GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ערן דגני: אנחנו לא רוצים יותר יחסים בארון, לא רוצים מתחת לשולחן, לא רוצים לגנוב סוסים.
ערן דגני: אנחנו אומרים, יש כאן החלטה שלא להחליט כבר הרבה מאוד שנים ואנחנו אומרים לא ייתכן שמצד אחד שולחים אותנו להתיישב, מביאים לנו כסף מהמדינה לסלול כבישים, מביאים לנו כסף מהמדינה להקים גנים.
ערן דגני: אנחנו אומרים על השולחן, אם לא רוצים, שיפנו אותנו.
ערן דגני: בהינתן שלא יפנו אותנו, אנחנו רוצים שיסדירו אותנו, אנחנו רוצים לחיות כמו אזרחים נורמטיביים.
ערן דגני: אנחנו לא רוצים לגנוב סוסים, לא רוצים לשחק מחבואים, לא רוצים להעלות קרוואן באמצע הלילה על הגבעה, אנחנו אנשים נורמטיביים, אזרחים נורמטיביים, כמו כולם, רוצים לחיות כמו כולם על מקום ששייך לקרקע של המדינה כמובן כמו שדיברו פה קודם על ההסדרה.
ערן דגני: יש לנו תשובות לכל מה שהעלו פה בנושא של בטחון ובנושא של מה ההסדר שיהיה, ריבונות לא ריבונות, ערבים, פלשתינאים וכולי, זאת הבקשה שלנו של הפורום הזה שגם כן נפגשנו עם חלקכם לפני הדיון להכין אותו, ואנחנו מבקשים שיתייחסו לזה כמו שיעל אמרה במילים הכי נכונות שאפשר, בלי ציניות, ברצינות.
ערן דגני: אם אנחנו כאן על השולחן, שיתייחסו אלינו כמו אל אזרחים רגילים.
ערן דגני: לא רוצים אותנו – שיגידו לנו שנגמר הסיפור של הציונות ואין יותר מה ליישב ואנחנו נדע איפה אנחנו עומדים.
ערן דגני: תודה.
אבי דיכטר: אחרונת המתייחסים, חברת הכנסת שרן השכל בבקשה.
שרן השכל: לדברים שאמר חבר הכנסת עמיר פרץ שהוא במקרה יצא כרגע, אבל יש לנו סדר עדיפויות.
שרן השכל: אני לא מבינה מאיפה מגיעה בכלל השאלה הזו.
שרן השכל: סדר העדיפויות שלנו הוא להסדיר את הישובים החלוציים, זה לא ישובים צעירים, זה ישובים חלוציים.
שרן השכל: כחלק מסדר העדיפויות הזה אנחנו בקואליציה והממשלה הנחיתו הוראה, קיבלו החלטה לפני שנה שלמה, לבוא ולהסדיר את הישובים החלוציים האלה.
שרן השכל: אני מבינה שיש התקדמות, אבל בשנה שלמה ההתקדמות הזו לא מספיקה, ממה שאני שומעת.
שרן השכל: איפה הצוות שאמור להיות?
שרן השכל: למה לא הספיקו לאייש את המשרות האלה?
שרן השכל: איפה הדברים נמצאים?
שרן השכל: איך זה יכול להיות שלפני שלושה חודשים כבר הוחלט שחוות גלעד תוסדר ועדיין אנחנו לא רואים את הפעילויות האלה בשטח.
שרן השכל: אז הממשלה החליטה, אנחנו שמנו את סדר העדיפויות, אנחנו מובילים את הדברים האלה והמטרה שלנו היום היא לבוא ולוודא שהדברים שהחלטנו, הדברים שלמענם הציבור שלח אותנו גם לפה לכנסת, זה חלק מההכרעה גם בשאלה הזו, מתקיימים היום בשטח.
שרן השכל: ממה שאנחנו שומעים הם עדיין לא שם.
שרן השכל: כבוד היושב ראש, אני מבקשת באמת שננהל דיונים בטווחים קצרים יותר על מנת לוודא שההחלטות האלה אכן מיושמות ואכן מתקדמות במהירות האפשרית.
אבי דיכטר: אני מבקש לסכם את הדברים.
אבי דיכטר: א.
אבי דיכטר: באמת אני מלא הערכה להתייצבות לא רק של האנשים שהגיעו אלינו ממשרדי הממשלה והישובים ברחבי הארץ, כולל יהודה ושומרון, אלא גם לחברי הכנסת.
אבי דיכטר: אנחנו לא משופעים בישיבות שמספר חברי הכנסת הוא כל כך גדול וכל כך מגוון.
אבי דיכטר: שזה בהחלט הזדמנות טובה גם לשמוע אבל גם להשמיע, ואני חושב שיכולתם להתרשם, מי שנמצא כאן, שהסוגיה הזאת היא ברמה עקרונית, ואני מחזיר אתכם לפתיח של הדברים.
אבי דיכטר: הדיון עוסק בישראלים שגרים בשטחי יהודה ושומרון, בישובים שהוקמו על ידי המדינה ביוזמת המדינה ברוב המקרים, ולכן השאלות, התהיות שעלו כאן יותר מאשר לגיטימיות.
אבי דיכטר: סוגיית השלום והביטחון שעלו כאן היא לא סוגיה שונה בשדרות, אשקלון שלומי או עלי, היא אותה סוגיה, זה אותם ישראלים.
