GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פנינה תמנו: מה, צריך כנס מיוחד רק לאתיופים כדי שהם יבינו מה הולך להיות בצבא?
ערן שני: אני לא אמרתי שצריך.
פנינה תמנו: הם צריכים להיות חלק מעם ישראל.
ערן שני: בסדר, אנחנו ביטלנו - - -
פנינה תמנו: אז לנסות לתלות בזה את הירידה בעתודה זה קצת היתממות.
ערן שני: אני לא אמרתי שאני - - -
אבי דיכטר: פנינה, יהיה לך זמן להתייחס לזה בהרחבה בזמן שלך.
ערן שני: מדדי הנשר – זה היה המצב לפני שלוש שנים אצל גברים – קרוב ל-25% נשר.
ערן שני: בכלל צה"ל היה 13.8%.
ערן שני: אנחנו רואים ששיעור הנשר בכלל צה"ל לא השתנה.
ערן שני: לעומת זאת שיעור הנשר – הנקודה פה היא לא במקום, זה 14.3% - זאת אומרת אנחנו רואים ששיעור הנשר בקרב יוצאי אתיופיה, גברים, מאד דומה לשיעור הנשר בכלל האוכלוסייה.
ענת ברקו: יש גם טעות לגבי הנשים?
ערן שני: זה 6.1%, כן, הנקודה פה פשוט ברחה לנו בגרסה של הפאור פוינט.
ערן שני: כן, זה קצת מפחיד, זה לא 61%.
ערן שני: מה שאנחנו רואים פה שהנשר בקרב הנשים נמוך יותר מאשר הנשר ביתר האוכלוסייה בצה"ל.
ערן שני: כשאנחנו מסתכלים על נתוני האיכות, אז נכון, אנחנו רואים את ההבדלים בין כלל צה"ל, מי שיש לו קב"א 51 ומעלה לבין יוצאי אתיופיה, הקו הירוק זה כלל צה"ל, הקו הכחול זה יוצאי אתיופיה – אנחנו רואים גידול, אנחנו רואים עלייה בשיעור האנשים שיש להם קב"א 51 ומעלה.
ערן שני: אנחנו רואים סוג של מגמת עלייה.
ערן שני: אצל הנשים אנחנו רואים מגמת עלייה אפילו תלולה יותר, עלייה של כמעט 4% מ-12%.
ערן שני: ל-17.6%.
ערן שני: זה עדיין רחוק מהנתונים של כלל צה"ל.
מספין אלמיו: למה יש ירידה בסוף שנת 2017, מה הסיבה?
ערן שני: אנחנו עוד לא יודעים להגיד מה הסיבה, כי זה מעט מאד זמן וגם שנתון 2017 לא נגמר.
ערן שני: אנחנו מסתכלים על שנתון מיולי עד יולי למעשה שנתון 2017 נגמר ביולי 2018.
ערן שני: לכן אני לא יודע לענות לך על השאלה הזאת.
ערן שני: אנחנו כנראה נצטרך לתחקר את זה.
ערן שני: המקרן פה לא מקבל ממני פקודות.
אבי דיכטר: בעדינות.
ערן שני: בעדינות.
ערן שני: טוב, אני אגיד בעל פה.
ערן שני: חבל, כי זה שקף טוב.
ערן שני: בנושא המיצוי לקצונה, אנחנו רואים גידול מאד יפה בקרב החיילים והחיילות יוצאי אתיופיה שיוצאים לקצונה.
ערן שני: בשנת 2014 יצאו 64 חיילים לקורס קצינים, מתוכם 15 לקורס קצינים לוחמים ובשנת 2017 אנחנו רואים כמעט הכפלה.
ערן שני: אנחנו רואים 116 אנשים שיצאו לקורס קצינים.
פנינה תמנו: כן, אבל באחוזים זה נשאר על אותו אחוז.
ערן שני: למה?
פנינה תמנו: אתם לא יכולים למדוד את זה מספרית, כי השנתונים משתנים כמותית.
ערן שני: השנתונים בטח לא הוכפלו.
פנינה תמנו: זה מנתונים שיש - - -
ערן שני: רגע.
ערן שני: השנתונים לא הוכפלו.
ערן שני: החיילים יוצאי אתיופיה, בהיקפים המספריים שלהם משנת 2014 ועד היום לא השתנו באופן משמעותי.
ערן שני: השנתונים לא גדלו, בטח לא ב-100%, הם גדלו באחוזים בודדים.
ערן שני: יחד עם זאת אנחנו רואים מספרית ונומינאלית כמעט הכפלה בקרב החיילים יוצאי אתיופיה שיצאו לקורס קצינים.
עמר בר-לב: ואיך זה בהשוואה לכלל האוכלוסייה, באחוזים?
פנינה תמנו: באחוזים.
אלעזר שטרן: אין הכפלה, עמר.
אלעזר שטרן: לא יכולה להיות הכפלה.
אלעזר שטרן: הכמות של הקצינים נשארה אותו דבר.
פנינה תמנו: כן, אבל באחוזים שמופיעים אצלי זה נשאר סביב האחוז אחד.
עמר בר-לב: אתה לא הבנת את השאלה שלי.
עמר בר-לב: אני שואל אותו.
אלעזר שטרן: עמר, אני לא הבנתי את השאלה, אתה יכול לחדד אותה?
עמר בר-לב: מה האחוז של יוצאי אתיופיה שהולכים לקורס קצינים, בהשוואה לאחוז של כלל האוכלוסייה שיוצאת לקורס קצינים.
