GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרדכי יוגב: יש התקדמות, אני רוצה לומר למען האמת.
מרדכי יוגב: נחזור לשמוליק ידוב, כי זה הנושא שעברנו אותו מבחינה נושאית.
מרדכי יוגב: בבקשה, משרפות.
שמוליק ידוב: במילה אחת - יש אימוני צה"ל, פילוטים שרצו במסגרת מיזם צבא הגנה לטבע, ב"ח צנחנים וב"ח מרכז, עם הצלחה מצוינת במניעת שריפות על-ידי תכנון נכון של אימונים.
שמוליק ידוב: מן הראוי שזה יישקל, וזה אפשרי.
שמוליק ידוב: רק צריך את שיתוף הפעולה הכללי של צה"ל ולא רק של יחידות.
שמוליק ידוב: פסולת חקלאית – דובר על אכיפה, דובר על מתן פתרונות.
שמוליק ידוב: כרגע אין פתרון לסילוק, למשל, של עודפי כפות תמרים בבקעה - אחד הגורמים העיקריים לשריפה שם.
שמוליק ידוב: בלי זה אכיפה לא תועיל.
שמוליק ידוב: יש לתת פתרון כולל.
שמוליק ידוב: זה בהתייחס לשריפות בשטחים פתוחים.
שמוליק ידוב: טורבינות – מהזימון לישיבה הזאת למדנו על קיום של תוכנית להקמת טורבינות רוח ביהודה ושומרון.
שמוליק ידוב: כמובן, בדרך זו ללא כל שיתוף ציבורי, החששות שלנו מאוד גדולים.
שמוליק ידוב: יש לטורבינות הרוח יתרונות מאוד גדולים בתחום אנרגיה ירוקה – אין ספק, אבל הם מוכחים כגורמי פגיעה משמעותיים ביותר בבעלי כנף – ציפורים כמו גם עטלפים.
שמוליק ידוב: במזרח הארץ כל האזור המזרחי עובר אחת מציוני הנדידה המשמעותיים ביותר בעולם, והחשש שלנו מפגיעה אקוטית בבעלי כנף כתוצאה מפעילות של טורבינות בצורה לא נכונה.
שמוליק ידוב: חשוב לומר שבעיה אקולוגית אחת לא פותרים באמצעות יצירת בעיה אקולוגית אחרת.
שמוליק ידוב: אנחנו מאוד רוצים שהתהליך הזה – או אפילו דורשים – שהתהליך הזה של תכנון טורבינות רוח ביהודה ושומרון יהיה באותה צורה, באותם תנאים של התכנון בארץ.
שמוליק ידוב: זה אומר שקיפות, זה אומר תסקירים מלאים, זה אומר גם ביקורת מקצועית כמו גם ציבורית.
שמוליק ידוב: וחשוב להזכיר – יש לנו גם פתרונות.
שמוליק ידוב: צריך וראוי לקדם סולרי על גגות, פאנלים סולריים.
שמוליק ידוב: זה פתרון שנותן יחסית "ווין-ווין סיטיואיישן" עם מזעור של פגיעה בשטח.
מרדכי יוגב: אריאל, בבקשה.
אריאל פילבר: אריאל פילבר, החברה להגנת הטבע, בית ספר שדה עפרה.
אריאל פילבר: בסטטוס מאז הישיבה הקודמת, חווינו עוד ועוד זיהומים בנחל פרט ובנחל אוג, שסגרו לנו את כל מסלולי הטיולים לאורך כביש מס' 1.
אריאל פילבר: אישית הגשתי תלונה במשטרה, וגם שלחתי אותך אליך.
אריאל פילבר: התלונה הזו לא טופלה על מחצבת אוג ועל הזיהום בוואדי קלט.
אריאל פילבר: אני גם חושב שהיא מן הסתם נקברה איפשהו.
אריאל פילבר: בנוסף, עשינו הצלבה בין תגובות המינהל האזרחי לכל הזיהומים האלה - מה הם מספרים לכל אחד.
אריאל פילבר: בסופו של דבר אני יכול לשלוח לך טבלה – אבל המינהל האזרחי מספר לכל אחד סיפור אחר:
אריאל פילבר: פעם אחת אומר שזה שיטפונות, פעם אחת אומר שזה זיהום ממקור אחר, פעם שלישית אומר שזה מהמט"ש.
אריאל פילבר: הסיפור הוא סיפור של הכחשה, ואז אי-אפשר לטפל, כי חלק מפתרון הבעיה זה להודות בקיום הבעיה.
אריאל פילבר: אנו רואים את זה חוזר חלילה בכל מיני אירועים, והדבר האחרון בסיפור הזה הוא בג"ץ ואדי קלט שהגשנו יחד עם עמותת ירוק עכשיו.
אריאל פילבר: הטענה שלנו היתה שיש ביוב בנחל ויש זיהום בנחל, ויש לטפל בו.
אריאל פילבר: היתה דעה אחת, שאותה הגיש המינהל האזרחי לבג"ץ, וזה תצהיר של אלון שהנחל בסדר והכול בסדר – אבל שמענו גם מרשות המים עכשיו, שיש זיהום בנחל.
אריאל פילבר: יש לי תמונות פה מיום הבג"ץ, שבהן רואים אותי - כלומר יש חוות דעת אחרות מקבילות.
אריאל פילבר: המינהל האזרחי בוחר להכחיש כל המזן, ולומר שאין בעיה, ולכן לא צריך לפתור אותה.
