GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איל בן ראובן: הם צריכים לתת אפשרות לשהייה ארוכה, המיגון צריך לתת אפשרות לאנשים בתוך 10, 15 שניות להיות תחת מיגון, למדנו את זה בלחימה הרבה הרבה יותר נמוכה ברמת העוצמה שלה.
איל בן ראובן: מה עוד צריך לקרות כדי שאנחנו נוציא את ה- - - אני דורש, לצורך העניין, תכנית עורף רב שנתית, אמר תמיר 1.5 מיליארד, נתחיל בזה ולא להסתפק, תראו, זה ייקח הרבה זמן, צריך להתחיל עכשיו.
איל בן ראובן: כל יום שאנחנו יושבים פה ומדברים ומדברים ומדברים ולא בונים מיגונים בצפון זה בזבוז זמן שאנחנו נשלם עליו מחירים שחס וחלילה, שלא נצטרך להסביר לעצמנו אחר כך שיכולנו ולא עשינו.
עמיר פרץ: אבי נעים.
אבי נעים: אני כבר 11 שנים יו"ר ועדת הביטחון לשלטון המקומי, לצד תפקידי כראש מועצה.
אבי נעים: באמת, גם לי יש רק קומפלימנטים להגיד על פיקוד העורף ועל הדרך שהוא עשה, אבל יש לי דה ז'ה וו.
אבי נעים: אני בא הרבה לדיונים האלה, הייתי גם עם קודמך.
אבי נעים: חבר'ה, ברגע שלא יהיה משרד ממשלתי שיהיה אחראי על החזית האזרחית, זה מזמן לא עורף, המלחמה הבאה אצלנו במרכזי הערים ולא רק בצפון, אתם עסוקים בדיון של 2006, כל מדינת ישראל.
אבי נעים: כשעושים סטטיסטיקה ומדברים על פערי מקלוט צריך להגיד, בני ברק 80% פערי מקלוט.
אבי נעים: עשרה אתרי הרס, אף אחד לא מגיע אליהם, אלפי הרוגים.
אבי נעים: וכדאי שנתעורר.
אבי נעים: אין שר שיודע להביא תקציבים והמילה היא "כסף", שלא תבינו את מפקד הפיקוד לא נכון.
אבי נעים: הוא אומר שלעשות את המיגון ייקח שנים, אבל יש הרבה מאוד מה לעשות עם כסף.
אבי נעים: יש הצטיידות ויש הכשרות ויש מערכות GIS שהן ברוב הרשויות.
אבי נעים: יש 50,000 צוברי גז במדינת ישראל לא ממופים, לא מתוקננים שכל אחד מהם זו פצצה, ליד גני ילדים, ליד בתי ספר.
אבי נעים: יש 5,000 בתי ספר, אין מערכות התרעות לרעידות אדמה, אמרו לי "ב-2017 תהיה מערכת מבצעית" עד היום אין, כשיש מערכות שאפשר לקחת מהמדף ולשים 5,000 שקל בבתי ספר ולהציל חיים.
אבי נעים: הקב"טים, חבר'ה, הם אלה שינהלו את המלחמה הבאה.
אבי נעים: צריך להתייחס לנושא הזה.
אבי נעים: המדינה צריכה להבין שאם המל8חמה היא אצלנו היא צריכה לתקצב ב- - - כמו שמתקצבים עובדים סוציאליים, כמו שמתקצבים פסיכולוגים, מורים ורבש"צים, צריך ממונה חירום בכל רשות שיתעורר כל בוקר וידבר.
אבי נעים: אני מרגיש לפעמים, תסלחו לי, שאני מדבר לקירות.
אבי נעים: ישבנו פה, החלו פה את חוק חינוך חינם מגיל 3, באנו ואמרנו "אתם בונים 800 גני ילדים, תבנו אותם ממוגנים, תרוויחו עוד 800 מרחבים ממוגנים.
אבי נעים: זה מייקר את זה ב-25% בלבד" עשו משהו?
אבי נעים: לא עשו כלום.
אבי נעים: לא נעשה בעניין הזה כלום.
אבי נעים: חבר'ה, חייבים תכנית חומש.
אבי נעים: מדינה שמתקצבת את מערכת הביטחון ב-80 מיליארד שקלים בשנה כדאי שהיא תתעורר ותשים חצי מיליארד שקלים בשנה בבסיס התקציב לטובת תכנית חומש מסודרת.
אבי נעים: פיקוד העורף הוא הגורם היחידי שמשמר ידע ומשתפר.
אבי נעים: תנו לו את הקרדיט.
אבי נעים: יש הרבה מאוד מאבקי אגו.
אבי נעים: אין היום ראש לרשות הלאומית לחירום.
אבי נעים: בצלאל טרייבר, אני כן רוצה להגיד, אמרתי לו "לאן אתה הולך, המדינה צריכה אותך" הוא אומר לי "המדינה לא נתנה לי להרגיש ככה" וכדאי שנתעורר.
אבי נעים: חייב שיהיה פה שר שידע להביא כסף ולעבוד בשיתוף פעולה.
אבי נעים: מילה אחרונה, איפה משטרת ישראל, שהיא אמורה לנהל את אירועי החירום על פי חוק במדינת ישראל.
אבי נעים: איפה כב"א, איפה הכשרות?
עמיר פרץ: חבר'ה, בואו - - -
אבי נעים: רגע.
עמיר פרץ: לא, אני קובע מתי רגע.