אבי דיכטר: מכאן ומכאן ומכאן יוצאים למילואים, ואגב, תושב עלי יכול לעשות מילואים בעוטף עזה בדיוק כמו שתושב שדרות, הבן של עמיר, עושה מילואים בעלי.
אבי דיכטר: הנתונים של פנחס היו מעניינים, אם אני סוכם אותם במספרים, בגדול אתה אומר סדר גודל של 70, אני חושב שגם קובי אמר, שהנתונים זהים.
אבי דיכטר: כ-70 ישובים הם מוסדרים מבחינה מדינית.
אבי דיכטר: אין שום צורך לקבל שום החלטה ממשלתית לגביהם.
אבי דיכטר: לפי המספרים.
אבי דיכטר: קרוב ל-70 אם אני זוכר נכון את המספרים שנקבת.
אבי דיכטר: 30, 23, 13.
פנחס ולרשטיין: לא, בוא - - -
אבי דיכטר: אתרים, סליחה.
אבי דיכטר: השתמשת במונח אתרים, אני לא יודע אם אתר זה ישוב.
שולי מועלם-רפאלי: קובי אמר שיש כ-70.
קובי אלירז: היושב ראש, יש 70 אתרים שאמרנו שברובם - - -
אבי דיכטר: אתר זה ישוב?
קובי אלירז: אמרנו שבאותם 70 מאחזי התיישבות צעירה, אתרים, וכולי וכולי, כל אחד על פי תפיסתו, יש להם יכולת הסדרתית מכמה וכמה סיבות, אמרנו שבחלקם הלא מבוטל הם מצריכים גם החלטות ממשלה.
קובי אלירז: לכן זה לא בהכרח שזה מוסדר מדינית.
קובי אלירז: התשתית המקרקעינית שזה אחד מהדברים הכי משמעותיים, קיימים ברובם.
אבי דיכטר: ברובם, בוא נגיד מתוך 70, 60?
אבי דיכטר: זה רובם?
אבי דיכטר: הרעיון שאני מבקש להדגיש אותו, החיים בנויים במקביל.
אבי דיכטר: הם לא בנויים בטור.
אבי דיכטר: קודם כל נגמור את כל הישובים בהחלטות ממשלה ולאחר מכן נגמור את כל הישובים במיפוי, אם נעשה את זה בטור אנחנו כנראה נסתובב עוד 40 שנה במדבר הזה בלי לפתור את הבעיה והבעיות הוצגו כאן בצורה הכי אותנטית על ידי מי שגר, אם זה בחוות גלעד או אם זה בגוש עציון ואני בכוונה לוקח שני ישובים שהם קוטביים מבחינת הוותק.
אבי דיכטר: אבל נכון שחוות גלעד, אני עוד זוכר את משה זר לוקח אותי לראות את המקום עוד עם גלעד ז"ל.
אבי דיכטר: אבל היכולת להתמודד עם הסוגיה, יש כבר החלטת ממשלה.
אבי דיכטר: הוחלט גם מי יעמוד בראש הצוות.
אבי דיכטר: האמן לי פנחס, אני לא מכיר בישראל מועמד יותר טוב לעמוד בראש הצוות מאשר פנחס ולרשטיין, ויש לנו אי אילו - - -
פנחס ולרשטיין: תשאירו את זה להספד אחרי - - -
אבי דיכטר: ויש לנו אי אלו עשרות שנות ניסיון בנושא הזה מתפקידים שונים, ואולי אפילו קצת משונים בתקופות מסוימות.
אבי דיכטר: אני באמת חושב שכבר מחליטים לצאת לדרך ולשים תקציב ולעשות חלוקה שהתקנים יהיו חלקם בצוות שלך וחלקם במינהל האזרחי לטובת הצוות שלך, אגב, זה לא אירוע שגרתי במדינת ישראל, שאתה נותן תקנים לגוף אחר כדי שיעשה עבורך את העבודה.
אבי דיכטר: חלוקה נכונה, צודקת, המצוקה, זה לא יכול להיות ש-450,000 איש - - -
שילה אדלר: 436,000.
אבי דיכטר: 436,000 איש נכון להבוקר - - -
שילה אדלר: סוף שנת 2017.
אבי דיכטר: אז אנחנו מתקרבים ל-450,000.
אבי דיכטר: אני יודע שזה רק גדל, זה לא קטן.
אבי דיכטר: סדר גודל של 450,000 איש לסבר את האוזן, זה כמו לקחת את אשדוד ובאר שבע - - -
שולי מועלם-רפאלי: אי אפשר לבנות להם גני ילדים.
אבי דיכטר: לא, אי אפשר להביא את הגביע.
אבי דיכטר: את האליפות.
אבי דיכטר: הרי אין להם מגרש כדורגל שיהיה אפשר לבנות לו טריבונה שהפועל גוש עציון או מכבי או בית"ר גוש עציון ייקחו פעם אחת את הגביע, אין בכלל מתכונת כזאת.
אבי דיכטר: אני חושב שבאיזה שהוא מקום אם יש שם ישראלים כמו שיש באשדוד או בבאר שבע, זה לא יכול להיות שאנחנו יוצאים לדרך והדרך מול אשדוד ובאר שבע היא דרך אחת והדרך מול הישובים ביהודה ושומרון היא דרך אחרת, שונה.
אבי דיכטר: תראו, אנחנו נוגעים היום נגיעה ראשונה.