אריאל פילבר: אל"ף, אנחנו רוצים את חוות הדעת הללו.
אריאל פילבר: אנחנו יודעים שחטיבת מדע ומחקר של רשות הטבע והגנים היתה בנחל וסיירה, ויש לה חוות דעת שונות ממה שהציג המשרד.
אריאל פילבר: חשוב שזה יובא, ונראה אותו.
אריאל פילבר: אנו כרגע לא חשופים אליו.
אריאל פילבר: לגבי תוכנית האב והצעת המחליטים – למה צריך החלטת ממשלה כדי לבנות צוותי עבודה?
אריאל פילבר: למה לא לעשות את זה מחר בבוקר?
אריאל פילבר: התקציב קיים.
מרדכי יוגב: צוות עבודה עובד, ככל שאני מבין.
מרדכי יוגב: הנה, יש לך צוות עבודה של מילת"ב.
אריאל פילבר: בהצעת המחליטים לבקש להגיע- - -
מרדכי יוגב: זה בתקצוב.
אריאל פילבר: יש כאן הכחשה מאוד גדולה.
מרדכי יוגב: זו אמירה נכונה.
מרדכי יוגב: סיפור של הכחשה, שלא מצריך לפתור בעיות שאינן.
מרדכי יוגב: ניצן.
ניצן לוי: אני רוצה להעלות שני דברים.
ניצן לוי: אל"ף, נושא השריפות - החוטים והפסולת האחרת, שמטרתה להוציא מתכות – צמיגים, מזרנים, חוטי חשמל.
ניצן לוי: הפעילות הזו נמשכת.
ניצן לוי: לפחות באזור מעלה אדומים לא היתה ירידה בפעילות הזאת.
ניצן לוי: הפעילות הזו היא בשטחי B.
ניצן לוי: התושבים לא מתלוננים למשטרה אלא למוקד העירוני.
ניצן לוי: המוקד העירוני מעדכן את המשטרה, מעדכן את כוחות הביטחון.
מרדכי יוגב: מתי אתם עשיתם ישיבה סדורה עם המשטרה?
מרדכי יוגב: תעשו ישיבה סדורה עם המשטרה.
ניצן לוי: היתה.
ניצן לוי: ראש העיר מעלה אדומים עשה שתי ישיבות.
מרדכי יוגב: לא, אתם כיושבי-ראש ועדת איכות סביבה – אתה ירושלים ודרומה, ואיצ'ה מאיר – ירושלים וצפונה.
מרדכי יוגב: ראוי שאחת ל- תשבו.
ניצן לוי: לדעתי, זו לא הבעיה.
ניצן לוי: כיוון שזה בשטחי B, וכיוון שבשטחי B נכנסים כרגע רק לכבות ולא למנוע, ולא עושים פעולות מנע, השורה התחתונה היא שזה נמשך.
ניצן לוי: שר הביטחון צריך להחליט, שנכנסים – כמו שיש שם פצצה מתקתקת למחבל – נכנסים ומביאים אותו – אותו דבר.
ניצן לוי: זה פצצה מתקתקת שלא הורגת אלא בעוד עשר שנים.
ניצן לוי: חייבים.
ניצן לוי: שתיים, המדיניות של הממשלה צריכה להיות שבכל מקרה שהפלסטינים לא מטפלים בענייני הסביבה – מדינת ישראל צריכה לעשות את זה.
ניצן לוי: אחרת היא תצטער כי יזדהמו לה מקורות המים.
ניצן לוי: מקור המים העיקרי היום זה אקוויפר ההר, הנקי היחיד שיש.
ניצן לוי: כמובן, אי-אפשר לוותר עליו.
ניצן לוי: גם מקור של הפלסטינים וגם שלנו.
ניצן לוי: אם מדינת ישראל לא תיכנס בנעליהם של הפלסטינים ותטפל בשפכים - אם זה בוואדי חרמייה, אם זה נחל חברון – ויש תוכנית, דברים סגורים – רק הממשלה צריכה להחליט על מדיניות.
ניצן לוי: זה העניין.
ניצן לוי: שר הביטחון, שר החוץ שמונעים כרגע את העניין הזה של כניסה לנעליהם של הפלסטינים לפתרון הבעיות, הם צריכים לקבל החלטות.
ניצן לוי: ממשלת ישראל צריכה לקבל החלטות, ולבצע.
מרדכי יוגב: האמירה השנייה היא אמירה אסטרטגית.
מרדכי יוגב: כל מקום, כל מצב שבו הפלסטינים לא מטפלים, הפגיעה היא הדדית, ואנחנו צריכים לקחת את האחריות.
מרדכי יוגב: יגאל דלמוני, מועצת יש"ע.
יגאל דלמוני: איחרתי – לא באשמתי.
יגאל דלמוני: אל"ף, מוטי, יישר כוח.
יגאל דלמוני: אני אומר את זה, כי אנחנו זועקים כאן את זעקת האדמה.
יגאל דלמוני: אנחנו מסתובבים בשטח, ורואים את הביוב זורם, ורואים את המשרפות, ורואים את הילדים שנהיים חולים, ורואים את האקוויפר שמזדהם.
יגאל דלמוני: יש פה אסון שמתגלגל פה כבר כמה שנים.