עמיר פרץ: אנחנו נתנו כבוד לשלטון המקומי ולכן מיקדנו את העניין.
עמיר פרץ: אתה משתתף בדיונים שגם המשטרה צריכה לתת את העמדות שלה, אנחנו השתדלנו שהדיון היום ייתן את המקום הנכון לשלטון המקומי וההערות שלך נרשמות, אין שום בעיה, אתה יודע יפה מאוד שהדברים שלך לא נשארים תלויים באוויר, אבל אני שמח לשמוע אותם שוב בנחרצות.
אבי נעים: יש עוד משפט אחד מאוד חשוב.
אבי נעים: בני המכינות הקדם צבאיות ושנות השירות שזה אלפי בני נוער שהם כבר בגירים, לקחת את הגוף הזה גם לאור מה שקרה, לתת להם הכשרה מאוד בסיסית - - -
עמיר פרץ: ובמקרה הגענו למוטי יוגב.
עמיר פרץ: בבקשה מוטי.
מרדכי יוגב: תודה רבה אדוני היושב ראש, חבריי חברי הכנסת ואלוף פיקוד העורף.
מרדכי יוגב: קודם כל תודה למי שכן פועל, מפיקוד העורף ואחרים.
מרדכי יוגב: אמר פה חברי חבר הכנסת איל, אני חושב שאני זועק על זה פה מיום הגעתי לכנסת, חמש שנים, ואגע בדברים.
מרדכי יוגב: 150 מיליון שקל שהעמיד האוצר, אני אומר לך עלי, זה גרעינים לפיצוח בסוף הארוחה ולא מספיק לכלום, זה כסף קטן ולא מספק את מיגון הצפון ואני אומר את זה כחבר בקואליציה, כל מה שאני אומר, אני אומר כרגע כביקורת על מה שאין.
מרדכי יוגב: פערי מיגון יש בכל הארץ אבל יש סדרי עדיפויות.
מרדכי יוגב: 0-4, 4-7 וכולי, שלומי וקריית שמונה לפי דעתי לפני הישובים ואני אומר, בצפון, לפני יו"ש וכולי.
מרדכי יוגב: תקציב מרכיבי בטחון באופן כללי הוא נמוך והוא היה בזנב של 16 ולנו אין אפשרות כוועדת בטחון לטפל בו, תקלה חמורה שפה הייתה צריכה לטפל היועצת המשפטית, שנוכל לטפל בו כי רק ועדת חוץ ובטחון בכלל יש לה אוריינטציה לסיפור והמיגון לצפון חסר באופן קריטי, אני מסכים עם כל מה שנאמר פה, רק בשביל יו"ר הוועדה אומר שגם המכינות וגם השין-שינים וגם מישיבות ההסדר בשיעורי א' וב'- יכולים להיות כוח אדיר בלא הרבה עלות, הדרכה ושיפוץ.
מרדכי יוגב: יישובי עוטף עזה בדרום שהאיום עליהם ידוע הוא 1/10 מהאיום בצפון והם מוגנו פי 10 מיישובי הדרום, ובצדק.
מרדכי יוגב: יש אפילו פעמונים לעובדים התאילנדים בשדות, במרחב הציבורי, מוסדות החינוך והדיור.
מרדכי יוגב: פערי המיגון של הצפון גבוהים, מחייבים נגיד מיליארד לשנה בתכנית עבודה לשלוש שנים כדי שגם יהיה אפשר לבנות במקביל, ושוב, סדרי עדיפויות.
מרדכי יוגב: המיגון האישי, מוסדות החינוך, המרחב הציבורי 0-4, 4-7, פיקוד העורף יעשה את הסקירה, רק הוא כאיש מקצוע, ייקח לזה גם אנשי מילואים אם צריך לעשות, זה יותר מהר, גם כן הבינוי באחריות משרד החינוך, באחריות משרד הרווחה על מעונות, הכל יכול לבוא במקביל.
מרדכי יוגב: אני אומר עוד ביטוי אחד חריף.
מרדכי יוגב: תקציבי הפיצויים שיידרש האוצר לשלם חס וחלילה על נפשות, על תשתיות ועל רכוש יהיו גבוהים בהרבה ממה שאם היום נחשוב ונשים, נידרש לשלם, ויש לי רק הערה אחת לאג"ת כגורם צבאי, שלצערי הוא מתכנן לא מספיק נכון את כמות הנפגעים העלולים להיות וסבור שיהיה כמעט ולא יהיה.
מרדכי יוגב: אני חלוק עליו מזה כארבע שנים ששמעתי את הערכתו, ואומר את זה באופן מקצועי.
מרדכי יוגב: אני אסיים בכך שמה שאנחנו צריכים לפעול כוועדה או בכל דרך אפשרית, שתקציב המדינה לשנת 2018 וטוב רגע אחד קודם, כי האיומים לצערנו רק מצטברים, הצטרפו אליהם החברים מאיראן, 1,700 קילומטר מאתנו, אבל גם הם רוצים לירות אלינו.
מרדכי יוגב: אף אחד מאתנו פה לא רוצה את זה, אף אחד מאתנו לא רוצה להילחם בהם בכלל והלוואי ונצליח להיות חברים שלהם ולא אויבים שלהם, אבל האיומים לא פוחתים ובדגש על הצפון ולכן צריך להגיע פה במסקנה ברורה שמיליארד שקל לשנה בתכנית עבודה למיגון הצפון, את האיך - יקבעו פיקוד העורף, אנשי המקצוע.
