילת נחמיאס ורבין: לא צריך כל כך לפחד, אני פונה בעיקר למל"ל, להכיר בזה מבחינה כלכלית כאזור מוכה אסון.
איילת נחמיאס ורבין: לגבי אזורי החיץ, אחד הפתרונות שיכולים להיות ואני כל הזמן חושבת על לוחמי האש, זה אתגר שנראה לי משוגע לחלוטין.
איילת נחמיאס ורבין: מלבד ה-1.7 מיליון לא אמרת לנו מה עוד אתם צריכים וככל שיש דברים שאתם צריכים, זו בעיני ההזדמנות לומר את זה.
איילת נחמיאס ורבין: לגבי אזורי החיץ, אם צריך 20 מטרים כדי לייצר את אזור החיץ ואנחנו יודעים שאזורי החיץ הם הדבר כמעט הכי חשוב ואנחנו כבר בקיץ, יכול להיות שצריך לפצות על ה-20 מטרים האלה.
איילת נחמיאס ורבין: מה הסיפור לטפל בזה כדי לייצר מניעה ראויה?
איילת נחמיאס ורבין: שני דברים אחרונים, האחד נוגע לכביש 232.
איילת נחמיאס ורבין: צריך לנצל את המצב הנוכחי, אני מפנה את זה גם ליושב-ראש ועדת הפנים וגם ליושב-ראש ועדת החוץ והביטחון.
איילת נחמיאס ורבין: דברו פה על ההיבטים הביטחוניים של כביש 232, אבל כביש 232 מהווה עניין ביטחוני מאוד משמעותי באזור.
איילת נחמיאס ורבין: יש פה בעיות בטיחות קשות בגלל שהוא דו מסלולי בלבד.
איילת נחמיאס ורבין: עד כמה שאני יודעת התחילו לטפל בכביש ולדעתי צריך להאיץ את זה כי יש לזה משמעויות מרחיקות לכת.
איילת נחמיאס ורבין: דבר אחרון זה בהתייחס למה שאמר גדי ירקוני.
איילת נחמיאס ורבין: לא יוכל להיות שיש מיגון שקרס, או על סף קריסה ואף אחד לא עושה שום דבר.
איילת נחמיאס ורבין: מדובר במיגון שקרס בבית ספר.
אלי אלאלוף: אי אפשר בתקציב השוטף לטפל באירועים של חירום.
איילת נחמיאס ורבין: אני מסכימה אתך לחלוטין.
אלי אלאלוף: כי אז כל המערכת תצטרך להיזהר מכל התערבות, היו כמה הערות ששייכות לשוטף ולא לחירום, אז בואו לא נעשה את החגיגה הזאת.
איילת נחמיאס ורבין: בעיקרון אני מסכימה אתך, אבל באזור הזה מיגון זה השוטף.
אלי אלאלוף: לא דברתי על מקום ספציפי.
איילת נחמיאס ורבין: לכן התייחסתי להערה הספציפית שלו.
איילת נחמיאס ורבין: לא יכול להיות שהייתה פה בעיית מיגון שהם התריעו עליה, מיגון שמתפרק ויכול ליפול על ילדים בבית ספר ולא טפלו בזה.
איילת נחמיאס ורבין: במזל נמנע אסון.
איילת נחמיאס ורבין: כשאנחנו מטפלים עכשיו במיגון בצפון צריכים להביא את זה בחשבון ולהיות ערים לעניין הזה.
איילת נחמיאס ורבין: תודה רבה לכם מקרב לב, גם למשטרה וגם לצבא על כל מה שאתם עושים.
חיים ילין: אני רוצה להודות לך אדוני היושב-ראש ולכל הצוות שארגן את היום הזה והגעתם עד בארי בעוטף עזה.
חיים ילין: אני חושב שזה מסמל מעל הכול את האמירה שאתם כאן אתנו ומחזקים אותנו.
חיים ילין: אנחנו לא מסכנים.
חיים ילין: יש לי הרגשה כל הזמן שנמצא הגבול של לדרוש לבין זה שאנחנו נתפסים כבכיינים.
חיים ילין: צמחנו מתוך זה שזה הבית שלנו ואנחנו רוצים להיות פה ולגדל את הילדים שלנו.