יגאל דלמוני: אני לא בא אליך בתלונות – אני חושב שזה ביזיון, ומישהו צריך לתת על זה את הדין, שנציגי המינהל האזרחי הבריזו מהדיון הזה.
יגאל דלמוני: מילא שאתם מבריזים מכנס באריאל - אתם לא חייבים להיות שם.
יגאל דלמוני: זה ביזיון שנציגי המינהל האזרחי הבריזו מהדיון הזה, כי זה מסכן את החיים שלנו.
יגאל דלמוני: זה מסכן את החיים של תושבי תל-אביב ושל תושבי יהודה ושומרון.
יגאל דלמוני: כל הסכנות של איכות הסביבה האלה, והזעקה הזאת זועקת – אני מקבל מאריאל ומאיצ'ה ומניצן תמונות – בעלי חיים מתים, צמחים נהרסים.
יגאל דלמוני: טבע ואקולוגיה נהרסים, ואף אחד לא נותן על זה את הדין.
יגאל דלמוני: שום נציג של המינהל האזרחי לא מוכן לשמוע אותנו.
יגאל דלמוני: תמיד הם יודעים לגלגל את זה.
יגאל דלמוני: אתה פונה אליהם, אז היתה הצפה כרגע, זה לא הנזילה מהמתקן שמטפלים בו.
יגאל דלמוני: זה ביזיון.
יגאל דלמוני: גם נפנה לשר הביטחון בעניין הזה.
יגאל דלמוני: לא ייתכן שנציגי מינהל אזרחי לא ייתנו את הדין על כזה זיהום סביבה שמתקיים ביהודה ושומרון.
יגאל דלמוני: כשרוצים – יכולים.
יגאל דלמוני: איצ'ה יכול לתת לכם דוגמה נהדרת ממאסף נחל קנה, לפני המון שנים.
יגאל דלמוני: אני לא יודע מה השתנה מאז, אבל ביוב זרם שם.
איצ'ה מאיר: אין ביוב.
יגאל דלמוני: אני לא יודע מה השתנה, שהיום קשה לעשות את הדברים האלה.
יגאל דלמוני: אז הצלחת לעשות את הדברים האלה – להוביל קו ביוב בתוך שמורת טבע, שאסף את כל השפכים של האזור, ומוביל אותם החוצה, והיום אי-אפשר לעשות את זה לא בנחל חברון ולא בוואדי מכוך ולא בוואדי קלט.
יגאל דלמוני: לא מצליחים לעשות את זה.
יגאל דלמוני: מישהו צריך לתת על זה את הדעת.
יגאל דלמוני: נקודה אחרונה שקשורה גם לדיון שלך משבוע שעבר, מוטי – הניהול של מפגעים סביבתיים צריך להיות אך ורק בידיים ישראליות, וזה קשור גם לדיון של ההשתלטות על שטחי C.
יגאל דלמוני: הם לא יודעים לטפל, הם לא יודעים לטפל.
יגאל דלמוני: אולי הם לוקחים את זה כחלק מהמאבק הלאומי שלהם.
יגאל דלמוני: אנחנו צריכים לטפל בזה.
יגאל דלמוני: אסור לתת להם את הזכות לטפל במפגעים סביבתיים – אני מתכוון לפלסטינים.
יגאל דלמוני: תודה.
מרדכי יוגב: עדי מינץ, אנרגיות מתחלפות, טורבינות רוח.
עדי מינץ: ברשותך, אומר גם מילה על חוות סולריות ביו"ש.
עדי מינץ: דיברת על ביזיון.
עדי מינץ: בנושא טורבינות רוח הביזיון הוא לא רק של המינהל האזרחי אלא הביזיון הוא טוטאלי של מערכת הביטחון.
עדי מינץ: למעשה הם עוצרים – אנחנו יוזמים את הסיפור הזה כבר שמונה שנים, שאנו מציגים פוליגונים, דורשים, והסיפור הזה תקוע.
עדי מינץ: החל מלפני שנתיים הסיפור הזה תקוע על נוהל, כלומר להגדיר נוהל, איך לבצע - גם בדיון הקודם.
עדי מינץ: הם התחייבו שתוך חודש או חודש וחצי יהיה נוהל.
עדי מינץ: קובי אלירז בשיחה שלי אתו לפני שבוע אומר לי שמבחינתו, הוא רואה בזה כישלון כי הוא מנהל את הדיונים אצלו.
עדי מינץ: הוא אומר: עד היום אין נוהל, והבעיה העיקרית כרגע בנושא של הנוהל זה דווקא יועמ"ש איו"ש, בגלל בעיה עם תורן זמני, האם אפשר לתת אותו בלי היתר בנייה וכדומה.
עדי מינץ: הסיפור בסופו של דבר נופל גם על נושא הפוליגונים, שהוגשו על-ידי אג"ת ועל-ידי קשת צבעים.
עדי מינץ: הם לא מתאימים ולא מאפשרים להקים טורבינות רוח.
עדי מינץ: לכן צריך לבדוק פוליגונים אחרים.
עדי מינץ: מה אומרים לי – אנחנו לא יכולים לבדוק פוליגונים אחרים לפני שיש נוהל.
עדי מינץ: מה הקשר בין שני הדברים האלה?
עדי מינץ: אין קשר.
עדי מינץ: בכל מקרה, הסיפור הזה תקוע.
עדי מינץ: לא מצליחים לתכלל אותו, לא מצליחים לסגור אותו.