מרדכי יוגב: הפער פה של רח"ל ושל - - - מסכים איתו, לא אוסיף עליו מילה.
מרדכי יוגב: זאת אחריותנו לנהל סיכונים באופן אחראי ולא באופן לא אחראי.
עמיר פרץ: עיסאווי פריג'.
עיסאווי פריג': אני מצטער לשמוע מה ששמעתי, אנחנו נמצאים במצב חירום, לקיים דיון על מיגון עם דאגות ברמות כאלה, זה מוביל אותי לחשוב על פי התרחישים של צה"ל, והתרחיש הקיצוני כפי שאמרת, של אלפי רקטות, דבר שאמור להפחיד, בזמן שבצפון יש בסך הכל עשרות מקלטים בישובים הערבים.
עיסאווי פריג': צריך גם לחשוב.
עיסאווי פריג': אז אני רציתי לדבר על הנוכחים-נפקדים.
עיסאווי פריג': חברים, נדמה לי בעשר השנים האחרונות סך הוצאות המיגון שהיו בדרום עברו כמה עשרות מיליארדים.
עיסאווי פריג': ואנחנו ממשיכים לחשוב על - - -
אבי נעים: התכוונת מיליונים.
אבי נעים: עיסאווי.
עיסאווי פריג': עשרות מיליארדים.
עיסאווי פריג': מיליארדים.
עיסאווי פריג': ואני עומד על מה שאני אומר.
עיסאווי פריג': זה כולל כמובן הגדר, החומה התת קרקעית והמנהרות וכל אמצעי המיגון האלה.
עיסאווי פריג': תבדקו.
עיסאווי פריג': אנחנו נבדוק את זה בצורה מסודרת, זה לא מדאיג אותי.
עיסאווי פריג': ואני שומע את הדברים.
עיסאווי פריג': חברים, אני זוכר את עצמי ב-1973 עם אבא ואמא כשהייתה מלחמה, לקחו אותנו למערה בישוב.
עיסאווי פריג': רוחנא א'על מרא'ר" זה המקלט שהיה לנו, מערה.
עיסאווי פריג': ככה בכל שכונה יש איזו מערה שמגלים אותה תוך כדי, ולמערה.
אבי נעים: זה הכי טוב.
מרדכי יוגב: חבר הכנסת פריג' זה הקונספט שהצעתי כהכי זול ליישובי הגבול, ואני לא אפרט יותר.
עיסאווי פריג': אה כן, זה מעניין.
עיסאווי פריג': אני חושב לעצמי להיות ערבי בחיי היום יום זה קשה, ואיך להיות ערבי במצבי חירום, זה פי כמה וכמה.
עיסאווי פריג': הנושא הזה מאוד קרוב אלי.
עיסאווי פריג': בדקתי ודיברתי עם כמה אנשים בתחום והתעניינתי לגבי החברה הערבית בצפון, בעצם היא בקו עימות, אני מאוד מקווה שלא נצטרך את כל המיגון.
עיסאווי פריג': כמעט כל התשובות ששמעתי היו "הערבים אשמים".
עיסאווי פריג': "הערבים אשמים".
עיסאווי פריג': אין תכניות מתאר ואמרת את זה, קשה להיכנס, אין בתים ללא רישיון, קשה לתת.
עיסאווי פריג': חברים, אין מקלטים ציבוריים בישובים הערביים.
עיסאווי פריג': תוכלו להגיד למרוח אותנו ב-150 מיליון, תוכלו להגיד דברים יפים וגרפיקות יפות, המציאות שאין.
עיסאווי פריג': זה המציאות, המציאות שאין.
עיסאווי פריג': תוכלו להגיד כמה שאתם רוצים.
עיסאווי פריג': כמה המציאות הזאת היא רק אומרת דבר אחד, חיי הערבים במדינה הפקר.
עיסאווי פריג': נקודה.
עמיר פרץ: אורי.
אורי בן יהודה: אני מרכז את תחום החירום והביטחון במרכז המועצות האזוריות.
אורי בן יהודה: אני רוצה להגיד בפתח דבריי שהנושא מספיק חשוב לא כי אתם עוסקים בו ואני מברך על זה, אלא כי יושבת פה חבורה גדולה מאוד שהגיעה מכל הרשויות בארץ, גם של נציגי מועצות, רשויות, גם של קב"טים, כך שהנושא בוער בעצמותינו.
אורי בן יהודה: אני לא אכנס עכשיו להתייחסות מפורטת, העברתי לאסף הבוקר מסמך, הוא אצלכם, יש שם התייחסות לכל עשרת הנושאים.
אורי בן יהודה: אני רוצה להגיד בסוף באמת שני דברים שבעיני הם הכי חשובים לעניין.
אורי בן יהודה: אחד – אני ממליץ לקחת את שקף הפערים שהציג תמיר בסוף, אותם שישה בולטים ולפרק אותם ולתקצב אותם וכן הלאה, כי אם בזה נתקדם, נתקדם צעד משמעותי מאוד.
אורי בן יהודה: הדבר השני, כשהייתי חייל צעיר לימד אותי מפקדי חבר הכנסת בן ראובן שהאמת מצויה בפרטים הקטנים.