פנינה תמנו: בשנת 2014 זה היה 0.7.
עמר בר-לב: הכפלה זה מצוין, או כמעט הכפלה.
עמר בר-לב: השאלה מה האחוז.
פנינה תמנו: האחוז הוא סביב אחוז אחד גם אז וגם היום.
פנינה תמנו: בגלל זה אני שואלת מה האחוז.
אבי דיכטר: בואו נשמע.
רחל עזריה: עמר, מה אתה שאלת, כמה אחוז קצינים יוצאי אתיופיה לעומת כמה אחוז קצינים באופן כללי?
רחל עזריה: אז אני גם אשמח לשמוע את הנתון.
ערן שני: אני אסתכל עוד מעט אם יש לי את הנתון הזה פה, במקום שאני אשלוף פה נתונים.
ערן שני: אני אסתכל פה עוד מעט על הניירות ואני חייב לכם תשובה.
אבי דיכטר: ולסיכום אם אפשר.
ערן שני: ליקויי שירות – טוב, זה לא עובד.
ערן שני: אני אגיד שגם בהיקף הכליאה אנחנו רואים - - -
ערן שני: רגע, השאלה שלי - - -
אבי דיכטר: הוא צריך לבדוק את זה.
ערן שני: אמרתי שאני אסתכל רגע בניירות ואני אראה אם יש לי את הנתון, במקום שאני אשלוף פה נתון שהוא לא בדוק.
ערן שני: יש ירידה מספרית בהיקף החיילים יוצאי אתיופיה שנכנסו לכלא.
אבי דיכטר: השקף עובד, ערן.
פנינה תמנו: יש עליה בקרב הנשים.
ערן שני: רק שנייה חברה, תנו לי להציג אז אני אגיד.
ערן שני: זה לא עובד.
ערן שני: אני אגיד שכשאני מסתכל על המספרים, אני אהיה הגון ואני אגיד שיש ירידה בכלל בכלל הכליאה בצה"ל.
ערן שני: יש פחות חיילים בכלא, צריך להגיד את זה, ובכלל זה יש גם פחות חיילים יוצאי אתיופיה בכלא.
ערן שני: אם בשנת - - -
ענת ברקו: רגע, עריקות אני רואה שיש - - -
ערן שני: רגע, רק שנייה חברה.
ערן שני: אנחנו רואים ירידה גם אחוזית וגם מספרית בהיקף הכלואים.
ערן שני: אם בשנת 2014 היו 795 חיילים בכלא, אז בשנת 2017 אנחנו על 630.
ערן שני: זאת אומרת ירידה של כ-100 חיילים שנכנסו לכלא.
פנינה תמנו: זה קשה עם מספרים.
ערן שני: אז האחוזים מופיעים פה בשקף.
ענת ברקו: אבל עלייה בעריקות ובנפקדות.
ערן שני: האחוזים פה בשקף, נכון.
ענת ברקו: אולי מסיבות כלכליות?
ערן שני: מצד שני נכון, אנחנו רואים עלייה בהיקפי הנפקדות ובהיקפי העריקות.
ענת ברקו: זה מאד מדאיג.
ערן שני: עתודה, אמרתי – אנחנו עושים מאמצים מאד גדולים.
ערן שני: יש לנו בלימה בהיקף הנרשמים למסלול העתודה למרות כל המאמצים שלנו.
ערן שני: אני אגיד עוד משפט או שניים לסיכום, כבוד יושב הראש.
קריאה: מה הסיבות לירידה?
ערן שני: אנחנו מתחקרים את זה.
ערן שני: זו שנה ראשונה שאנחנו רואים בלימה בנרשמים לעתודה.
קריאה: יכול להיות שזה קשור לביטול של קורס אמיר?
ערן שני: יכול להיות שזה קשור לביטול של כנס העתודה הייעודי שעשינו לבני העדה.
ערן שני: עשינו להם כנסים ייעודיים משלהם, ביטלנו את זה.
אבי דיכטר: חברי הכנסת, נא לשמור על שקט.
אבי דיכטר: אנחנו פשוט לא שומעים כאן.
ערן שני: ביטלנו את זה לפי החלטת ממשלה.
ערן שני: אני לא יודע להגיד שזאת הסיבה, אבל זאת עובדה שאנחנו ביטלנו את הכנס.
ערן שני: עכשיו אני רק רוצה להגיד משפט או שניים לסיכום, כבוד יושב הראש.
ערן שני: מבחינתי סיימתי את הסקירה שלי.
ערן שני: אנחנו מצד אחד בכלי המיון שלנו עושים כל מאמץ כדי להיות שוויוניים וכלי המיון שלנו הם כלים אחידים לכולם.
ערן שני: אנחנו לא עושים התאמות בכלי המיון.
ערן שני: אנחנו מוסיפים כלי מיון, כמו שאמרתי קודם, על מנת לנטרל כל מיני השפעות קיימות.
ערן שני: אנחנו כן נותנים פקטורים וכן מחליטים החלטות שמשפיעות ספציפית על יוצאי אתיופיה חרף הנתונים, כפי שציינתי.
ערן שני: אני רוצה להגיד שאנחנו גם עושים פעולות אחרות, בשיתוף גם עם משרד הביטחון.
ערן שני: כשאנחנו נמצאים בנושא של דיונים על מכינות קדם צבאיות לקראת השירות הצבאי ומדברים איתי על מכסות, וגם פה בוועדה נושא מכסות לשנת השירות ולמכינות נדון כמה וכמה פעמים, ואנחנו מאד קצרים על הגידול במכסות גם בגלל השפעת קיצור השירות וכו'.