אבי דיכטר: בדרך כלל מוטי יוגב, שעושה באמת עבודת קודש בוועדת המשנה שלו לענייני יהודה ושומרון, ויושבים פה אנשים שיודעים בדיוק איך מתנהלים הדיונים האלה, אבל מתנהלים דיונים באמת ברמה היום יומית כדי לאפשר את הסלולר ואת הכביש, באמת עבודת קודש.
אבי דיכטר: אני אומר לך מוטי, אני מאוד מעריך את העבודה הזאת.
אבי דיכטר: בנחישות, וברוב המקרים אתה לבד בישיבות האלה.
אבי דיכטר: אבל עכשיו אנחנו נכנסים כוועדה, כמליאה, ואנחנו מתכוונים להיכנס לזה.
אבי דיכטר: ב-High way, לא באיזו דרך חד סטרית, High way.
אבי דיכטר: אנחנו עד 1 בספטמבר מבקשים לקבל דו"ח מהוועדה שלך פנחס, מה השם הפורמלי שלה?
פנחס ולרשטיין: לא יודע.
אבי דיכטר: צוות ההסדרה במשרד ראש הממשלה, בראשותו של פנחס ולרשטיין.
אבי דיכטר: אנחנו מבקשים לקבל דו"ח עד 1 בספטמבר של תמונת המצב של תקנים, איוש, מצבה ותקציב.
אבי דיכטר: מה קיבלתם, לקבל תמונת מצב, זה הבסיס.
אבי דיכטר: כנ"ל אנחנו מבקשים לקבל מהמינהל האזרחי.
אבי דיכטר: מצוקת כח האדם מוכרת לנו בהרבה מאוד מקומות.
אבי דיכטר: זה לא יכול להיות שמול 450,000 איש יש תפיסת עולם אחרת.
אבי דיכטר: זה לא 450,000 תושבי קבע בישראל שגם הם זכאים כמעט לכל הזכויות.
אבי דיכטר: זה 450,000 אזרחים כמוני וכמו כל אחד אחר כאן.
אבי דיכטר: אני לא יכול לקבל מצב שמדיניות שכבר נקבעה, הוחלטה בישיבות ממשלה.
אבי דיכטר: ברור לחלוטין איפה הנזקים ואני באמת מסכים עם האמירה שלך יעל, אנחנו לא יכולים כל פעם לקפוץ כשיש לנו אסון.
אבי דיכטר: אז נכון שלצערי אנחנו לא שולטים באסונות, אבל אנחנו יכולים לשלוט בשגרה שלנו.
אבי דיכטר: אנחנו יודעים בדיוק מה צריך לקרות כדי שבעלי בחגיגות התשעים בעוד 20 שנה לא תדבר במונחים של חגיגות השבעים כשמביטים 20 שנה לאחור.
אבי דיכטר: והיו חגיגות תשעים.
אבי דיכטר: אנחנו יודעים, וחגיגות 110 וכולי.
אבי דיכטר: אבל אני אומר לעצמנו, יש את המינימום הנדרש מבחינתנו כאזרחים, כמערכות, אם זה משרד הביטחון, אם זה המינהל האזרחי, אם זה משרד ראש הממשלה ואנחנו ככנסת מתכוונים לפקח על זה כמליאה.
אבי דיכטר: במושב הבא, מושב החורף ולפני סוף 2018 יהיה פה דיון עומק עם עומק זמן, שיאפשר לנו לקחת את המציאות שתתהווה.
אבי דיכטר: אמרתי, הדו"ח הוא תחנת ביניים ב-1 בספטמבר.
בצלאל סמוטריץ': אדוני היושב ראש, רק לתקנים או גם - - - שיתנו רשימת מאחזים.
בצלאל סמוטריץ': אמרו שיעשו מיפוי, שיתנו ליושב ראש אפילו את כל הרשימה.
אבי דיכטר: אנחנו מתכוונים בסוגיה הזו להיכנס לעומק והדיון שיהיה יהיה עם עומק זמן.
אבי דיכטר: הדיון היום הוא דיון מהיר, למרות שחרגנו בזמן שהקצינו, אבל הנושא הזה יותר מאשר נדרש לו דיון ארוך מאוד, הוועדה גם תמצא את המתכונת לקיים סיור כדי לראות את הדברים בעין, מעבר לשמיעת הדברים ואני משוכנע שחברי הכנסת על כל המגוון שהיה כאן בדיון היום, נמצא אותם גם באותו מגוון בסיור שאנחנו נעשה בשטח, ומה לעשות, מראה עיניים עוזר מאוד להבין את הדברים.
אבי דיכטר: בשטח יהיו גם אנשי הישובים, גם אנשי המינהל האזרחי, גם צוות פנחס ויהיה אפשר להבין את הדברים בצורה הכי אמיתית, הכי אותנטית ואני מקווה מאוד שאת ההחלטות שכבר התקבלו בממשלה, אנחנו נראה אותן לובשות שלמת בטון ומלט ואספלט ומגרשים ומגרשי משחקים, מה שמגיע לאזרח ישראלי, חבר'ה, לא יותר מזה, אבל גם לא פחות מזה.
אבי דיכטר: אנחנו מתכבדים לפתוח את ישיבת ועדת החוץ והביטחון.
אבי דיכטר: הנושא שאנחנו נדון בו היום ונשמע סקירות, הוא נושא שילוב יוצאי בני הקהילה האתיופית בצה"ל, וזה בתוך מכלול קידום השוויון ליוצאי אתיופיה בכנסת, כפי שנקבע – אני כבר לא זוכר לפני כמה שנים – אבל זה דבר שמציינים אותו כל שנה.