אורי בן יהודה: לכן המיני דיון שהתפתח פה סביב הקרטונים ולא בגלל הדיון עצמו הוא מאוד מאוד משמעותי מכיוון שהרבה מאוד דברים שנכתבו בנהלים וספרים כשיורדים פנימה למטה לדברים הקטנים, בגלל בעיות הרגולציה המדינתית, בגלל היעדר התשתית הנורמטיבית, לא ניתנים למימוש.
עמיר פרץ: רחל עזריה.
עמיר פרץ: תלמדו מאורי הוא הסתפק במחצית הזמן.
רחל עזריה: כן, זה יהיה קצר, גם באמצע הספקתי ללכת לאשר הצעת חוק במסגרת הרפורמות של חבר הכנסת יואל חסון ולחזור, אז לכן אני רק אומרת שאני מעלה נושא שבדקתי ולפי ידיעתי הוא לא עלה, זה ניהול, מה קורה ברגע האמת.
רחל עזריה: עד כמה, יש את העניין שהוא חשוב, אבל עד כמה ברגע האמת יש ניהול מאוד ברור.
רחל עזריה: עם ידיעה ברורה מה צריך לקרות, מי מנהל את האירוע.
רחל עזריה: אני יכולה לומר שבדרום יש כבר הרבה מאוד זמן תרגול.
רחל עזריה: היו הרבה הזדמנויות, כולם יודעים מה צריך לעשות ברגע האמת, כולם יודעים מי לוקח אחריות, עלה פה עניין של הרבש"צ, בדרום זה מאוד מנוהל.
רחל עזריה: ככל שלצערנו יותר גלי טרור, היה ברור מה צריך לעשות.
רחל עזריה: אבל בעצם איך אנחנו יכולים להפיק לקחים ממה שקרה בדרום כדי להבין איך מנהלים יותר טוב אירועים כאלה כשהם קורים בצפון, שיהיה ברור מי אחראי, את ההשתלמויות הנכונות, שיהיה ברור בדיוק איך ברגע האמת, כולם יודעים, יש פרוטוקולים ברורים למה צריך לעשות כדי להתמודד עם האירוע.
רחל עזריה: שוב אני אומרת, בדרום כאילו התאמנו על פחות קסאמים, פחות חזקים וכאילו היה זמן אימון.
רחל עזריה: בצפון זה נראה שלא יהיה זמן אימון וברגע שתהיה מתקפה היא עלולה להיות מאוד חריפה, גם ראינו את זה במלחמת לבנון השנייה שהייתה הרבה מאוד התפרקות של המערכת הרבה פעמים העירונית, לא היה ברור מי צריך לעשות מה, היו אנשים שעזבו, איך מטפלים באנשים במקלטים, שם היה משבר מאוד גדול.
רחל עזריה: איך אנחנו עכשיו מייצרים פרוטוקול ברור שברור לכל אחד מה התפקיד שלו וברגע האמת הפרוטוקול נשלח והדברים נעשים.
עמיר פרץ: נחמן שי.
נחמן שי: מאחר שאני כבר לקראת הסוף אני חושב, לא אחזור על דברי קודמיי.
נחמן שי: קודם כל אני שוב מתרשם מהעבודה של פיקוד העורף, ושל רח"ל שסוגרים פערים במהירות יחסית, של עשרות שנים בתחום הזה וזה לא פשוט בכלל.
נחמן שי: אנחנו יודעים שזה היה נושא מוזנח עד שפיקוד העורף קם ועד שפיקוד העורף לקח, וגם זה לעשות ממש שינוי סדרי בראשית.
נחמן שי: אני חושב שאנחנו בתוך תהליך, מה שמציק לי זה שהזמן לא מחכה לנו, האיומים לא מתחלקים לפי השנים הללו אלא האיומים מתחזקים והפערים אולי אפילו מתרחקים, זאת אומרת שהאיום הולך וגדול והמיגון או כל הצרכים האחרים לא מספיקים להדביק את הקצב, זה בעצם האתגר הכי גדול בעיני.
נחמן שי: אני מבין שזה נכנס לתכניות רב שנתיות אבל צריך לקצר אותן, והאמת הפשוטה שנאמרה ותשוב ותיאמר, בלי עורף חזק אי אפשר לנהל מלחמות במדינת ישראל.
נחמן שי: אם העורף לא יעמוד, שהוא החזית בעצם, החזית לא תוכל לתפקד.
נחמן שי: זה לא יעבוד.
נחמן שי: הצבא יסתכל כל המן על העורף וימדוד כמה העורף יכול לספק זמן כדי שהצבא יילחם.
נחמן שי: הצבא יכול להילחם, אין לו בעיה.
נחמן שי: הוא יכול להילחם גם חודשים.
נחמן שי: אבל אם העורף ישדר מצוקה, יצטרכו לקצר את הלחימה וזו תהיה בכיה לדורות והיו לנו מלחמות כאלה שנאלצו לעצור בגלל שהעורף נחלש.
נחמן שי: לכן ההשקעה פה נראית לי השקעה הכי נכונה והכי אמתית להשקיע בעורף, זה לא בזבוז.
נחמן שי: זו השקעה שהיא מרכיב חיוני בביטחון, היא כמו לרכוש אמצעי לחימה.
נחמן שי: זה לא שאומרים "נעזוב את החזית עכשיו כי אנחנו מסדרים את החזית" זה לא נכון.
נחמן שי: עורף חזק הוא המפתח להצלחה.
נחמן שי: אני לא שמעתי פה מילה על ערכות מגן ואב"כ וכן הלאה, דיברנו על זה בדיון אחר, זה גם חשוב.