ערן שני: עדיין אנחנו יודעים להוכיח ולהראות שאנשים שהגיעו מאזורים של פריפריה ושנקודת הפתיחה שלהם היא יותר חלשה, שעברו מכינה קדם צבאית, הסיכוי שלהם לצאת לפיקוד ולצאת לקצונה ולשרוד את השירות הצבאי, הוא פי כמה וכמה יותר גבוה ממי שלא עשה מכינה קדם צבאים מקרב האוכלוסייה הזאת.
ערן שני: לכן חרף הקושי שיש לנו בגידול במכסות למכינות, סוכם בינינו לבין משרד הביטחון שהאוכלוסיות הללו תקבלנה מענה בתצורה של תוספת מכסות למכינה, מכיוון שאנחנו רוצים לראות את בני הנוער האלה באים יותר ויותר דרך מכינות קדם צבאיות על מנת לתת להם יותר אפשרות להצליח בשירות הצבאי.
ערן שני: תודה.
אבי דיכטר: אני מבקש מנציגת משרד החינוך, בבקשה.
אבי דיכטר: תציגי את עצמך לפרוטוקול.
דורית בר חי: שמי דורית בר חי, ממונה על מכינות אופק וצעירים לגיס גיוס, מנהל חברה ונוער, משרד החינוך.
דורית בר חי: אנחנו עובדים במסגרת הדרך החדשה בתכניות בית ספריות וחוץ בית ספריות.
דורית בר חי: במסגרת בתי הספר אנחנו מיפינו את בתי הספר שיש בהם מעל 20 יוצאי אתיופיה בבית הספר ושם אנחנו ממקדים תכניות.
אבי דיכטר: מעל 20?
אבי דיכטר: לא הבנתי, 20%?
דורית בר חי: מעל 20 יוצאי אתיופיה.
אבי דיכטר: 20 אנשים.
דורית בר חי: 20 תלמידים ומעלה בשכבות י' עד י"ב.
דורית בר חי: לשם אנחנו מכוונים את התכניות שלנו להכנה לצה"ל.
דורית בר חי: התכניות הן תכניות שעוסקות בהכנה מנטאלית, ערכית, העצמה.
דורית בר חי: העצמה נשית.
דורית בר חי: אנחנו עובדים בפנימיות, בכפרי נוער.
דורית בר חי: זה בשעות הבוקר.
דורית בר חי: בשעות אחר הצהריים – תכנית זינוק בעלייה, תכניות של אחרי בקבוצות.
דורית בר חי: כל התכנית הזאת של הדרך החדשה ממוקדת ואנחנו מלווים אותה.
פנינה תמנו: הכנה למבחן, לצו ראשון, כי אז זה היה תחת הדרך החדשה.
דורית בר חי: גם נושא צו ראשון הוא נושא שבטיפול משרד הביטחון ומיטב.
דורית בר חי: אנחנו לא מאפשרים לעמותות פרטיות להכין לצו ראשון, בדיוק מהסיבה של שוויוניות ושוויון הזדמנויות.
דורית בר חי: מבחינת משרד החינוך הנושא של הכנה לצו ראשון הוא בשיתוף משרד הביטחון ומיטב, בצורה מסודרת, בתוך בתי הספר.
דורית בר חי: לקראת שנה הבאה אנחנו הולכים יחד עם צה"ל, משרד הביטחון, לצו אחוד שהכנה לצו האחוד תהיה בחלק הראשון של השנה, מספטמבר עד דצמבר ומדצמבר, בית הספר בצורה מרוכזת ילך לעשות את הצו הראשון, כך שהילדים יבואו מוכנים וכולם יעשו אותו ביחד.
דורית בר חי: אנחנו מאמינים ויודעים כבר היום, מההתנסות של השנה, מהפיילוט של השנה, שיש לזה הצלחה גדולה ושנה הבאה אנחנו מרחיבים את זה להרבה יותר בתי ספר.
יצחק הרצוג: כמה מכינות קדם צבאיות זה כולל היום?
דורית בר חי: אני עוסקת במכינות אופק, הן המכינות החצי שנתיות.
דורית בר חי: יש היום 23 מכינות, מאלרום שבצפון ועד מצפה רמון שבדרום.
דורית בר חי: הן פרושות בכל רחבי הארץ.
דורית בר חי: יש בסך הכל לדעתי לא מספיק יוצאי אתיופיה במכינות.
דורית בר חי: אנחנו מנסים לגייס עוד יותר.
דורית בר חי: זאת אחת המטרות שלנו, לגייס יותר יוצאי אתיופיה.
דורית בר חי: יוצאי אתיופיה שמגיעים למכינות מקבלים מלגות לקיום ומלגות של מימון המכינות כדי לעודד אותם לבוא להשתתף במכינות.
אלי אלאלוף: מה אחוז יוצאי אתיופיה המגיעים למכינות בכלל היום?
דורית בר חי: בסך הכל 63 יוצאי אתיופיה במכינות אופק.
אלי אלאלוף: 63?
קריאה: אבל זה רק באופק, יש גם לא אופק.
דורית בר חי: אופק, זה המכינות החצי שנתיות.
דורית בר חי: בשאר המכינות אנחנו מגיעים ל - - -
אלי אלאלוף: ה-63 מתוך אופק, כמה זה מתוך אופק באחוזים?
דורית בר חי: בסך הכל יש 656 חניכים במכינות.
אבי דיכטר: זה 10%.