חיים ילין: מה שקוראים במושגים מאוד פשוטים ציונות ואהבת הארץ.
חיים ילין: אני אומר לכם את זה כי אני נמצא פה בכל הזדמנות וגם דדי נמצא פה וגם המשטרה.
חיים ילין: יש פה אנשים מדהימים.
חיים ילין: גם הצבא, שלפעמים במשך חמישה או ששה שבועות לא יוצאים הביתה ואל רואים את המשפחות שלהם.
חיים ילין: גם אנשי הכבאות שנמצאים פה סביב השעון.
חיים ילין: הכבאיות של קק"ל מגיעות מגליל עליון לעשות פה תורניות.
חיים ילין: באים מאשקלון ומהמרכז וישנים פה.
חיים ילין: אנחנו נותנים להם מוקמות לינה ואוכל וזה מחמם את הלב.
חיים ילין: זה הכי כיף בעולם לדעת שאתה לא לבד והם נמצאים יחד אתנו.
חיים ילין: את כל זה לא קונים בכסף.
חיים ילין: את המחויבות ואת האחריות לא קונים ובשביל זה לא צריך תקציב.
חיים ילין: בשביל זה צריך בני אדם ויש פה מספיק בני אדם שבאים כדי לעזור לנו וזו ההזדמנות להגיד להם תודה.
חיים ילין: למשטרת ישראל ולכל המתנדבים ומעל הכול שיש פה קב"טים ורבש"צים.
חיים ילין: מי שלא יודע מה זו שמורת טבע שהכבאיות לא יכולות להיכנס פנימה כי זה לתקוע אותם ושהם ישרפו.
חיים ילין: היחידים שיכולים להיכנס לשם אלה הכבאיות הקטנות של חצי קוב או קוב עם ארבע על ארבע וככה הרבש"צים והקב"טים נכנסים פנימה.
חיים ילין: ככה יום ולילה.
חיים ילין: הם לא מקבלים שעות נוספות על זה, שיהיה לכם ברור, אבל הם נלחמים על הבית כי אין משהו אחר.
ענת ברקו: צריך לתת להם יותר.
חיים ילין: אני לא נכנס לזה כרגע כי דברתי על הגבול הדק.
חיים ילין: יש פה חוסן ויש אנשים חזקים שמשדרים את זה לכל מדינת ישראל.
חיים ילין: זאת הזדמנות בשבילי להודות לכם.
חיים ילין: דבר נוסף, יש פה כמה צבים, נחשים ועוד חיות שלא שרדו את השריפות האלה.
חיים ילין: אני יוצא עם סרטון שהוא לא תעמולה פוליטית.
חיים ילין: סרטון כדי שהעולם יזדהה עם השריפות האלה.
חיים ילין: עם החיות ולא עם בני האדם.
חיים ילין: בכל מלחמה בעולם, למשל בקונגו שבאפריקה, אתם יודעים כמה אנשים נהרגו במלחמות?
חיים ילין: מיליונים.
חיים ילין: מתי העולם הזדעזע?
חיים ילין: כשמצאו שאלף אורנגאוטנים נשחטו.
חיים ילין: אז אני אמרתי, אף חד לא מזדעזע ממה שהולך פה.
חיים ילין: נשים כמה צבים, נציל אותם ונצלם אותם ואז נשלח אותם לחו"ל.
חיים ילין: כך עשינו והתחלנו לקבל פניות מכל העולם איך אפשר לעזור.
חיים ילין: בקשות מדרום אמריקה, אירופה, גרמניה.
חיים ילין: העליתי סרטון בעברית וזה יופיע גם בערבית, באנגלית ובספרדית ואני מודיע לכם שכל העולם יעמוד על הרגלים.
חיים ילין: יכול להיות שמה שאנחנו לא מצליחים עם ההרתעה, נצליח עם הסברה.
אבי דיכטר: ממש צב השעה.
חיים ילין: העליתי ציוץ שהצלנו חמישה צבים.
חיים ילין: אז אלה צבי כינוס, צבי הנינג'ה, מחכים להתקפה מול הג'יהאד והחמאס.
חיים ילין: לכל מי שנמצא פה ומרגיש שהוא חלק מהמלחמה וההגנה, זו שותפות אמיתית וזה מה שיפה בעם ישראל.