נחמן שי: אני רוצה שזה גם יילקח בחשבון.
נחמן שי: אני לא רגוע, גם אחרי הדיון שהיה - - -
עמיר פרץ: אבל זה לא, שי - - -
נחמן שי: אני אומר, גם זה - - -
עמיר פרץ: מה שמסווג- מסווג, וזה לא - - - תודה.
נחמן שי: אני לא נכנס לזה, אני אומר שזה היבט חשוב.
אבי דיכטר: הוא מדבר על מלחמת המפרץ.
עמיר פרץ: אה, אתה מדבר על מלחמת המפרץ.
נחמן שי: לא, אני מדבר על היום.
נחמן שי: דיכטר, התאוששתי ממלחמת המפרץ.
עמיר פרץ: נחמן, אתה פשוט עושה עוול לעצמך.
עמיר פרץ: מה שחשוב שאף אחד במדינה לא שוכח אותך.
עמיר פרץ: פה זו ההצלחה הגדולה.
עמיר פרץ: סאלח סעד בבקשה.
סאלח סעד: שלום לכולם.
סאלח סעד: אני רוצה כמובן לברך ולחזק את צה"ל על כל מה שהוא עושה בימים האלה, בכל הגזרות.
סאלח סעד: אבל תראו, האלוף תמיר הציג כאן תשקיף מאוד יפה, יסודי, ותבורך על זה.
סאלח סעד: אבל חברים, המציאות היא אחרת לגמרי.
סאלח סעד: אני אומר את זה בכאב.
סאלח סעד: אני כתושב הצפון שמכיר את הצפון כמו שאני מכיר את עצמי, קיבלתי טלפונים ועשרות טלפונים מתושבים מודאגים מאוד אחרי ששמעו את האזעקות בשעה 23:30 ביום חמישי בלילה ואנשים היו מאוד מאוד מובהלים, לא היה מה לעשות, לא היו מקלטים, לא היו מקלטים ציבוריים, גם מקלטים פרטיים לאנשים אין.
סאלח סעד: הרי כידוע לכם, כל הבתים שנבנו לפני 1991 אין להם ממ"דים, אין להם חדרי מיגון.
סאלח סעד: כאן אנחנו חייבים לתת תשובה.
סאלח סעד: גם מקלטים ציבוריים.
סאלח סעד: ערכתי סיור עם לאה פדידה רק ביום ראשון האחרון, ברמת הגולן ישבנו עם אנשי מועצת גם ברמת הגולן, גם בגליל העליון עם גיורא זלץ ועם יו"ר הפורום של המועצות הדרוזיות.
סאלח סעד: חברים, המציאות היא אחרת לגמרי.
סאלח סעד: 32% מהמקלטים בצפון לא מוכנים, אין מקלטים בכלל, ל-32% אחוז מהאזרחים אין מקלטים.
סאלח סעד: אתם מבינים מה המשמעות?
סאלח סעד: זה מאות אלפים של תושבים, בעת מלחמה, בעת רקטות או הפגזות, אני מאוד מקווה שזה לא יתרחש, אני באמת מקווה שזה לא יהיה, אבל המציאות אומרת אחרת.
סאלח סעד: מה נגיד לאיראנים?
סאלח סעד: "תחכו קצת עד שנגמור את המקלטים" מה נגיד להם, "תחכו קצת עד ששר האוצר יעביר את הכספים"?
סאלח סעד: נו באמת.
סאלח סעד: אנחנו צריכים לתת תשובות ברורות לאזרחים.
סאלח סעד: 11 בתי ספר בגליל העליון, מועצה אזורית של 20,000 תושבים, אין בהם מקלטים, אתה מבין את זה תמיר?
סאלח סעד: אני מניח שזלץ אמר לכם את זה.
סאלח סעד: עמיר, 106 גני ילדים של מועצה אזורית שיש בה 22,000 תושבים, אין מקלטים שם.
סאלח סעד: כלומר אלפי תלמידים בסכנת חיים אם יפלו טילים שם.
סאלח סעד: חברים, זו הצגה מאוד יפה, אבל המציאות היא אחרת.
סאלח סעד: סיוון יושב כאן, יו"ר ראשי המועצות בצפון, הוא מכיר את זה מצוין וראשי המועצות מדברים איתכם ואני מניח שגם מדברים איתכם, עם משרד האוצר, עם עמיר פרץ, עם אבי דיכטר, מדברים עם כולכם.
סאלח סעד: חברים, צריך להתעשת, אחרת תהיה ועדת חקירה רצינית ביותר אם אנחנו לא נעשה את הדברים כמו שצריך.
עמיר פרץ: אלי דלל.
אלי דלאל: אני ממלא מקום ראש עירית נתניה.
אלי דלאל: תודה לחבר הכנסת פרץ יו"ר ועדת המשנה ולחבר הכנסת אבי דיכטר יו"ר הוועדה.
אלי דלאל: תראו, יש לרוכבי אופניים מושג, חוזק השרשרת נקבע על ידי החוליה החלשה, וזה בדיוק מה שקורה.
אלי דלאל: אנחנו נמצאים בדיון שהוא מציל חיים ויש לתת את כל הכלים לרשויות המקומיות, זה מאוד חשוב, כי אנחנו בסוף האנשים שנצטרך לבצע ולהיות בחזית מול התושבים וזה מה שחשוב.
אלי דלאל: אני רוצה להיכנס לכמה פרטים בעיר נתניה.