עדי מינץ: אני בא לפה פעם אחר פעם להציג את הזעקה הזאת, כי הפארסה הזאת חייבת להסתיים.
עדי מינץ: מישהו צריך לקחת אחריות שהעסק הזה יקרה.
עדי מינץ: הבעיה העיקרית היא שאתה מביא משקיעים, הם אומרים: אשים על זה כסף – מדובר פה במאות-מיליוני שקלים, והמשקיעים אומרים: אתה לא מתקדם – אנחנו הולכים למקומות אחרים.
עדי מינץ: לא נשים כסף על דברים שאולי יקרו בעוד עשר שנים.
עדי מינץ: זו בעיה חמורה מאוד.
עדי מינץ: לגבי השאלה שעלתה פה, כנראה ששכחת, או אתה לא יודע – כשמדובר על המזרח או על מסדרון נדידת הציפורים, הוא בבקעת הירדן.
עדי מינץ: אנחנו מדברים על גב ההר.
עדי מינץ: ישבנו הרבה מאוד שעות עם אנשי רט"ג.
עדי מינץ: הם בחנו את הדברים.
עדי מינץ: זה ודאי, כפי שאישרו מעל עמק הירדן, באזור של הגלבוע, אנחנו יותר רחוקים.
שמואל ידוב: דוגמה רעה מאוד.
עדי מינץ: עובדה שאישרו.
עדי מינץ: אי-אפשר לעצור את החיים, כמו שלא עוצרים אותם באירופה וכמו שלא עוצרים אותם באמריקה, וכל מי שטס מעל אירופה ומעל אמריקה, יודע על מה אני מדבר.
עדי מינץ: זה שיוצרים פה מנגנון חדש או חשיבה חדשה, שונה מאשר בכל העולם המערבי - זה לא סביר.
עדי מינץ: לגבי חוות סולריות, בעיה אחת בנושא חוות סולריות היא השתלטות על אדמות המדינה בקו כחול בשטחים שיש בהם חוזה של החטיבה להתיישובת.
עדי מינץ: אם אני מקדם תב"ע, למשל במקום כמו אדורה, ואני רואה שם שטחים גדולים מאוד – עשרות דונמים שנתפסו ומעבדים אותם פלסטינים, או אני מדבר על שטח גדול מאוד באזור מיצד, ואני רואה שם פלישה של בדואים – צריך להיאבק ולהילחם, כי זה סוגר את היכולת של הישובים להתפתח ולתפוס את השטחים של הישובים עצמם; אני כבר לא מדבר על שטחי C סתם.
עדי מינץ: זו נקודה אחת.
עדי מינץ: נקודה שנייה, כשאני מדבר על רשת ההולכה, ויש שטחים מאוד גדולים שרוצים להקים בהם חוות סולריות שמעל 10 מגה, אני חסום.
עדי מינץ: למה – כי בהחלטת הממשלה, שהקצתה את 10% לפני שבע שנים, כתוב שם, למרות שרוח ההחלטה ודאי מדברת על כך שיש להקצות מכסה גם לרשת ההולכה, טוענים ברשות החשמל שזה לא נכון, ולכן יש לייצר החלטת ממשלה חדשה.
עדי מינץ: כרגע אנחנו עובדים על החלטת ממשלה חדשה.
עדי מינץ: לפי הדרישה של ראש מינהל אזרחי ושל פולי, הם כתבו מכתבים לשר וביקשו ממנו להקצות את המכסה הזו.
עדי מינץ: ביקשו ממנו להגדיל את זה ל-15%.
עדי מינץ: שנתיים העסק הזה תקוע ולא מתקדם, ועל זה אביעד דרורי יכול לענות.
מרדכי יוגב: השאלה נשארת פתוחה.
מרדכי יוגב: לא נענה עליה כעת.
מרדכי יוגב: נעשה סבב קצר של מי שיש לו מה לומר, כי זמננו קצר, ונסכם את הדברים.
מרדכי יוגב: גם חסרים לנו פה נציגים.
אילנה דרור: אני אילנה דרור.
אילנה דרור: אני חברת מועצה בגבעת זאב.
אילנה דרור: ראשית, לדוד, אם היית במקום, היית רואה איזה הרס נעשה למקום הזה.
אילנה דרור: זה נעשה, ועצרתם את זה, ובחודשיים-שלושה האחרונים הם ממשיכים וממשיכים לשפוך.
אילנה דרור: אני יכולה להראות לך תמונות, ופשוט כואב הלב.
אילנה דרור: כאילו מזלזלים בכולם.
אילנה דרור: תושבים מגישים תלונות במשטרה, והמשטרה סוגרת את זה מחוסר עניין או מכל מיני דברים אחרים.
אילנה דרור: יש לי עדויות מאנשים שהגישו תלונה גם על השפיכה בפארק הגיא וגם על האתר הארכיאולוגי.
אילנה דרור: זה כאילו מזלזלים בתושבים.
אילנה דרור: המינהל האזרחי ז אותנו לאיכות הסביבה.
אילנה דרור: משרד איכות הסביבה אומר: זה לא בשטח שלנו.
אילנה דרור: כל אחד זורק לשני.
אילנה דרור: אנחנו כבר לא יודעים מה לעשות.
אילנה דרור: אנחנו גם יודעים שאי-אפשר להחזיר את המצב לקדמותו.
מרדכי יוגב: אקצר אותך מאוד.
מרדכי יוגב: קחו את זה לש"י.