אבי דיכטר: אני ראיתי שסך הכל הפיצו לא מעט סקירות של גופים ואנשים שונים לגבי נתונים כפי שהם מכירים, אבל אנחנו נפתח בנתונים כפי שצה"ל מכיר אותם.
אבי דיכטר: אלה בסופו של דבר הנתונים שיהיו הבסיס לדיון שיתפתח.
אבי דיכטר: אני מזכיר לכולם, הדיון הוא בן שעה ואנחנו נקצוב זמנים כדי לא לגלוש מעבר לזמן הזה.
אבי דיכטר: יש לנו דיון מיד לאחר מכן.
שמואל לטקו: דיון פתוח לפי סעיף 120 ב'.
אבי דיכטר: הדיון פתוח.
אבי דיכטר: בבקשה, מי מתחיל ערן?
ערן שני: אני.
אבי דיכטר: בבקשה ערן.
ערן שני: בוקר טוב לחברי הוועדה.
ערן שני: אני אתן סקירה קצרה של שילוב יוצאי אתיופיה בשירות הצבאי.
ערן שני: ככלל אני אפתח ואני אגיד שאנחנו רואים בשנים האחרונות מספר מגמות שהן מגמות חיוביות, חלקן אפילו מגמות חיוביות מאד בשילוב יוצאי אתיופיה בשירות הצבאי.
ערן שני: אני אתן גם דוגמאות ומספרים.
ערן שני: יש פרמטרים שבהם אנחנו עדיין צריכים להשתפר ועדיין לא עשינו מספיק, אבל אני אגיד גם מה הצבא עושה כדי להתקדם בעניין הזה.
ערן שני: אחד, רק בשביל ההתחלה, כשאנחנו מסתכלים על נתוני האיכות, רואים עלייה קלה של חיילים יוצאי אתיופיה שעלו בנתוני האיכות שלהם.
ערן שני: כשאני אומר נתוני איכות אני מתכוון בעיקר לקב"א.
ערן שני: אני אגיד רק גם בשביל הרקורד, כדי שאנשים יידעו - חשוב לי להגיד את זה כבר בתחילת הדיון ובפתיחה שלו, כי לא כולם יודעים ולא כולם בקיאים - ממה הקב"א מורכבת.
ערן שני: אני אגיד ממה הקב"א לא מורכבת.
אבי דיכטר: תגדיר את ראשי התיבות של קב"א.
ערן שני: קב"א זה קבוצת איכות והיא לא מורכבת ממגזר כזה או אחר.
ערן שני: היא לא מושפעת מדת, גזע, מין או עדה.
ערן שני: היא לא מושפעת מכמה חדרים יש לך בבית, היא לא מושפעת ממצב סוציו אקונומי, אם לא מושפעת מזה אם ההורים שלך גרושים או לא גרושים או מה ההכנסה הכלכלית שלך.
ערן שני: אפילו לא מאיזו מגמה למדת בבית ספר.
ערן שני: הקב"א מושפעת משלושה פרמטרים אצל בנים, עד עכשיו בשני פרמטרים אצל בנות ואת הדבר הזה אצל בנות אנחנו נתקן החל מהשנה הבאה.
ערן שני: שלושת הפרמטרים הם כדלקמן.
אבי דיכטר: לתקן זאת אומרת?
ערן שני: זה אומר שאנחנו נוסיף את הפרמטר שקיים לבנים כבר 60 שנה.
אבי דיכטר: השוואה לבנים.
ערן שני: אצל בנים 50% מהקב"א זה מבחן הדפ"ר.
ערן שני: מבחן הדפ"ר זה מבחנים שעושים מול המחשב.
ערן שני: המחשבים האלה בודקים בעיקר יכולות חשיבה.
ערן שני: יש כמה פרקים בתוך מבחן הדפ"ר.
ערן שני: מבחן הדפ"ר בנוי מפרק של חשיבה כמותית, מפרק של חשיבה צורנית, מהבנת הוראות ומאנלוגיה מילולית.
ערן שני: הוא בעיקר בודק חשיבה.
ערן שני: יש זיקה מאד ברורה בין ציון הדפ"ר לבין חשיבה מאד אנליטית.
ערן שני: 30% נוספים מהקב"א זה הראיון שאותו מלש"ב חווה בלשכת הגיוס מול מראיינת, שבסך הכל אמור לנבא מה היכולת שלו להשתלב בצבא ולשרוד, קודם כל כחייל לוחם ביחידה קרבית ובכלל.
ערן שני: הראיון הזה בודק בשלות, בגרות, מניעים לשירות, מוטיבציות וכו'.
ערן שני: זה 30% מהקב"א.
ערן שני: עוד 20% מהקב"א זה כמה שנות לימוד יש לו בבית ספר.
ערן שני: זאת אומרת אם יש לו 12 שנות לימוד, אז הוא מקבל את מלוא הניקוד על ציון ההשכלה וככל שיש לו פחות שנות לימוד אז יורד לו ניקוד בתוך ציון ההשכלה.
ערן שני: זה מהסיבה הברורה שיודעים להוכיח במחלקת מדעי ההתנהגות של צה"ל, שמי שלא מסוגל לשרוד מסגרת לימודית במשך 12 שנה – בין אם יש לו בגרות ובין אם אין לו – אז כנראה שיש לו גם בעיה כללית בלשרוד מסגרות.
ערן שני: מזה מורכבת הקב"א.
ערן שני: אצל בנות עד היום אין ראיון.
ערן שני: ככה זה.
