GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עידו בן יצחק: הסכם זה ייכנס לתוקף בתאריך האיגרת הדיפלומטית השנייה של צד אחר המודע לצד האחר כי ההליכים הפנימיים שלו לכניסה לתוקף של הסכם זה הושלמו.
עידו בן יצחק: ניתן לתקן הסכם זה או אחר להוסיף עליו בכתב בצינורות הדיפלומטיים בכל עת, בהסכמה הדדית בין הצדדים.
עידו בן יצחק: התיקונים ייכנסו לתוקף בהתאם להליך האמור בסעיף 18)1*.
עידו בן יצחק: הסכם זה יישאר בתקפו עד שיובא לידי סיום בהסכמה הדדית של הצדדים, או בכל עת בכפוף להודעה בכתב של שישה חודשים מראש, באמצעות ערוצים דיפלומטיים של כל צד המיידע את הצד האחר בדבר סיומו.
אבי דיכטר: שאלה.
אבי דיכטר: בסעיף חקירת תקריות, סעיף 16, ס"ק 5, מופיע שם "כל מדינה רשאית לשחרר את ממצאיה" הכוונה לשחרר את ממצאיה לצדדים שלישיים לפי בקשה למטרות שיפוטיות בכפוף וכולי.
אבי דיכטר: היא צריכה בקשה מהצד השני.
אבי דיכטר: אי אפשר לשחרר ממצאים של תחקיר בלי הסכמת ישראל.
רם רביב: אני אגיד ויוסיף הצבא אם צריך.
רם רביב: לפי בקשה של הצד השני למטרות שיפוטיות, בכפוף לחוקים ולתקנות הלאומיים שלה.
רם רביב: זאת אומרת אם יש חוקים שנוגעים לחיסיון התחקיר המבצעי, אז אני מבין שהם עשויים לגבור.
רפי דיין: אני אסביר.
רפי דיין: בגדול זה תוצר של משא ומתן שהרישא זה האינטרס הישראלי שלנו לגבי סודיות התחקיר הצבאי.
רפי דיין: מהצד השני הם רצו לוודא, בני השיח היוונים, בדין הפנימי שלהם אין בעיה כזו.
רפי דיין: הם כן יכולים לשחרר תוצאות, ממצאים של חקירות שלהם לבתי משפט וכולי.
רפי דיין: לכן בסוף מה שזה אומר, זה לא אומר שהם יוכלו לשחרר ממצאים של מדינת ישראל.
רפי דיין: הם יוכלו לשחרר לצדדים שלישיים ממצאים שלהם.
רפי דיין: של תחקיר שלהם שהם עושים.
רפי דיין: כל מדינה רשאית לשחרר את ממצאיה.
רפי דיין: כן זה בנוגע לממצאים שלהם, זה בסדר גמור.
אבי דיכטר: לפי בקשה של צד שלישי.
אבי דיכטר: זו הכוונה?
אבי דיכטר: המילים "לפי בקשה" מתייחסת למי, לצד שלישי או לישראל?
רפי דיין: לא לישראל.
רפי דיין: לצד שלישי.
רפי דיין: הבעיה שלהם הייתה, הם אמרו "אנחנו במערכת המשפטית שלנו לא יכולים להעלים מידע מבית משפט או מכל גורם אחר.
רפי דיין: לנו אין עניין של סודיות תחקיר צבאי, אנחנו כן יכולים להעביר מידע.
רפי דיין: אין לנו מניעה שכזו".
רפי דיין: כי אצלנו אי אפשר, סודיות התחקיר הצבאי היא גם חסויה וגם מסווגת.
רפי דיין: זאת אומרת גם בבית המשפט לצורך העניין אסור לעשות בה שימוש.
רפי דיין: הרישא של המשפט הזה עולה בקנה אחד עם האינטרסים שלנו כי התוצאות, הממצאים של התחקירים שלנו, של צה"ל, יישארו מסווגים וחסויים.
רפי דיין: הסיפא, הם רצו את זה בשבילם.
רפי דיין: את הממצאים שלהם הם יוכלו לשלוח לפי בקשה של גורם צד שלישי אחר למטרות שיפוטיות פנימיות שלהם, הם יכולים לשחרר.
רפי דיין: זה עניין פנימי שלהם.
אבי דיכטר: זה לא מפריע לנו שתחקיר שעוסק בפעילות צבאית משותפת, יוונית ישראלית או קפריסאית ישראלית, או במקרה הזה יוונית ישראלית, ממצאי תחקיר שקשורים בנו יפורסמו על ידם ללא שום עמדה ישראלית?