מרדכי יוגב: שלחו לשם פעם אחת אח"מ, ולא תחנה מקומית.
מרדכי יוגב: תנו דוח פעם הבאה, מה קורה שם.
מרדכי יוגב: תבקשו שיבוא אתכם נציג או לא יבוא אתכם, תעשו בפתע, נחל איילון – תיצרו אחרי זה גם קשר ביניכם.
מרדכי יוגב: בית ספר שדה, כפר עציון, בבקשה.
עמיחי נועם: שלום, אני עמיחי נועם.
עמיחי נועם: שני דברים שאני רוצה להתייחס: אחד, לאור תחושה מהרבה מאוד אזרחים, שאין יכולת לקבל מענה מיידי על בעיות של איכות סביבה יצרנו לפני שנה קו ירוק, שבו אזרחים יכולים לדווח בזמן אמת, בווטסאפ, ומייד עונים להם.
עמיחי נועם: מי שמעוניין- -
אריאל פילבר: אבל אז זה לא מתועד במוקד סביבה.
עמיחי נועם: אנחנו עומדים בקשר צמוד עם מי שפועל בשטח באופן מיידי.
עמיחי נועם: את הפניות אנחנו מעבירים גם למוקד הסביבה.
עמיחי נועם: בסוף אין היום מענה מיידי חוץ מהקו הזה, לצערי.
עמיחי נועם: אני חושב שכך יש להתנהל.
עמיחי נועם: שנית, סיימנו לכתוב דוח מקיף על בעיית המחצבות הלא חוקיות בספר המדבר בשמורה ההסכמית.
עמיחי נועם: אני מעלה זאת כאן, כי על אף שנושא המחצבות לא עלה, כי הוא נושא רחב, הוקודה הספציפית הזו של המחצבות באזור הזה – הן עדיין בראשיתן ועדיין ניתן לעצור את התופעה.
עמיחי נועם: הפעולה הדחופה והמיידית של הפורום הזה, כל אחד ממקומו, יכולה להציל את מדבר יהודה, שיקר לכולנו.
עמיחי נועם: מי שמעוניין לקבל את הדוח – אשמח להעביר.
מרדכי יוגב: ייתכן שהוועדה תקיים את הישיבה הבאה שלה בחצי יום סיור במרחב ההוא – נראה.
דוד לרר: דוד לרר, מנהל מכון הערבה ללימודי הסביבה.
דוד לרר: בדוח של מבקר המדינה על זיהוי מים בין מדינת ישראל לשטחי יהודה ושומרון ורצועת עזה ציין שאחת הנקודות החשובות היא, כדי לטפל בבעיות של ביוב מי שפכים ביהודה ושומרון, חייבים שיתופי פעולה עם רשות פלסטינית.
דוד לרר: להדגיש את זה, מתוך ה-70 מיליון קוב מי ביוב שנשפך, 45 מיליון קוב מוזרם לתוך בורות ספיגה- - - , כלומר רוב מי הביוב לא מטופל.
מרדכי יוגב: הציגו את זה.
דוד לרר: לכן זה דורש את שיתוף הפעולה.
דוד לרר: אני רוצה לחזק את הדברים של ברוך לגבי השינוי בקרב הרשות וגם הפלסטינים עצמם, שהם כן מתחילים לראות מי שפכים מטוהרים למקור למים.
דוד לרר: אנחנו מכון הערבה עובדים כבר כעשר שנים באזור אל-עוג'ה על מתקנים קנטים שמאפשרים לפלסטינים לקחת מי ביוב ישר, ולטפל בהם.
דוד לרר: אני חושב שהנושא של אל-בירה, לדוגמה, הוא נושא מצוין.
דוד לרר: אני בעד תוכניות רחבות, שפותרות את כל הבעיות, אבל חושב שאם יש הזדמנות לפתור בעיה נקודתית כפילוט, כדאי להתקדם עם זה.
יגאל דלמוני: נאמר, אבל אני יודע שהשר אלקין הקצה חצי מיליארד ₪ בתקציב לטיפול בנושא הזה.
מרדכי יוגב: הם הציגו פה תוכנית.
רחל מתתיה: רחל, מהבית הירוק, בבית היהודי.
רחל מתתיה: הפורום בא להשמיע את קולם של התושבים הסובלים רבות משריפות פסולת ממזבלות בלתי חוקיות.
רחל מתתיה: התושבים מתלוננים על עשן כבד, קשיי נשימה ושיעול, צריבות בעיניים ועוד, הפוגעים באיכות חיי התושבים.
מרדכי יוגב: איפה קיבלתם תלונות?
רחל מתתיה: קיבלנו תלונות גם מאורנית – אלה הראשונים שפנו אלינו, גם מכפר סבא.
רחל מתתיה: קיבלנו תלונות גם מתושבי מודיעין, שלאחרונה גם יושב-ראש הבית היהודי במודיעין פנה לסגן השר הרב אלי בן-דהן.
רחל מתתיה: אנחנו מקבלים תלונות במספר רחב מאוד של מקומות; לא נקודתי רק באורנית.
רחל מתתיה: אנו דורשים להפסיק להתייחס בסלחנות למטרדים סביבתיים אלו, ולדאוג להגברת יכולת הפיקוח והאכיפה ולפעול למציאת פתרון סופי לסגירת המשרפות האלה.