ערן שני: מהיום שצה"ל קיים ועד היום לא ראיינו נשים בלשכת גיוס.
ערן שני: לבנות יש פקטור נוסף שנקרא יום המא"ה – זה מיון תעסוקתי, הוא לא חלק מהקב"א אבל הוא מרכיב מאד מאד משמעותי בשיבוץ.
ערן שני: הוא בודק בעיקר יכולות תעסוקתיות.
ערן שני: אנחנו מספטמבר האחרון התחלנו לראיין את כל הבנות שעלו לכיתה י"א.
ערן שני: עד עכשיו ראיינו אלפי בנות והכוונה שלנו שעד קיץ 2019, בעת תגענה הבנות הללו לסוף כיתה י"ב, כולן תתגייסנה כשיש להן ראיון שייכנס להן לבסיס הקב"א ובבסיס הנתונים שלהן.
ערן שני: דרך הראיונות האלה מגלים המון דברים.
ערן שני: צריך להגיד שברגע שהוספנו את הריאיון, זה מזער מאד או מזער באופן משמעותי את ההשפעה של הדפ"ר על ציון הקב"א.
ערן שני: אני אתן דוגמא.
ערן שני: אם יש ילדה – וזה לא משנה כרגע אם היא יוצאת אתיופיה או לא – כל ילדה שנגיד הייתה רשג"דית בצופית ובמבחן הדפ"ר היא הוציאה ציון בינוני או אפילו בינוני עד נמוך, עד היום אם היא הוציאה ציון נמוך במבחן הדפ"ר, סביר מאד מאד להניח שהקב"א שלה תהיה נמוכה.
ערן שני: כי ברגע שיש רק שני פקטורים שמשפיעים על הקב"א – אז הדפ"ר מקבל משקל מאד גבוה.
ערן שני: ברגע שאנחנו מראיינים את הבנות ואני מבין שהיא הייתה פעילה בתנועת נוער ושהיא הייתה רשג"דית בצפון ושהיא פעילה חברתית ויש לה מוטיבציות ומניעים, הדבר הזה, כשהוא נכנס לתוך השקלול הכללי של הקב"א, יצמצם באופן משמעותי את ההשפעה של הדפ"ר.
ערן שני: כמו שקורא אצל בנים, אגב.
ערן שני: אז זו סקירה בחמש דקות על מה זה קב"א.
אבי דיכטר: אבל בכל אופן המבחן כולו בעברית, אני מבין.
ערן שני: המבחן הוא בעברית.
אבי דיכטר: והאם יש מתאם בין אוכלוסיות שהשפה העברית היא פחות חזקה אצלן לבין הדפ"ר או הקב"א בסופו של דבר?
ערן שני: תראה, יש מבחנים ואנחנו עושים את המבחנים בכמה שפות למי שמבקש.
ערן שני: אנחנו עושים גם מבחן עברית.
ערן שני: מי שלא עומד בציון העברית הנדרש ראשי לקבל מבחן דפ"ר גם בשפה אחרת.
ערן שני: רוב האנשים עושים את המבחן בעברית.
עמר בר-לב: אבל עדיין יש הבדל בין בחור או בחורה שההורים לא מדברים עברית שוטף.
עמר בר-לב: הם אפילו נולדו בארץ, אבל בבית לא מדברים עברית.
ערן שני: ברור שיש לזה השפעה.
פנינה תמנו: זה נושא מחקרי שיש הטיות, גם יש מחקרים שאתם בעצמכם לא רציתם שיפורסמו, כמו הדוקטור מתל אביב, שכרגע אני לא זוכרת את שמו, אבל אתם החתמתם אותו על מסמכים והוא עשה מחקר מאד מקיף, אבל קשה מאד להתווכח על משהו שהוא בתחום המחקר באמת.
ערן שני: תראו, אני אגיד לכם, מבחן הדפ"ר רובו הוא מבחן כמותי, הוא מבחן צורני.
ערן שני: הפרק של העברית שם הוא 25%.
ערן שני: אנחנו גם יודעים לנטרל הטיות.
ערן שני: אם אנחנו רואים למשל שפרק העברית הוא חלש משמעותית מהפרק הכמותי, אנחנו יודעים גם לעשות התאמות ולנטרל פרקים בתוך המבחן.
ערן שני: אנחנו יודעים לעשות את זה ואנחנו גם עושים את זה.
ערן שני: צריך להגיד שמבחן הדפ"ר, כמו שאמרתי, רובו הוא מבחן כמותי.
ערן שני: יש בו מספרים, יש בו צורות, יש בו אנלוגיות.
ערן שני: נושא העברית שם הוא פרק יחסית מאד קטן בתוך מבחן הדפ"ר.
יצחק הרצוג: כן, אבל מה קורה אם היו שם כמה אלמנטים שאתה צריך לראות אם הם מתאימים לתנאי כל קבוצה וקבוצה.
יצחק הרצוג: קח לדוגמא את סוגיית תנועת הנוער.
יצחק הרצוג: אני לא יודע לגבי היכולת של ההנגשה.
יצחק הרצוג: אולי בעידן הזה יותר, אבל בעבר לא בכל קהילה הייתה נגישות לתנועת נוער.
יצחק הרצוג: עכשיו אתה כבר שולל מראש אלמנט שיה מוסיף לו נקודות.
יצחק הרצוג: זו בעיה.
יצחק הרצוג: כלומר בשכונת מצוקה כמו קריית משה ברחובות, יכול להיות שעכשיו נכנסו תנועות נוער יותר טובות ממה שהיה בעבר, אבל לפני 20-30 שנה לא היה לך את זה וזה היה ריכוז גדול של עולי אתיופיה.