אלי דלאל: יש לנו בנתניה כ-40,000 תושבים חסרי מיגון.
אלי דלאל: העיריה הכינה תכנית שבה מנצלים את המקלטים במוסדות החינוך לטובת הציבור הרחב.
אלי דלאל: אנחנו בדקנו יחד עם פיקוד העורף ועל זה גם אני רוצה להגיד תודה רבה לאלוף תמיר ולשאר האנשים בפיקוד העורף, עבודה טובה יחד איתנו גם בהשתלמויות, גם בתרגול, זה מאוד מאוד חשוב.
אלי דלאל: בדקנו 20 חניונים.
אלי דלאל: עדיין, אחרי כל מה שלא נעשה יישארו כ-5,000 תושבים ללא מיגון.
אלי דלאל: יש לנו בעיות בנושא של תקשורת, יש לנו תכנית פינוי שמדובר, תכנית קליטה המאפשרת לתת מענה זמני במוסדות החינוך.
אלי דלאל: יש לנו תכנית לטיפול באוכלוסייה עם צרכים מיוחדים.
אלי דלאל: העיריה אחראית להספקת מים ולכך היא ערוכה לתת בכל תרחיש, אבל בשאר המוצרים, לעירייה אין שליטה, שדיברנו על זה קודם, נושא הקרטונים למשל.
אלי דלאל: שיתוף פעולה, ציינתי, עם פיקוד העורף.
אלי דלאל: הבעיה זה גם אצלנו לפחות בעירית נתניה, זה שאין לנו לא מיגון אישי, לא ערכות תאורה, לא מכשירי קשר, לא חפ"ק עירוני ראוי, יחידת חילוץ וגנרטורים.
אלי דלאל: מצד שני, העיריה מעמידה לפי הנחיות משרד הפנים כל שנה את התקציב הנדרש בחוזר מנכ"ל.
אלי דלאל: אנחנו מבצעים תרגילים בהתאם.
אלי דלאל: כל מה שנעשה הוא באמת עבודה רצינית, מתואמת יחד עם פיקוד העורף, אבל זקוקים לכלים ולתקציבים כדי שנוכל לעמוד בזמן אמת.
אלי דלאל: תודה.
עמיר פרץ: לאה פדידה.
לאה פדידה: תודה רבה חבר הכנסת עמיר, הנתונים ששמענו היום הם לא מפתיעים, אבל הם מטרידים במיוחד.
לאה פדידה: כי אם הנתונים האלה כתובים על הקיר וידועים, אז למה רק כשיש צליל של איום וכשפעמוני המלחמה על הגדרות אנחנו מתכנסים כדי לראות מה עושים ואיך.
לאה פדידה: אמרה חברת הכנסת איילת שכבר הרבה שנים היה לנו זמן של רגיעה ושקט, אז איפה היינו ומה עשינו, ואומר לי פיקוד העורף, וזה הכי מלחיץ אותי, "זה לא בעיה של כסף.
לאה פדידה: גם אם תתנו לי היום את כל הכסף שאני מבקש אני לא מספיק להכין את העורף הצפוני נגד מלחמת טילים, או כל תרחיש של איום אחר.
לאה פדידה: וזה מחדל.
תמיר ידעי: זה לא מה שאמרתי.
לאה פדידה: אתה אמרת שקשה לבנות, לבנות מערכת מיגון וצריך זמן.
לאה פדידה: אז לכן אלה שני המרכיבים בעצם שהיינו צריכים להקצות מזמן.
לאה פדידה: תכנון זמן וכסף על מנת לתת מענה.
לאה פדידה: אני רוצה להעלות עוד נקודה שעלתה בסיור עם חבר הכנסת סאלח ולא שמעתי אותה כאן בדיון.
לאה פדידה: אומרים ראשי המועצות "יש לנו חולים שצריכים תרופות כרוניות, שצריכים תרופות מצילות חיים ביום יום והם כבר במלחמה הקודמת נתקלו בחוסר של התרופות האלה" אז האם מישהו הסיק מסקנות ונותן מענה לתרופות הכרוניות ולמאגרים, כמו שמאגרי מזון, זה דבר שחייבים לעשות את זה.
לאה פדידה: אנחנו צריכים להבין שיש אדם שזה מציל את התרופה שלו.
לאה פדידה: הדבר הנוסף שאני מבקשת התייחסות, אופי הישובים בצפון חברים וחברות, הוא שונה.
לאה פדידה: הרבה קיבוצים, יש שם בתי ילדים שנבנו מזמן מאוד, גני ילדים שלא ניתן למגן אותם.
לאה פדידה: מאידך, זמן ההתרעה מאזעקה עד לנפילה הוא אפס, לא כמוני שזה מרשה לי לקחת עוד את המים וללכת לחדר האטום.
לאה פדידה: אז יש לתת איזה שהוא מערך של מתן מענה לקיבוצים, קרי גם הישובים הדרוזים, הם בנויים באופי אחר.
לאה פדידה: לראות אם אנחנו נותנים מענה.
לאה פדידה: אבל לא ייתכן, ובזה אסיים, שגם בנושא בטחון הצפון תהיה הילדה החורגת של ממשלת ישראל ואנחנו נצטרך לתת להם הסבר בוועדת חקירה.
לאה פדידה: אז תודה רבה על הדיון ונקווה שייתן מענה במהרה.
עמיר פרץ: עפר שלח בבקשה.