רחל מתתיה: בנוסף, אנו מבקשים ממך, היושב-ראש, לדאוג כי הצעת החוק שעברה בקריאה ראשונה, לאיסור הבערת פסולת של חברי הכנסת יואב קיש ויעל גרמן, תחול גם ביהודה ושומרון.
מרדכי יוגב: משה.
משה גוטמן: שלום וברכה.
משה גוטמן: שמי משה גוטמן.
משה גוטמן: אנחנו פורום שמאגר ארגונים רבים ורשויות מקומיות לנושא של שוד עתיקות.
משה גוטמן: אני לא יודע מאיפה להתחיל להתייחס לדברים שאמרת, אדוני.
משה גוטמן: ביהודה ושומרון יש כ-10,000 אתרי עתיקות – מתוכם 2,500 מוכרזים.
משה גוטמן: זה לבד מראה על הפער העצום בין מה שהממלכה עושה לבין מה שאמור להיות.
משה גוטמן: אין אתר שלא נמצא בתחומי ישובים או מחנות צה"ל, שלא נשדד מדי יום, או לפחות פעמיים בשבוע.
משה גוטמן: התמונות שרציתי להביא פה זה של האתרים הבולטים בהם – של מבצרי מדבר החשמונאים, שאין חולק על חשיבותם.
משה גוטמן: חלקם יותר מרשימים ממצדה בעוצמות ובמערכות המים שלהם, וכולם מפורקים לרסיסים – הורקניה, קיפרוס, תל ארומה, ארמונות החשמונים ביריחו.
משה גוטמן: נמצאים פה אנשים שעובדים על הנושאים האלה שנים.
משה גוטמן: אני רק מאגם את המאמץ.
משה גוטמן: הנושא הזה לכולם הוא חור בלב, הוא כואב מאוד.
משה גוטמן: אני שמח מאוד על העלייה במספר ובשיתוף הפעולה, אבל זה פשוט בדיחה.
משה גוטמן: כמה עונשים השודדים האלה קיבלו השנה?
משה גוטמן: אני לא מאשים בכך מישהו ספציפי; כל המערכת לא פועלת.
מרדכי יוגב: מול מי אתם מנסים לפעול?
משה גוטמן: אנחנו מנסים לפעול בעיקר מול קמ"ט ארכיאולוגיה, שלא הגיע לפה גם הפעם, והוא גם עסוק בעיקר למלחמה במי שמציף לו את התופעה במקום לטפל בזה, לצערי.
משה גוטמן: הם עושים דברים חשובים, אבל לא מספיק.
משה גוטמן: משקיעים הרבה אנרגיות בלהילחם בזה, אבל אי-אפשר לומר שב-27 תיקים לשנה, עם כל הכבוד – אני שמח על העלייה בזה - עוצרים את התופעה.
משה גוטמן: מדינת ישראל החליטה שהיא זורקת את העתיקות שביהודה ושומרון לפח, והיא מפרה בכך אמנות בין-לאומיות שהיא חותמת עליהן.
משה גוטמן: זה פשע היסטורי בין-לאומי.
משה גוטמן: היא מפרה בכך את אמנת אונסק"ו, את הסכמי אוסלו, בזה שהיא לא מפקחת.
משה גוטמן: הדורות הבאים ישאלו, איפה היינו כשכל זה קרה.
משה גוטמן: יסתכלו אחורה, ולא יבינו אם מה שקרה פה זה דאע"ש, זה סוריה, זה מוסול בעירק או היתה מדינה מערבית מתקדמת.
אביעד דרורי: אביעד, רשות החשמל.
אביעד דרורי: במענה למה שטען עדי מינץ, שמבקש לקדם החלטת ממשלה של הקמת מתקנים פוטו וולטאיים לרשת ההולכה ביו"ש, אם איני טועה, טיוטת הצעת ההחלטה מדברת על 15% מסך הכמות שתוקצה בישראל, ואנו מציעים, למה לא יותר?
אביעד דרורי: שיצטרפו להליכים התחרותיים שרשות החשמל מקדמת, ואפשר יהיה להקים אפילו יותר מ-15%.
אביעד דרורי: היד שלנו מושטת.
אביעד דרורי: רק צריך את המינהל האזרחי שיתמוך במהלך, וכולנו נצא נשכרים.
תומר ישראל: תומר ישראל, ירוק עכשיו.
תומר ישראל: אחת, אני רוצה לחזק את מה שאמר ניצן.
תומר ישראל: צריך הגדרות כניסה לשטח B.
תומר ישראל: מתי היינו נכנסים – בעבר אמרו שאסור, והתנגדו, והסבירו למה אסור, ופתאום החליטו לשנות את ההחלטה – לא נספר איך זה קרה, אבל זה קרה.
תומר ישראל: שינו את ההחלטה, נכנסים לשטח B - צריך להגדרות.
תומר ישראל: גבעת זאב – אני ממשיך את מה שאמרה אילנה.
תומר ישראל: כבר חודש וחצי מאז הוגש בג"ץ בנושא.
תומר ישראל: הפעילים בשטח האיצו פעילות.
תומר ישראל: המשיבים בינתיים ביקשו בקשות דחייה חוזרות, והמצב בשטח הולך ומחמיר.
תומר ישראל: נחל איילון סתום.
תומר ישראל: חקיקה – לפני שנה חצי הסתיים מכרז.
תומר ישראל: יש שני פרקליטים שאמורים להיות אמונים על העניין.
תומר ישראל: עד היום צו אחד עבר לפני שבוע – אזבסט.