ערן שני: אז אני אגיד ככה: אני את תנועות הנוער נתתי רק כדוגמה.
ערן שני: אני יכול לתת הרבה דוגמאות אחרות.
ערן שני: זה פותח לי אולי פה – רציתי לדבר על זה אחרי זה, אבל אני אדבר על זה כבר עכשיו.
ערן שני: הקב"א וכלי המיון הקיימים הם כלי מיון.
ערן שני: הם לא מביאים בחשבון אוכלוסיות כאלה או אוכלוסיות אחרות.
ערן שני: המבחן הוא מבחן.
ערן שני: לכלים האלה יש יתרונות, יש להם תוקף ומהימנות מאד גבוהה בהרבה מאד פרמטרים אחרים ויש להם גם חסרונות.
ערן שני: החסרונות של הכלים האלה, שהם כלים מאד חד מימדים.
ערן שני: הם בודקים דברים מאד ספציפיים, הם לא בודקים דברים אחרים ונוספים.
ערן שני: לכן אנחנו נמצאים בעיצומה של עבודה שהחלה לפני, הייתי אומר קרוב לשלוש שנים.
ערן שני: אנחנו ממש בעיצומה, עבודה שאנחנו קוראים לה בצה"ל טר"ש מיון.
ערן שני: זו תכנית רב שנתית לשנות את כלי המיון בצה"ל ולמעשה אנחנו מוסיפים עוד ועוד כלים וככל שאנחנו נוסיף יותר כלים, ככה אנחנו למעשה נצמצם את ההשפעה של הכלים הקיימים.
ערן שני: אני אתן דוגמא – נשים – כבר התחלנו לראיין בלשכות הגיוס בספטמבר, כמו שאמרתי – ויש כלים נוספים שאנחנו מכניסים.
ערן שני: הכנסנו לפני חודש שאלון תחביבים.
ערן שני: אנחנו שואלים את הילדים דרך האינטרנט מה התחביבים שלהם ומשתדלים להשתמש בזה ובכישורים שלהם אל מול התפקידים בתוך הצבא.
ערן שני: מבחן נוסף שאנחנו מכניסים זה מבחן שמאד מקובל באזרחות, הוא נקרא כלים ניהוליים.
ערן שני: זה נותן לנו מדד לרמת יכולות הניהול של הילד או של הילדה.
ערן שני: למשל אני אתן דוגמא: יכול להיות שבן אדם הוא מאד מאד חריף קוגניטיבית, רק שהוא בסדר וארגון על הפרצוף.
ערן שני: הוא לא מסודר, הוא לא מאורגן, הוא לא דידקטי.
ערן שני: זמנים זה לא זמנים ויכול להיות גם בדיוק הפוך.
ערן שני: יכול להיות בן אדם שהוא לא הבן אדם הכי חריף, אבל הוא בן אדם מאד שיטתי, מאד מסודר, מאד מקפיד.
ערן שני: אנחנו בודקים את זה עכשיו, אנחנו מכניסים את זה לתוך המבחנים.
ערן שני: אנחנו מכניסים שאלונים ביוגרפים שמנסים לשקף את ההשפעה התרבותית של מאיפה הגיעו הנערים האלה, על כל הפרופיל האישיותי של הנער.
ערן שני: למשל היום אנחנו בלשכות הגיוס בודקים רק IQ, אנחנו לא בודקים EQ, אנחנו לא בודקים אינטליגנציה רגשית.
ערן שני: אנחנו יודעים שיש מקצועות שנושא ה-EQ הוא מאד מאד חשוב וככל שאנחנו מוסיפים יותר ויותר כלים, כך למעשה אנחנו מנטרלים את ההשפעה של הכלים המסורתיים כפי שקיימים היום.
פנינה תמנו: אז רגע, אתם בודקים EQ, אינטליגנציה רגשית?
פנינה תמנו: כי יש אוכלוסיות שהן דווקא התברכו בזה.
ערן שני: אנחנו נתחיל לבדוק עכשיו כחלק מכלל הכלים של טר"ש מיון.
ערן שני: המטרה שלנו בסופו של דבר היא לעבור לכלי מיון אחרים, לאו דווקא לקב"א, שזה כלי שהוא מאד חד מימדי.
ערן שני: אנחנו לא נבטל את הכלים הקיימים אלא אנחנו נוסיף להם עוד הרבה מאד כלים, כשהכוונה היא שהחל ממתגייסי קיץ 2019, זה כל אלה שנמצאים היום ב-י"א, יתגייסו כבר לפי כלי המיון החדשים של טר"ש המיון.
ערן שני: זה בכלל לא קשור ספציפית לעדה כזאת או עדה אחרת או אוכלוסייה כזאת או אוכלוסייה אחרת.
ערן שני: זה פשוט נותן לנו תמונה שלמה ורחבה וכוללת על כל בני הנוער, מה שבסופו של דבר יביא לשיבוץ יותר מדויק ויותר הגון.
ערן שני: אז צריך להגיד בעניין הזה.
ערן שני: עניין אחר שאנחנו - - -
אבי דיכטר: רגע, אתה יכול לומר מתי זה ייכנס לתוקף?
ענת ברקו: רגע, אני רוצה לשאול אותך שאלה על זה.
אבי דיכטר: רגע, אני שאלתי אותו רק שאלה טכנית, מתי זה ייכנס לתוקף להערכתכם?