דורית בר חי: זה 10%.
דורית בר חי: זה יחסית מספר יותר משמעותי ואנחנו רואים גם את התרומה המשמעותית שלהם בתוך המכינות עצמן.
דורית בר חי: אני גם יודעת לומר שמהמכינות האלה, יוצאי אתיופיה שהשתתפו במכינה משתלבים בצה"ל טוב יותר.
דורית בר חי: אנחנו רואים קצונה.
דורית בר חי: אני ליוויתי רק בחצי שנה האחרונה בנות שסיימנו קורסי קצינות בצורה מאד מכובדת ובהחלט יש השפעה משמעותית למכינות אופק, שאני אמונה עליהן, אני מאמינה גם על המכינות האחרות, לשילוב יוצאי אתיופיה בצורה טובה יותר בצה"ל.
אבי דיכטר: אני מבקש לשמוע את הגברת לאה איציק, שחקרה את הנושא.
אבי דיכטר: אנחנו עכשיו עוברים להקצבת זמן וזה יהיה שתי דקות למתייחס, כולל חברי הכנסת.
אבי דיכטר: בבקשה, הגברת לאה איציק.
לאה איציק: תודה רבה.
לאה איציק: נעים מאד, לאה.
לאה איציק: אני קרימינולוגית שיקומית, סמי דוקטורט בבר אילן, במחלקה לקרימינולוגיה.
לאה איציק: קצת קישור שלי לצה"ל - בין 2011 ל-2016 הייתי הקרימינולוגית השיקומית של כלא 4, ראש מדור גחלת, משם צמח גם המחקר.
לאה איציק: המחקר שלי בודק צעירים אתיופים בין שנתיים לחמש שנים אחרי השירות הצבאי, כדי להבין מה קורה, מה התפיסה שלהם.
לאה איציק: אנחנו מדברים על שלוש קבוצות של חברי אתיופים – מי שסיים שירות צבאי תקין מלא, מי שנשר מצה"ל בגין התנהגות רעה וחמורה בגין מספר אירועי כליאה; ומי שלמרות מספר אירועי כליאה הצליח לסיים שירות צבאי מלא.
לאה איציק: אני בעצם בוחנת את כל הספקטרום.
לאה איציק: אני לא אלאה אתכם ביותר מדי ממצאים.
לאה איציק: זה מחקר איכותני לחלוטין, שבחן, בדק ומצא גורמי סיכון וגורמי חוסן בקרב צעירים אתיופים, כשבעצם שני הדברים המרכזיים שכדאי לקחת פה בחשבון הם אלה: מה שנמצא זה שצעיר אתיופי, בעקבות מה שהוא עובר אצלנו בחברה, יכול להגיע לצה"ל באחת משתי זהויות.
לאה איציק: הזהות שלנו טובה זה הזהות הישראלית שלו.
לאה איציק: זה אדם שמגיע עם גורמי חוסן ותמיכה משפחתית מאד מאד משמעותית וככזה מרגיש שצה"ל שייך לו והוא שייך לצה"ל.
לאה איציק: החברה האחרים שחוו לצערנו המון אירועי אפליה, גזענות, קושי בבתי ספר, שכונות מאד מסוימות, מגיעים לצה"ל עם זהות אתיופית.
לאה איציק: הם לא מרגישים שהם שייכים, הם לא מרגישים שצה"ל רוצה בהם.
לאה איציק: הם מספרים את זה בכאב מאד אני אומרת; וההבדל בין הזהויות הוא ההבדל בין מי יסיים שירות ומי לא.
לאה איציק: כי מי שמגיע לצה"ל עם זהות – ושלא תהיה אי הבנה – אין שום בעיה עם זהות אתיופית ומי שבא עם זהות ישראלית מגיע עם השילוב כמובן.
לאה איציק: מי שבא עם זהות אתיופית אומר החברה הישראלית לא מקבלת אותי ולכן אין לי ברירה ואני לא מרגיש שייך ולכן אני לא מרגיש שייך לצה"ל.
לאה איציק: הנשירה היא מאד מאד מהירה.
לאה איציק: עוד מילה אחת.
לאה איציק: השילוב פה עם המפקד הוא מאד משמעותי.
לאה איציק: ההבדל בין מי שנשר מכאן למי שהצליח למרות כלא צבאי, זה זה שמפקד איכותי תפס אותו והצליח לעזור לו לשלב את הקושי שלו אל מול השירות הצבאי שלו והצליח לעזור לו לעבור את המשוכה.
לאה איציק: חברה, יש לי אנשים שסיימו צבא אחרי 5 שנים כי זה חשוב להם, כי זה משמעותי עבורם והמפקד - - -
ענת ברקו: בגלל התב"ן?
לאה איציק: בגלל התב"ן, וזה בזכות אותו מפקד שהצליח לתפוס אותם ולעזור להם לסיים את החמש שנים.
רחל עזריה: בקיצור הסיפור הוא שאת בעצם אומרת שצריך לתת הכשרה למפקדים?
לאה איציק: לגמרי.
אבי דיכטר: תודה רבה הגברת איציק.
אבי דיכטר: אני מבקש לשמוע את נציג משרד המשפטים, בבקשה.
אווקה זנה: עורך דין אווקה זנה.
אווקה זנה: אדוני יושב הראש, אני לעולם לא אצליח להתחרות בפרזנטציה של צה"ל, אבל אני רוצה לדבר על נתונים.
אווקה זנה: למעשה, על פי שיטת צה"ל 50% מיוצאי אתיופיה שיושבים פה הם מפקדים.