ניצן לוי: אזבסט עבר עכשיו, אבל זה כבר שנה ומשהו.
תומר ישראל: מעקב אחר הישיבות פה – אחד לאחד רואים מה קרה, מה התחייבו ומה נעשה בשטח, ורואים שלא נעשה.
תומר ישראל: אני מחזק את דברי נציג מכון ערבה.
תומר ישראל: גם בנושא שיתוף הפעולה מול הגורמים הפלסטינים, המינהל האזרחי נכשל.
תומר ישראל: דבר אחרון.
תומר ישראל: תוכנית אב היא דבר טוב, אבל יש בה המון בעיות.
תומר ישראל: היא לא כפופה לחוקי התכנון וכו'.
תומר ישראל: יש להשגיח, שהיא תהיה משמעותית.
מיכל פנט פלג: שמי מיכל פנט פלג, ואני רוצה לייצג את החברה האזרחית בתוך הקו הירוק, שסובלת מאוד מהזיהום ומפגעי סביבה ביהודה, שומרון ועזה.
מיכל פנט פלג: לקראת הישיבה הזו קראתי את כל הדוחות של האו"ם, של רשות המים, של מבקר המדינה, מרכז המידע של הכנסת – כולם טוענים, שללא טיפול במפגעי סביבה ביהודה, שומרון ועזה, לא תהיה איכות סביבה טובה בתחומי מדינת ישראל, ואם אנו רוצים להגיע לתקני איכות הסביבה של האיחוד האירופי, עלינו לפעול.
מיכל פנט פלג: כפי שנאמר פה, מפגעי סביבה לא יודעים גבולות, כל הנחלים זורמים אל הים, ומי התהום מזדהמים, ושריפות, וחברים שלי בעמר חפר המזרחי מתלוננים כל הזמן על זיהום אוויר כתוצאה מהשריפות - שריפות של פסולת ושל כל דבר אחר, וגם של משרפות, של פחם.
מיכל פנט פלג: שמענו פה על תוכניות למט"שים ולאכיפה בהרבה מיליונים, אבל ללא שיתוף פעולה, כפי שאמר דוד, עם הפלסטינים, בין אם זה הרשות הפלסטינית ובין אם זה רשויות מקומיות או כל גורם אחר, לא יהיה תיקון לעניין, וסתם ישפכו כסף, כי הם רוב אלה שמזהמים, ואם לא יהיה להם אינטרס לטפל בעניינים האלה, זה לא ייעשה.
מיכל פנט פלג: כמו שאני שומעת פה, לא מדובר על שיתוף פעולה אלא מדובר רק על המינהל האזרחי של הצבא.
מיכל פנט פלג: צה"ל אינו גורם שצריך לטפל באיכות סביבה, ואם החוק או התקנות מסמיכות אותו לטפל באיכות סביבה, יש לשנות אותן.
מרדכי יוגב: אנחנו חייבים לקצר אותך.
מרדכי יוגב: זה לא צה"ל אלא מינהל אזרחי.
מרדכי יוגב: יש שם קמ"ט איכות סביבה.
מרדכי יוגב: הוא הזרוע של ממשלת ישראל לטיפול באיכות הסביבה ביהודה ושומרון, ועל זה נסוב פה חלק מהדיון.
מיכל פנט פלג: משפט אחרון.
מיכל פנט פלג: ללא הסכמים מדיניים עם הפלסטינים לא יהיה לנו איכות סביבה, והשריפות האלה שמתרחשות היום בעוטף עזה- -
איצ'ה מאיר: ועד אז?
יגאל דלמוני: עד שצה"ל לא נכנס והרס את המפחמות באזור אום אל-פאחם- - -
מרדכי יוגב: אני מבקש מכם.
נעמה אברמוב: שלום, אני נעמה אברמוב, איגוד ערים לאיכות סביבה יהודה, בתחום פסולת.
נעמה אברמוב: אני ברמה של השטח; ניצן הוא המנהל שלי.
נעמה אברמוב: מהעבודה שלי בשטח אני יכולה לראות שאם אנחנו חושבים, באופן כללי, גם על האוכלוסייה היהודית וגם על האוכלוסייה הערבית, בטח - גם האוכלוסייה היהודית ישראלית, שתהיה התיישרות מטוב לבו של המין האנושי, זה לא יקרה.
נעמה אברמוב: כשמדברים על ארכיאולוגיה ועל בעיות של ביוב ועל בעיה של שריפת פסולת, בסוף כל הדבר הזה נופל על שלושה או ארבעה פקחים של המינהל האזרחי שעושים את כל הדברים האלה ועוד, או בעיקר בב"ח – בבנייה הבלתי-חוקית, והזמינות שלהם באמת מאוד נמוכה, אז אפשר לומר הרבה מה צריך, אבל אם אין כוח אדם בשטח, זה לא יקרה, וזה לא קורה.
מרדכי יוגב: נסכם במילים בודדות, וכדרכנו, אחר כך נוציא את הדברים בצורה יותר סדורה.
מרדכי יוגב: אל"ף, אני מודה לכל מי שהגיע – כל אחד מכיוון האכפתיות שלו כדי שיחד נצמצם את מפגעי הסביבה ביו"ש על מרחב המפגעים.
מרדכי יוגב: יו"ש לא חצר אחורית של מדינת ישראל אלא גם ערש היסטורי ולא הרס, וגם עתיד.