ערן שני: למשל ראיון הנשים ייכנס לתוקף כבר בקיץ 2019, ומכיוון שצריך לתת לזה זמן.
ערן שני: זה ייכנס לתוקף מקיץ 2019, מכיוון שהיום מי שעשה את המבחן הוא ב-י"א.
ערן שני: אנחנו צריכים לחכות שהוא יסיים כיתה י"ב ואנחנו נפעיל את הכלים האלה החל מרגע שהוא יתגייס מכיתה י"ב.
ערן שני: הכלים החדשים, הנוספים, בין קיץ 2019 לקיץ 2020, תלוי כמה זמן ייקח לנו לתקף את הכלים האלה.
ערן שני: צריך להבין שהנושא של מיון בצה"ל זה עניין מאד מאד מקצועי.
ערן שני: אסור לנו לעשות טעויות.
ערן שני: כל כלי חדש שאנחנו מוסיפים לתוך המערכת אנחנו צריכים לוודא שהוא תקף ומהימן, כדי לראות שאנחנו לא עושים תקלות בשיבוץ ואנחנו לא פוגעים בסופו של דבר באפקטיביות המבצעית של הצבא.
ענת ברקו: לכן ריבוי הכלים יכול להוליד את מה שאנחנו כבר מכירים, נוסח ההכנה לפסיכומטרי וההכנה ל - - -
אלי אלאלוף: אפשר לומר, פעם שלישית אני מנסה.
אבי דיכטר: לא, לא, אלי, ענת קודם שאלה שאלה.
אבי דיכטר: כן, בבקשה ענת.
ענת ברקו: ריבוי הכלים יכול להוליד הרבה מאד בעיות, כי אנחנו יודעים שיש הרבה מאד אנשים שניגשים היום למבחני המיון בצה"ל כפי שניגשים לבחינה פסיכומטרית, אני מניחה שאתה יודע.
ענת ברקו: להערכתי דווקא ההצלחות שהיו עם יוצאי הקהילה, היו בהתעלמות מהקב"א.
ענת ברקו: מה זה אומר?
ענת ברקו: זה אומר, אני זוכרת כמפקדת קורס קצינות שקיבלתי חיילות שאפילו גיוס מיוחד היינו מוציאים לקורסי הקצינות; או החניכה, או הפריצה של הראשונה לקורס מדריכות יח"ש ומסלול קידום.
ענת ברקו: זאת אומרת יש את אפקט ההילה דווקא בטיפוח והתעלמות מהנתונים הקשים שעומדים בפני צה"ל.
ענת ברקו: נכון, אז מנטורים - - -
אבי דיכטר: לא ענת, אנחנו לא נמצאים עכשיו בשלב הדיסרטציות.
אבי דיכטר: הערות בלבד בבקשה.
ענת ברקו: לא, רק שנייה, אבל ריבוי הכלים שאתם מציגים היום יוליד את זה שיהיו אנשים שיתכוננו לבחינות האלה ויצליחו יותר, מאותה אוכלוסייה שהיא תגיע לא מוכנה.
פנינה תמנו: כמו מה שקורה היום.
פנינה תמנו: יש מי שמגיע מוכן ויש מי שלא מגיע מוכן.
ערן שני: אני אענה על השאלה ואז ברשותך אני אמשיך בהצגה.
אבי דיכטר: אנחנו ניתן גם לאלי, כי בכל אופן אי אפשר רק נשים.
אלי אלאלוף: יש לי שתי הערות.
אלי אלאלוף: מה הביא אתכם להביא את הבנות לשלב השלישי הזה שלא היה לפני כן, דהיינו הראיון האישי.
אלי אלאלוף: שנית, האם אתם מקפיצים את כל המחזור בבת אחת ממצב א' למצב ב', ללא שום קבוצת פיילוט ניסיונית, כדי שתבדקו שלא תקפצו לדבר ואחר כך - - -
ערן שני: שתי שאלות מעולות.
ערן שני: יש לי תשובה.
אלי אלאלוף: איזה יופי.
אלי אלאלוף: אם יש תשובה זה מעולה.
ערן שני: אחד, אנחנו החלטנו לראיין את כל הבנות מכיוון שהגענו למסקנה שזה לא סביר שבצה"ל של שנת 2018 אנחנו מגייסים ילדה בלי שמישהו מדבר איתה בדרך.
ערן שני: זה לא סביר מכיוון שלהסתמך רק על מבחנים כתובים זה מבחן שהוא מאד מאד חסר והמרכיב האישיותי של הילדה הוא פקטור מאד מאד חשוב בשיבוץ המיטבי שלה, ואין שום סיבה שתהיה איזו שהיא אבחנה בין גברים לנשים מהבחינה הזאת ולכן החלטנו לראיין את כולם.
ערן שני: השקענו בזה לא מעט משאבים, זה לראיין עוד 30,000 בנות בשנה, זה לא מעט.
ערן שני: עשינו את זה כי חשבנו שזה מאד חשוב.
ערן שני: לגבי השאלה השנייה שלך, אתה מאד צודק.
ערן שני: אנחנו התחלנו פיילוט.
ערן שני: אנחנו ראיינו לפני שנתיים 1,500 בנות שהיום הן נמצאות כבר באמצע השירות הצבאי שלהן.
ערן שני: מחלקת מדעי ההתנהגות מובילה את הפיילוט הזה.
ערן שני: עד עכשיו הפיילוט מוכיח את עצמו כמאד מאד מוצלח.