אלי אלאלוף: איזו יחידה במשרד המשפטים?
אווקה זנה: אני ראש היחידה הממשלתית לתיאום המאבק בגזענות.
אווקה זנה: זו יחידה ממשלתית שקמה להיאבק בגזענות הממסדית בעקבות דו"ח פלמור ואנחנו עוסקים בלמפות ובלנתח תופעות גזעניות בממסד הציבורי.
אווקה זנה: אני רוצה לומר שעל פי הנתון שקיבלתי היום, כמעט כל חייל שני יוצא אתיופיה הוא מתחת לקב"א 40 או 45, סליחה.
אווקה זנה: המשמעות של קב"א 45 ומטה ל-50% של מלש"בים יוצאי אתיופיה, זה לקבוע שאנחנו מפגרים.
אווקה זנה: זה צה"ל קובע.
אווקה זנה: יש משמעות והשלכות לאופן ולמנגנון שבו צה"ל קובע מי ראוי, מי איכותי ומי לא.
אווקה זנה: ואני כנציג הממשלה בא ואומר לצה"ל – הדרך שבה אתם מעריכים וקובעים את יוצאי אתיופיה היא דרך לא נכונה.
אווקה זנה: אתם מכירים את המחקרים, אתם מכירים את הנתונים, אתם יודעים שהמנגנונים האלה הם קשים ליוצאי אתיופיה ולאוכלוסיות אחרות והנתונים האלה, כאשר - - -
אבי דיכטר: מה זה אוכלוסיות אחרות?
אווקה זנה: בחברה הישראלית יש מנגנון קביעת קב"א - - -
אבי דיכטר: לא, מה זה אוכלוסיות אחרות, אם אתה יוכל לפרט.
אווקה זנה: פריפריה חברית, נערי רפול וקבוצות מוחלשות.
אווקה זנה: אבל בהגדרה – 50% מיוצאי אתיופיה מהמלש"בים, כאשר כמעט 90% מתגייסים – הם מפגרים בפוטנציה על פי צה"ל.
אווקה זנה: ואני אומר ומדגיש, כמעט 40% מתגייסים לשירות קרבי.
אווקה זנה: הם מתגייסים לשירות קרבי, הם לא מפגרים להתגייס לשירות קרבי, אבל להיות ביחידה טכנולוגית והאירוע האחרון שאנחנו מטפלים בו זה צעיר מלש"ב.
אווקה זנה: דיברנו פה על מכינות קדם צבאיות.
אווקה זנה: הוא עשה שנה וחצי קדם צבאית ויש לו 10 יחידות בגרות במחשבים והוא מצטיין, וצה"ל משבץ אותו להיות או סוהר בשירות בתי הסוהר או עובד רס"ר.
אווקה זנה: זה העניין.
אווקה זנה: אני פונה ואומר די עם מצגות.
אווקה זנה: אני לא רוצה להתעסק עם נשירה ועם כליאה.
אווקה זנה: זה קל.
אווקה זנה: בואו נדבר על הנתונים האמיתיים - איך צה"ל מתייחס למשל"בים יוצאי אתיופיה.
אווקה זנה: עוד נקודה אחרונה.
אווקה זנה: אופן הקביעה של קידום השיבוץ קיים גם כלפי קצינים.
אווקה זנה: אני מקבל פניות של קצינים, רבי סרן, שהם תקועים בתפקידים כאלה ואחרים שאין בהם אופק.
אווקה זנה: התפיסה הזו משליכה גם על היכולת לקדם אותם.
אווקה זנה: ואני אומר, צריך פה לעשות חשיבה מערכתית, לפרק את המנגנונים לקביעת קב"א ולהתחיל הערכה נכונה ורצינית לפי כישורים ולא לפי דברים אחרים.
אווקה זנה: תודה רבה.
אבי דיכטר: אנחנו נעשה ריצ' רץ', חברי כנסת ואחרים.
אבי דיכטר: חברת הכנסת פנינה תמנו-שטה, בבקשה.
אלעזר שטרן: אני ראשון.
פנינה תמנו: אתה ראשון, אני העדפתי את פנינה ראשונה, מסיבות לא רלבנטיות.
אבי דיכטר: מסיבות לא רלבנטיות לדיון.
אבי דיכטר: פנינה, בבקשה.
פנינה תמנו: מה אני אומר?
פנינה תמנו: לדבר אחריו אווקה זנה, אחד הפקידים האמיצים במדינת ישראל, זה לא פשוט.
פנינה תמנו: הסיפור הוא בסוף, למרות שראית אותי ככה, אדוני יושב הראש, קופצת מדי פעם ומתווכחת עם נתונים - - -
אבי דיכטר: לא, יחסית לאתמול היית רגועה היום.
פנינה תמנו: הסיפור הוא בסוף - אני מרשה לעצמי לומר, לפעמים בין כותלי הקירות האלה יש גם רגש, הסיפור הוא החיים שלנו.
פנינה תמנו: אנחנו מסתכלים על הילדים שלנו ואנחנו יודעים שכאשר מציגים לי 20% מנהלה אבל ביום יום אנחנו פוגשים אותם – נהגים ועובדי רס"ר או במג"ב ותמיד מוסללים לאותם תפקידים.
פנינה תמנו: לעומת זאת, כשאנחנו פוגשים את אלה שהיו סגני אלופים ואני ציפיתי שאחד מהם יהיה רמטכ"ל ובסוף כולם, פשוט הראו להם את הדלת החוצה, אז אנחנו שואלים מה קורה פה.