עפר שלח: תודה היושב ראש.
עפר שלח: אני באמת רוחצה להתמקד בצפון משתי סיבות עיקריות.
עפר שלח: אחת, סיוון אתה אמרת שאנחנו יודעים לעמוד בתרחיש אבל לא בתרחיש קיצון.
עפר שלח: בצפון תרחיש הקיצון הוא תרחיש הייחוד.
עפר שלח: זה המקום היחיד במדינת ישראל שבו תרחיש הקיצון הוא תרחיש הייחוד.
עפר שלח: הוא מה שיקרה במקרה של מערכה כוללת שחיזבאללה יהיה בתוכה, ואפרופו גם דברים תמיר שאתה התייחסת אליהם, אנחנו התרגלנו בדרום, לחיים לא צריך להגיד את זה, אבל בדרום אני לא מקל בכלל ראש לא במה שעברו תושבי הדרום ולא ביכולת העמידה המרשימה שלהם, אבל בסופו של דבר ההשפעה של אספקטים אחרים כמו למשל יכולת ההתקפה שלנו או ההגנה האקטיבית לא דומה בכלל במערכה דרומית מול מערכה צפונית.
עפר שלח: לכן אנחנו צריכים להתייחס לצפון כאל המקום, ונגדיר את הקילומטרז' של מה זה צפון לצורך העניין, אבל אנחנו צריכים להתייחס אליו במקום היחיד במדינת ישראל שבו צריך להתכונן באופן הרמטי לתרחיש הקיצון כי הוא מה שיקרה, והדבר השני שאני רוצה להגיד, הדבר הזה חייב להיות מוגדר מתפיסה.
עפר שלח: זאת אומרת כשאתה מדבר על גני הילדים, אז יכול להיות שכשאנחנו נבחן, אני לא בקיא ולא יודע לתרגם את זה לאמצעים, יכול להיות שנבחן את זה באמצעים ונגיע למסקנה שאי אפשר למגן גני ילדים, אבל בתפיסה ייאמר מתי נמצאים בגני הילדים ומתי לא, ומה הסימן הראשון שבגללו לא נמצאים יותר בגני הילדים ואת המקום שאנחנו נחליט שהילדים יימצאו בו, אנחנו נמגן, כנ"ל בענייני הפינוי.
עפר שלח: אנחנו גם בעניין הפינוי די משחקים עם עצמנו איזה שהוא משחק.
עפר שלח: אנחנו לא לגמרי פתרנו את הסיפור הזה, אנחנו לא לגמרי יודעים מה לעשות איתו, הזכרת פינוי תחת אש, אנחנו צריכים להניח הנחה שהוא יהיה תחת אש.
עפר שלח: אנחנו צריכים לקבוע את התורה שלפיה אנחנו נגן כי אנחנו לא יכולים להשקיע בכל דבר, אבל אנחנו חייבים שמה שנחליט עליו, יהיה הרמטי.
עפר שלח: נקודה אחרונה, כל זה חייב להישען בוודאי באספקטים לאו דווקא של המיגון, בכל האספקטים האחרים על הרשויות המקומיות.
עפר שלח: זה מה שלמדנו גם מהמערכות הקודמות.
עפר שלח: הם הבסיס של החוסן האזרחי, הם מכירים, גם האזרח כשהוא מסתכל על הרשות והוא רואה שהיא לא מתפקדת, זה דברים שלך יו"ר הוועדה אני לא צריך להזכיר, כשאזרח מסתכל על הרשות והיא לא מתפקדת, המורל של האזרחים, הנכונות שלהם להיות חלק מכל העניין נופלת ואז הם מתחילים לברוח, וכשהם מתחילים לברוח אנחנו בסרט אחר לגמרי, לכן את הדבר הזה בלי שום שיקולים של תקציב אחרי שהצבנו תפיסה, בדבר הזה צריך להשקיע.
עמיר פרץ: אבי דיכטר בבקשה.
אבי דיכטר: אני חושב שהמשפט נבלע, האלוף תמיר אמר איזה שהוא משפט והוא נבלע לנו תוך כדי הדיון.
אבי דיכטר: משפט שהוא מפתח בעיני.
אבי דיכטר: אני מקווה שאני מצטט אותך נכון.
אבי דיכטר: 92% מהתושבים היום, בנתונים שיש לנו היום, אם יעבדו על פי הנחיות פקע"ר, לא ייפגעו למעט כמובן בפגיעה ישירה.
אבי דיכטר: בפגיעה ישירה גם מיגון - - -
תמיר ידעי: מה שאמרתי זה ש-92% מהתחמושת שכרגע נמצאת בארסנל של אויבנו, לו נתנהג נכון, למעט פגיעה ישירה, לא עושה שום דבר.
אבי דיכטר: זה בעיני משפט מפתח.
אבי דיכטר: מפני שכדי לבצע את מה שאתה אומר, אנחנו כל הזמן חושבים באופן אוטומטי לקחת תקציבים לשפוך על נושא המיגון ולפעמים בתקציבים נמוכים יותר, אם אתה שואל אותי, גם אם יינתן תקציב למיגון ולא יינתן תקציב כדי להבטיח את המשפט הזה של ה-92%, הייתי חותך מהתקציב של המיגון ושם על הדבר הזה.
אבי דיכטר: כי זה נושא שהוא מציל חיים מניסיון, ויש פה מספיק אנשים מסביב לשולחן שהם עתירי ניסיון בנושא הזה.