מרדכי יוגב: לכן אנחנו משתדלים פה לקחת את האחריות ולאגם את משרדי הממשלה שנוגעים בדבר.
מרדכי יוגב: זו בקשתי הראשונה ממשרדי הממשלה – המשרד לאיכות סביבה, על קמ"ט איכות סביבה במינהל אזרחי, משרד התרבות והספורט, שלקח לאחריותו את קמ"ט ארכיאולוגיה – ומשרדים נוספים – נבקש בהכללה גם ממשרד ראש הממשלה, מנכ"ל רוה"מ – שיקראו לקציני המטה, שהם זרוע ארוכה שלהם, ויבקשו מהם תוכניות עבודה בנושאים שעליהם הם אמונים בתוך הקו הירוק כדי ליישם אותם גם מחוץ לקו הירוק.
מרדכי יוגב: באותה מידה גם משרד האנרגיה לגבי טורבינות הרוח ביהודה ושומרון ולגבי אנרגיה חלופית, שיקרא ויבקש גם הוא ליישם את מה שצריך בכל הנושאים האלה בתוך יהודה ושומרון.
מרדכי יוגב: זה ביזיון, שמערכת הביטחון הורתה שעה לפני הישיבה לנציגיה, לא להתייצב פה.
מרדכי יוגב: זה עניין שקשור גם בעניין רחב יותר אל מול הוועדה – הוא יבורר, ילובן, לא רוצה להיכנס אליו.
מרדכי יוגב: צר לי שיש גורמים במינהל האזרחי, מתאם פעולות בשטחים – לא אדם אחד או שניים אלא קו שפוגע ביהודה ושומרון, לא מילא את חלקו.
מרדכי יוגב: יש לי הרבה מילים טובות על אנשים במינהל האזרחי ומתאם פעולות בשטחים – יש שם הרבה אנשים שעושים תפקידם היטב.
מרדכי יוגב: יש אנשים שפועלים בניגוד למדיניות הממשלה או לא פועלים.
מרדכי יוגב: הדבר הזה צריך להיבדק.
מרדכי יוגב: אני גם מסכים שחסרים שם תקנים, ומקשים על האנשים לפעול, אבל לעתים לא יכול הוא בן דוד של הלא רוצה.
מרדכי יוגב: איפה זה עומד – כוועדה נידרש לעניין, ונבקש לראות איך לחזק את המינהל או לשנות אותו, או כפי שיש אומרים אנשים, שאולי צריך לפרק אותו ולהרכיב דבר חדש, כי זה לא עובד מספיק טוב.
מרדכי יוגב: בתחומי איכות הסביבה – נמשיך להיות בקשר עם הגורמים השונים, וכך ננהל את המעקב הנוסף.
מרדכי יוגב: נבקש מכל האנשים שבאו פה – משרדי הממשלה, גם רשות המים וגם משרד האנרגיה, גם המשרד לביטחון פנים, משטרת ש"י, שכולם עושים עבודה – נבקש לבוא עם טבלאות של תוצאות, כדי שהן תהיינה יותר מדידות, ונדע שאנחנו אכן מתקדמים ביחס לדברים.
מרדכי יוגב: הדוגמה האחרונה שהוצגה פה, בשוד העתיקות יש 10,000 אתרים, 2,500 מהם כמוכרים.
מרדכי יוגב: מעט מאוד מהם מטופלים, כולל אתרים איכותיים.
מרדכי יוגב: אנחנו כבר בשנת ה-51, וזה מצביע על כך שאם היו רוצים, היו יכולים לעשות הרבה יותר.
מרדכי יוגב: תודה לכל הבאים פה.
מרדכי יוגב: נמשיך לעקוב גם אחר הנושא הזה בוועדת המשנה לענייני יהודה ושומרון של ועדת החוץ והביטחון.
אבי דיכטר: בוקר טוב כולם.
אבי דיכטר: אנחנו מקיימים דיון המשך בנושא הצעת חוק קיזוז הכספים המשולמים לרשות הפלסטינית בשל תמיכתה בטרור, תשע"ח-2018.
אבי דיכטר: התחלנו לקרוא בפעם הקודמת.
אבי דיכטר: לפני שניכנס לעובי הקורה אני רוצה להבין האם התקדם משהו בהצעת החוק המקבילה.
אבי דיכטר: מי יודע לעדכן?
גל כהן: הצעת החוק הממשלתית, אדוני?
אבי דיכטר: היא היחידה שישנה.
גל כהן: לא התקדם.
גל כהן: אין התקדמות בהצעת החוק הממשלתית.
אבי דיכטר: היא לא הגיעה לוועדת שרים?
גל כהן: היא לא נדונה בוועדת שרים לחקיקה.
אבי דיכטר: הזירה נשארה לוועדת החוץ והביטחון, אם ככה.
אבי דיכטר: אז נתקדם בקצב שלנו על פי מיטב ההבנה שלנו.
עידו בן יצחק: בישיבה שעברה סיימנו עד סעיף 3 והתחלנו את הדיון בסעיף 4 שהוא הסעיף המרכזי בחוק שעוסק בניכוי הכספים.
עידו בן יצחק: אני אקריא אותו מהצעת החוק הממשלתית ונראה איך מתקדמים איתו.
עידו בן יצחק: "ניכוי של כספים ששילמה הרשות הפלסטינית בזיקה לטרור מהכספים המועברים אליה 4.