פנינה תמנו: ובסוף לספר לנו סיפורי בדים, שאם ישימו אותנו בנפרד, מחוץ לעם ישראל, בקבוצות נפרדות, של לימודים מיוחדים, אולי אז נהיה טובים – זה הסיפור.
פנינה תמנו: זה הסיפור.
פנינה תמנו: שילדים נולדים בארץ הזאת ומספרים לנו סיפורים שצריך את קורס אמיר וצריך קורס מחשבים רק לאתיופים וכל הזמן באים אלי בטענות על זה שסגרנו את המסלולים.
פנינה תמנו: זאת לא הבעיה.
פנינה תמנו: הבעיה היא בדיוק מה שאמרת.
פנינה תמנו: תחושת השייכות.
פנינה תמנו: התחושה שמסתכלים עליהם.
פנינה תמנו: הרי גם ככה מערכת החינוך מוותרת עליהם.
פנינה תמנו: מוותרים עליהם לאורך כל השנים ואז, כשיש את הצבא, כי הקהילה אוהבת את הצבא, 86% גיוס, יותר מכל קהילה אחרת, ואז מגיעים והצבא לא מוכן להתמודד עם גזענות, לא מוכן להתמודד עם אפליה וכשקורה שגם אנחנו מפנים, יש פשוט דלת סגורה.
פנינה תמנו: אני כחברת כנסת לשעבר מקבלת פניות ציבור ולוקח לי – כשהייתי לשעבר – לקח לי על כל אחד שלושה חודשים.
פנינה תמנו: הייתי צריכה להתחנן לאוזן קשבת.
פנינה תמנו: ויודעים את זה חברים מהמערכת שיושבים פה.
פנינה תמנו: יוצאי אתיופיה הם מוכשרים.
פנינה תמנו: תפסיקו לפזר להם שטויות למוח.
פנינה תמנו: חבל לי שצעירים יוצאי אתיופיה אומרים לי אני לא יכול להגיע לגלי צה"ל, כי אין קורס אמיר.
פנינה תמנו: הם יכולים ועוד איך, שיפתחו להם את הדלתות.
פנינה תמנו: הם יכולים להיות לא רק נהגים ולא רק עובדי רס"ר.
פנינה תמנו: אני מאמינה בילדים שלנו וכדאי שמדינת ישראל תתחיל להאמין בהם, כי אם לא, חבל על כוח האדם, חבל על הדם שלנו, כי אנחנו מאד משתדלים פה ואנחנו לא שני צדי המתרס.
פנינה תמנו: אנחנו יחד אתכם צריכים לשנות את זה, אבל זה חייב להשתנות.
פנינה תמנו: זה חייב להשתנות.
פנינה תמנו: שתהיה כתובת בתוך צה"ל ותכירו בזה, שצה"ל הוא גם מראה של החברה הישראלית, ואתם אין לכם חסינות מתופעות חברתיות.
פנינה תמנו: וברגע שתפנימו את זה נוכל לעבוד ביחד ובשיתוף פעולה.
אלעזר שטרן: אני קודם כל רוצה להגיד דבר שלי אין ספק שהכישורים המולדים של יוצאי אתיופיה הם כמו של יוצאי אשכנז, מרוקו, עיראק, כל מה שאתם רוצים.
אלעזר שטרן: זה דבר אחר.
אלעזר שטרן: אמירה שנייה, אני רוצה לברך את צה"ל.
אלעזר שטרן: אתם לא שק החבטות של אף אחד פה.
אלעזר שטרן: וכבר נרמז פה.
אלעזר שטרן: אני הייתי גם יושב ראש הפרויקט הלאומי האתיופי, אדוני יושב הראש.
אלעזר שטרן: תבדקו עוד יותר את משרד החינוך.
אלעזר שטרן: תבדקו את משרד השיכון, על השכונות הנפרדות, על איך הושיבו את עולי אתיופיה ולפני שאתם זורקים את כל החיצים בצה"ל.
אלעזר שטרן: אני רוצה לומר, יש לי חבר שאני מאד מעריך אותו, קצין הרפואה של פיקוד דרום, אברהם יצחק.
אלעזר שטרן: הוא יוצא אתיופיה, הוא לא דוגמת מזון.
אלעזר שטרן: לא לקחו אותו בגלל שהוא אתיופי.
אלעזר שטרן: לקחו אותו בגלל שהוא מצוין.
אלעזר שטרן: מקובל עלי שיש בעיה עם המבחנים של צה"ל - - -
עמיר פרץ: אגב, מה שהם טוענים שבמקרה הזה לקחו אותו למרות שהוא אתיופי, כי הוא הצליח למרות שהוא אתיופי ורוצים שהאתיופים יקבלו הזדמנות שווה.
אלעזר שטרן: שר הביטחון לשעבר עמיר פרץ - - -
עמיר פרץ: זה הכל.
עמיר פרץ: אני מסכים עם ה - - -
אלעזר שטרן: סליחה, תיכף אני אגיד לך.
עמיר פרץ: אני מסכים עם הפתיח שלך ואני חושב ש- - -
אלעזר שטרן: אוקיי, אני מבין, אבל תן לי להגיד לך משהו.
אלעזר שטרן: אני חושב שהאמירות האלה בחלקן הן אלה שמפלגות דווקא.
אלעזר שטרן: הן כאילו - - -
אלעזר שטרן: אני אגיד לך למה.
אלעזר שטרן: מקורס אמיר, דרך אגב, שבוטל, אין ספק שיש אוכלוסיות שבשלבים מסוימים צריכות לקבל חיזוק מיוחד.