אבי דיכטר: המשפט השני שהוא משפט שהולך איתנו ואנחנו הולכים איתו כבר שנים בוודאי מאז מלחמת לבנון השנייה, הרשות המקומית היא לבנת היסוד.
אבי דיכטר: אנחנו יודעים, חווינו את זה, לא צריך לעשות פה עוד פעם תרגול, מפני שכל המערך כולל פיקוד העורף בנוי לנושא הזה.
אבי דיכטר: אגב, תוך כדי הדיון התחדד, מאחר והיו שינויים בנושא של אחריות רח"ל וכולי, אתה רואה שהעסק עובד מעל לראש של רח"ל, בכל מה שקשור לרשויות מקומיות.
אבי דיכטר: רח"ל כבר לא בלופ.
אבי דיכטר: אני אומר לעצמנו כוועדה בכנסת, אני לא זוכר שראינו - - -
עמיר פרץ: למה רח"ל לא בלופ?
קריאה: זה לא מדויק.
אבי דיכטר: ככה התרשמתי מהדברים בדיון.
אבי דיכטר: אנחנו שמענו
אורי בן יהודה: המלצות ועדת אבי מזרחי לשר - - -
אבי דיכטר: מאה אחוז, אני רק אומר - - -
ווה צוק רם: רח"ל בלופ בגלל מל"ח.
אבי דיכטר: למעט סוגיית מל"ח אבל מל"ח זה לא עניין של רשות מקומית.
אבי דיכטר: חבר'ה, מל"ח זה משק לשעת חירום ולא רשות לשעת חירום.
אבי דיכטר: גם מהתיאור של אלי רגב, יכולת להבין את ההעברה, הדיאלוג בין משרד הפנים לפיקוד העורף הוא דיאלוג ישיר.
אבי דיכטר: זה עובר ממש, לפחות לפי איך שזה נשמע כאן בדיון.
אבי דיכטר: אני ממליץ לך עמיר, אנחנו צריכים לקבל מסמך בהיר וחד להבין את האחריות החדשה של הגופים זה יכול להיות גם בדיון.
אבי דיכטר: זה מחייב ליבון מפני שיכול להיות שאם זה יידרש לחקיקה, נצטרך גם לעשות תיקוני חקיקה בנושא.
אבי דיכטר: יש שינוי דרמטי, הוא לא איזה שהוא שינוי מינורי בנושא.
אבי דיכטר: הערה אחרונה לגבי המיגון.
אבי דיכטר: בסוף זה באמת נושא שאם הרשות המקומית היא לבנת היסוד ואנחנו שנים שומעים בנושא, גם בנושא של המיגון הפרטי וגם בנושא של המיגון המשותף, של תמ"אות וכיוצא בזה, אני חושב שבנושא הזה אנחנו הולכים על יותר מדי וולונטריה של הרשויות המקומיות ופחות מדי מחויבות בחוק.
אבי דיכטר: נדמה לי שאפילו המשפט, וסליחה על המשפט הקשה, הבריחה של רשויות מקומיות מנטילת אחריות על מקלטים משותפים, היא לא סבירה בנסיבות העניין.
אבי דיכטר: על גזם שבית משותף זורק לרחוב, אתה יודע בדיוק את התאריך.
אבי דיכטר: ועל מקלט משותף, בעצם אין לו שום אחריות.
אבי דיכטר: ועד הבית.
אבי דיכטר: ועד הבית זה מונח אמורפי, אין לו משמעות לעניין שלנו.
אבי דיכטר: אני חושב שפה צריך לעשות בדיקה, איך הכי נכון מבחינתנו להתמודד עם הלקונה הזאת, היא לקונה לא סבירה, מאות אלפי אנשים שאתה יכול להבטיח בתיקון חקיקה או בחיוב חוקי עזר, דרך משרד הפנים, זה צד אחד של הסיפור.
אבי דיכטר: הצד השני זה המיגון הפרטי.
אבי דיכטר: עמיר, אתה יזמת את זה והצטרפתי אליך בנושא הזה.
אבי דיכטר: הסיפור של המיגון הפרטי זה באמת בהקלה, היא חוצה את כולם.
אבי דיכטר: היא חוצה ישובים, היא חוצה מגזרים, היא חוצה הכל.
אבי דיכטר: היא רק מחייבת לתת למי שאתה מדרבן אותו לבנות מיגון פרטי, לתת לו גם את הרווח האישי, כדי שהרצון יהיה עז לעשות את זה.
אבי דיכטר: נכון יש מגבלות, בצדק נשאל כאן, אתה לא יכול להתיר מיגון פרטי בבית שנבנה שלא כחוק, אבל אוקיי, זה החריגים ואלה החריגות שנצטרך לטפל בהם בנפרד או להחליט איך מטפלים בזה באופן חריג.
אבי דיכטר: אבל במקביל לעיסוק שלנו בתקציב הרב שנתי כפי שמבוקש פה לחמש השנים 2020-2025, אתה מחויב להבטיח שלאזרח יהיה אינסנטיב, שרותם אותו לעשות את המיגון הפרטי, וכשאתה מחבר מקלטים משותפים זה מאות אלפים, מיגונים פרטיים זה מאות אלפים.
אבי דיכטר: פתאום התמונה משתנה, מ-2.5 מיליון אתה כבר עוסק במאות אלפי אנשים.
אבי דיכטר: זה סרט אחר לגמרי.