ערן שני: 1,500 הבנות שרואיינו הן משקפות את כל המגוון ואת כל הקשת הרחבה של הבנות שמתגייסות לצה"ל מכל הספקטרום ועד עכשיו הפיילוט מוכיח את עצמו.
ערן שני: לכן הלכנו למהלך המלא שבו אנחנו מראיינים את כולם.
ערן שני: חשוב לי לענות רק במשפט להערה של חברת הכנסת ענת ברקו.
ערן שני: צריך להגיד שזה נכון, הנתונים הם נתונים ומה שאת זוכרת מתקופתך עדיין קורה ואף יותר.
ערן שני: זאת אומרת לצד הנתונים הקיימים, הצבא מבצע לא מעט התאמות על מנת לשפר את הסיכויים של יוצאי אתיופיה להשתלב טוב יותר בשירות הצבאי ואני אתן דוגמא.
ערן שני: יש פקטור שנקרא איכות ליבה.
ערן שני: איכות ליבה מי שמכיר, מת"מ 2 לקצונה, זה אותה אוכלוסייה שאנחנו מסמנים אותה ככזו שאנחנו צריכים לעקוב אחריה ולראות כמה אנשים מהם ממוצים מקורס הקצינים, מה שנקרא ליבת הקצונה של צה"ל.
ערן שני: צריך להבין שאצל בנים ליבת הקצונה מגיעה מדפ"ר 60 ומעלה ואנחנו החלטנו שאת מבחן הדפ"ר אנחנו לא נשנה, אבל אם מישהו הוא יוצא אתיופיה, הוא ייחשב בנתוני ליבה גם אם הוא דפ"ר 30 ומעלה.
ערן שני: אנחנו לא שינינו את מבחן הדפ"ר, אבל אמרנו שאם הוא דפ"ר 30 ומעלה מבחינתנו הוא בנתוני ליבה, כי אנחנו מבינים שיש פה כל מיני הטיות.
ערן שני: וכשהוא בנתוני ליבה זה אומר שכל פרמטר התכנון שלנו לגביו הוא כזה שאנחנו מתייחסים אליו כאילו הוא צריך לצאת לקורס ואם הוא לא יוצא לקורס אז הוא בתהליך של בקרה ומעקב ברמת מטה כללי מול הזרועות.
ענת ברקו: מצוין.
ערן שני: אני אתן דוגמא נוספת: גם בימי סיירות למשל, הקב"א המינימאלית שנדרשת ליום סיירות זה קב"א 51 וליוצאי אתיופיה אנחנו מאשרים להיכנס ליום סיירות גם עם קב"א 49.
ענת ברקו: יפה מאד.
ערן שני: אנחנו עושים התאמות במיונים לעתודה וגם במיונים לחיל המודיעין ואנחנו נותנים לא מעט פקטורים בכל מה שקשור לתהליכי המיון והשיבוץ, ללא קשר לציון עצמו.
ערן שני: כי לשנות מבחן שהוא מבחן גנרי, שאמור לתת מענה לכל האוכלוסייה, זאת בעיה מאד קשה.
ערן שני: אפשר לקחת אוכלוסייה ולהגיד שחרף המבחנים הגנריים וחרף הציון שהם קיבלו, אנחנו יודעים לעשות את ההתאמות הנדרשות על מנת לשלב אותם טוב יותר בשירות הצבאי.
פנינה תמנו: נטרול הטיות זה טוב.
פנינה תמנו: אפשר לשאול, אדוני?
אבי דיכטר: לא, לא, אנחנו רגע רוצים לתת לערן לסיים את הדברים.
פנינה תמנו: זה בעניין הזה.
אבי דיכטר: לא, לא, אנחנו פשוט רוצים להספיק לשמוע את משרדי הממשלה.
אבי דיכטר: לאחר מכן נשמע - - -
פנינה תמנו: אני מבינה, אבל זה בעניין הזה.
אבי דיכטר: אנחנו נגיע לזה.
ערן שני: יש לנו ירידה חדה בנשר, אני אציג את זה עוד מעט.
ערן שני: יש לנו עלייה מאד משמעותית ביציאה לקצונה ויש לנו גם, צריך להגיד ביושר, אנחנו רואים בלימה בהיקף האנשים, בהיקף המועמדים יוצאי אתיופיה שנרשמים למסלול העתודה.
ערן שני: צריך להגיד פה בעניין הזה שאנחנו גם נתונים וכפופים כמובן להחלטות הממשלה, וכחלק מהחלטות הממשלה אנחנו ביטלנו את כל המופעים המבדלים, בין היתר קורס אמיר, שהיה קורס שהיה מיועד ליוצאי אתיופיה, כולל כנסים שעשינו, ייעודיים ליוצאי אתיופיה עבור עתודה אקדמית.
ערן שני: אנחנו ביטלנו את הכנסים האלה.
ענת ברקו: זה פגע בהם.
ערן שני: עוד שנייה.
ערן שני: היום מלש"ב יוצא אתיופיה, שרוצה להירשם לעתודה, מגיע לכנס יחד עם כולם.
ערן שני: בעבר עשינו כנסים ייעודיים ומיוחדים ליוצאי אתיופיה רק עבור העתודה.
ערן שני: אני לא יודע להגיד שבגלל ביטול הכנס הזה אנחנו רואים בלימה באלה שנרשמים לעתודה.
ערן שני: אני לא יודע להגיד.
ערן שני: אני יכול לשער.
פנינה תמנו: אני לא מבינה.