אלעזר שטרן: בשביל לחשוף.
אלעזר שטרן: אני גם מסכים עם האמירה שמבחן הקב"א הוא מבחן – איך אני אגיד את זה - שכתבו אותו חברים מהושעיה ומצפון תל אביב.
אלעזר שטרן: ולכן הסיכוי לבוגרי הושעיה, שאני גר שם, וצפון תל אביב להצליח בו, הוא יותר גבוה.
אלעזר שטרן: בדיוק בשביל זה באו הכנסים המיוחדים ליוצאי אתיופיה וקורס אמיר.
אלעזר שטרן: ותלך לבדוק יוצאי רפואה ומהנדסים שיצאו מקורס אמיר.
אלעזר שטרן: אני אתן לך דוגמא.
אלעזר שטרן: פגשתי פעם, עשינו איזה סוג של ציון בצה"ל בזמנך והבאנו את המאבחנות מכל העולם.
אלעזר שטרן: שאלתי את המנהלת שלהן, כולל מקורס טיס, מי המאבחנת הכי טובה.
אלעזר שטרן: היא מצביעה לי על בחורה יוצאת אתיופיה מקורס טיס.
אלעזר שטרן: אני הולך אליה, אני אומר לה מה שלומך, היא אומרת לי לא טוב, אמרתי לה למה, בגלל שאני לא מספיק טובה.
אלעזר שטרן: אמרתי לה אומרים שאת הכי טובה כאן.
אלעזר שטרן: עכשיו, האם לזרוק את הכל על צה"ל?
אלעזר שטרן: אני חושב שהמאמצים שצה"ל עושה והמכינות שישנן ובוגרי העדה, דרך אגב, אני לא רוצה להגיד שום דבר שמישהו פה סופר רבי סר"ן.
אלעזר שטרן: אולי גם זה שהם הגיע ולהיות רבי סר"ן, נתנו העדפה מתקנת, שבצדק נותנים אותה בעיני.
אלעזר שטרן: ואולי נגיד אין העדפה מתקנת?
אלעזר שטרן: למה שלא תהיה העדפה?
אלעזר שטרן: אני חושב שצריכה להיות העדפה מתקנת, אבל אני חוזר למה שאמרתי קודם, בתוך זה.
אלעזר שטרן: אין לי ספק שיוצאי אתיופיה, הכישורים שלהם הם כמו של הילדים שלנו בדיוק.
אלעזר שטרן: אין לי ספק שעד שהם מגיעים לצבא לא מכשירים אותם נכון גם למבחני הקב"א שלנו.
אלעזר שטרן: וכן צריך לעשות יותר ראיונות אישיים וכן צריך יותר לחשוף את הפוטנציאל האמיתי, שהוא לא תמיד לפי הבחינות שלנו.
אלעזר שטרן: אבל גם בזה אני רוצה לסיים.
אלעזר שטרן: אני חושב שצריך להחזיר את קורס אמיר.
אלעזר שטרן: אני חושב שצריך להחזיר את הימים, ומי שרוצה להגיד הסללה, הסללה לאקדמיה של יוצאי אתיופיה.
אלעזר שטרן: הסללה לעתודה האקדמית של יוצאי אתיופיה.
אלעזר שטרן: אם זה עוזר, אז בבקשה, בואו נחזיר אותם.
אלעזר שטרן: בשורה התחתונה, אין שום גוף במדינת ישראל שיבוא כמו צה"ל לכאן ויציג את הפעולות, את הנתונים, בשיא השקיפות כמו שהוא מצדיק אותם, על הבעיות שהוא מציג אותם.
אלעזר שטרן: אני חושב שהאתגר עם יוצאי אתיופיה הוא קריטי לקיום המשותף שלנו כאן.
אלעזר שטרן: יש עוד הרבה מאד מה לעשות, אבל אני חושב שחלק מהעשייה היא לא אם נדבק לסיסמאות לא משנה מה, אלא אם נבדוק כל אחד, נצמיד מפקדים לאנשים שהיו בכלא, כדי שבאמת – אנשים לא מבינים את המשמעות - - -
אבי דיכטר: אתה חייב לסיים.
אלעזר שטרן: תודה, אז אני סיימתי.
אבי דיכטר: "בשורה התחתונה" אצלך הופיע הרבה פעמים.
אלעזר שטרן: סיימתי, אדוני.
אבי דיכטר: בבקשה, חבר הכנסת בוז'י הרצוג, שתי דקות לרשותך.
יצחק הרצוג: יצחק הרצוג.
יצחק הרצוג: שני דברים.
יצחק הרצוג: קודם כל אני מצטרף לדברים של חברת הכנסת פנינה תמנו-שטה, שהם דברים מאד נוקבים.
יצחק הרצוג: אני וחברת הכנסת תמנו-שטה ייסדנו את השדולה לקידום ושילוב ישראלים יוצאי אתיופיה בכנסת.
יצחק הרצוג: אני אתחיל שוב פעם.
יצחק הרצוג: תספור לי את השתי דקות משם.
יצחק הרצוג: אמרתי אני מצטרף לדברים של חברת הכנסת פנינה תמנו-שטה.
יצחק הרצוג: אני חושב שהדברים שלה מאד מאד נוקבים.
יצחק הרצוג: ביחד ייסדנו את השדולה לשילובם של ישראלים יוצאי אתיופיה בכל רבדיה של החברה הישראלית ואנחנו מוצאים את התופעה הזאת בכל מקום ומקום.
יצחק הרצוג: אנחנו לא מקיימים פה דיון שהוא כתב אישום על צה"ל, חלילה.
יצחק הרצוג: צה"ל עושה את המירב, אבל אי אפשר להגיד הכל טוב.
יצחק הרצוג: פשוט כך.
יצחק הרצוג: אז הנה עוד שתי עובדות שזועקות לשמיים, זועקות.
יצחק הרצוג: אחד זה מספר המתאבדים.
יצחק הרצוג: משנת 2001 יוצאי אתיופיה הם שליש מהחיילים המתאבדים בצה"ל.
יצחק הרצוג: זה אומר המון.
יצחק הרצוג: זה אומר המון וזה מחייב לבדוק מה היא הסיבה, מה המניע, איך זה קרה וכולנו מבינים.
יצחק הרצוג: מספיק לשמוע את הדו"ח.
אבי דיכטר: אבל אתה יכול לומר איך זה מתחלק ב - - -
יצחק הרצוג: אני לא יודע.
יצחק הרצוג: יכול להיות שבהתחלה להערכתי - - -
אבי דיכטר: זה נתון מסוכן מאד לשים אותו 16 שנה כמקשה אחת.
יצחק הרצוג: 62 - - -
אבי דיכטר: לא, בלי לומר האם יש שינוי.
יצחק הרצוג: אני לא יודע ואני אשמח לדעת.
אבי דיכטר: זה נתון טרגי, נתון קשה.
קריאה: אפשר להגיד מאיפה הנתון?
יצחק הרצוג: אפשר להגיד מאיפה הנתון.
פנינה תמנו: - - - משנת 2015 - - -
יצחק הרצוג: סליחה, אלף נשמח לשמוע מאיפה הנתון, רק תנו לי לסיים.
יצחק הרצוג: נמצאת פה עורכת הדין ענבר אפק.
יצחק הרצוג: היא קיבלה על פי חופש המידע תשובה מפורטת מצה"ל.
יצחק הרצוג: רבותי, אין אף קצין בדרגת אלוף משנה שהוא יוצא אתיופיה בצה"ל בשנים האחרונות.
ערן שני: זה לא נכון, ד"ר אבי - - -
יצחק הרצוג: זה נתון של צה"ל.
יצחק הרצוג: סלח לי, זה נתון של צה"ל.
פנינה תמנו: סליחה רגע - - -
אלעזר שטרן: בוז'י, זה שחור לבן.
יצחק הרצוג: הנה, נתון - להלן שיעור קצינים יוצאי אתיופיה מתוך אוכלוסיית הקבע בכלל צה"ל בדרגה זו: 2012 – 0.
יצחק הרצוג: 2013 – 0, 2014 – 0.
יצחק הרצוג: 2015 – 0.
יצחק הרצוג: 2016 – 0.
יצחק הרצוג: 2017 – 0.
יצחק הרצוג: תפסיק להגיד כל דבר לא נכון, לא נכון, לא נכון.
יצחק הרצוג: רבי סר"ן יש 7%.
יצחק הרצוג: משנת 2012 – 7%.
יצחק הרצוג: אחד לא יכול להיות אל"מ?
יצחק הרצוג: צה"ל, מה קורה פה?
אלעזר שטרן: יש אל"מ.
יצחק הרצוג: לא.
יצחק הרצוג: אני לא מכיר.
יצחק הרצוג: זה תשובה של צה"ל.
פנינה תמנו: אחד לא יכול להציג תוצאות.
אלעזר שטרן: קוראים לו אברהם יצחק.
יצחק הרצוג: זה הכל.
יצחק הרצוג: לכן אני חושב שהדיון הזה הוא דיון רציני.
יצחק הרצוג: חוץ מזה, זה לא מעניין אם זה אחד או שניים.
יצחק הרצוג: יש שאלה האם יש תקרת זכוכית.
יצחק הרצוג: אני חושב שהציבור הזה הוא ציבור מופלא.
יצחק הרצוג: אני ורעייתי חיים בתוכו בהמון מובנים ואני אומר לכם, ציבור מופלא.
יצחק הרצוג: ומשהו בסיסטם, משהו בשיטה, משהו שם חוסם וצריך להתמודד עם זה בבגרות ולא לפחד להעלות את הדברים האלה על השולחן כדי לשפר אותם.
יצחק הרצוג: תודה רבה.
אבי דיכטר: חברת הכנסת רחל עזריה.
יצחק הרצוג: לא, אבל אתה קופץ.
יצחק הרצוג: מה, אתה ראש אכ"א?
יצחק הרצוג: אתה חבר כנסת, אתה צריך לפקח עליהם.
אבי דיכטר: חברה, תשלימו את זה במליאה.
יצחק הרצוג: יש עובדות - - -
אבי דיכטר: בוז'י, תשלימו את הוויכוח במליאה, לא בוועדה.
יצחק הרצוג: לא, אבל - - - רציתם תשובה - - -
אבי דיכטר: שנייה אחת רחל.
יצחק טרם: יש לי נתון בדוק.
יצחק טרם: הנתונים נמסרו בדיון סגור על ידי אלוף משנה אייל חוטר וסגן אלוף אראל בן יהודה, הם נתונים מוחרשים שמוסתרים מהציבור.
פנינה תמנו: אוי ואבוי שהסתרתם את השמות.
אבי דיכטר: לא, לא, אבל אני ביקשתי מחבר הכנסת הרצוג להציג נתון.
אבי דיכטר: זה נתון - - -