איתי אופיר: זה נותן רשות לשחרר, זאת אומרת כל מדינה רשאית לשחרר את ממצאיה, וגם בכפוף לחוקים ולתקנות הלאומיים.
איתי אופיר: זאת אומרת זה לא חובה, זה משאיר את זה בשיקול הדעת של המדינה המשחררת, בהתאם לחוקים ולתקנות הלאומיים שלה, שזה כולל גם למשל מגבלות על עניינים ביטחוניים.
רפי דיין: גם בפרקטיקה, אנחנו לא נותנים.
רפי דיין: זה משהו שהם יעשו אצלם פנימי.
רפי דיין: אם זה במדינת ישראל, החקירה תתנהל בהתאם לדין של מדינת ישראל וצה"ל ינהל את התחקיר.
רפי דיין: אנחנו לא נותנים אגב בשום אירוע, גם שהיה עם החייל הספרדי של יוניפי"ל לגופים זרים לחקור חיילי צה"ל.
רפי דיין: זה לא יקרה.
רפי דיין: לכן המידע שיהיה להם זה מידע, תחקיר שהם עשו, פנימי שלהם.
עידו בן יצחק: אבל אם הייתה פעילות ביוון, משותפת והייתה איזו שהיא תקרית והיוונים חוקרים את התקרית ויש להם ממצאים שחלקם נוגעים להם עצמם אבל חלק מהממצאים של היוונים נוגעים לפעילות של חיילים שלנו.
רפי דיין: קודם כל האינטרס שלנו במקרה כזה שזה קורה ביוון, להיות חלק מזה כמה שיותר.
רפי דיין: זו המטרה.
רפי דיין: כשזה קורה ביוון האינטרס הישראלי פה הוא להיות מעורבים.
רפי דיין: לכן מה שיהיה פה זה שאנחנו נשתתף בחקירה הזו כמשקיפים ומי שמנהל את החקירה זה הם, לא אנחנו, לצורך העניין.
רפי דיין: אז אין פה שום בעיה, הם רוצים לשחרר לנו את זה, בבקשה, אנחנו נקבל הכל.
רפי דיין: אין מניעה.
דרור גרנית: לא רק שאין מניעה, אתם תקבלו את זה לפי סעיף 2.
רפי דיין: נכון.
רפי דיין: על פי בקשה אנחנו נקבל את זה בכל מקרה.
רפי דיין: בסדר, יש פה גם ניואנס בין תחקיר צבאי לבין חקירת בטיחות, איזה ניואנס שעשינו, אבל אין צורך להיכנס אליו עכשיו.
רפי דיין: זה שני דברים שונים.
דוד גולדפרב: מטבע הדברים בדברים האלה יש שיח דיפלומטי בין המדינות.
דוד גולדפרב: אם מדובר באירוע, לא מדובר במשהו שוטף, אז יש שיח דיפלומטי בין המדינות שבו אנחנו גם מבהירים אם יש משהו שאנחנו מעדיפים שלא יהיה בתוך התחקיר.
דוד גולדפרב: בסופו של דבר ברור שזה תחקיר זר, אתה לא שולט על מה שיוצא ויש נהלים פנימיים, אבל אתה עושה את המאמצים גם באמצעות הצבא וגם אם צריך בערוצים אחרים, כדי לוודא שלא יהיו שם דברים שאתה לא תרצה שייחשפו לצדדים שלישיים.
רפי דיין: כל זה זה לקחים, תוצר, אחרי תאונת המסוק שהייתה ב-2010 ברומניה של אנשי חיל האוויר, הגענו למסקנה שצריך כן להסדיר עניינים של נתיחת גופות ותחקיר וכן להשתתף כמשקיפים וכולי, שהעניינים האלה יוסדרו מראש לפני שאנחנו מקיימים שיתוף פעולה שיש בו סיכומים.
אבי דיכטר: אוקיי, לפני שעוברים להצבעה על הצעת החוק הזו, אם יש הערות, הסתייגויות או הערות לכם ואחרי זה חברי הכנסת, הסתייגויות.
אבי דיכטר: ענת, הערות?
אבי דיכטר: הסתייגויות שלך?
ענת ברקו: אני פשוט נעדרתי מהדיון אז אני לא רוצה לחזור.
ענת ברקו: רציתי לשאול שעצם ההשתתפות שלנו והמעורבות שלנו בתחקירים מהסוג הזה יכולה לסבך אותנו באיזו שהיא צורה?
ענת ברקו: כי הנוכחות שלנו והניראות שלנו, הלא כשאנחנו אומרים "חסוי" אנחנו יודעים שזה לא חסוי, אבל יש מקרים שעצם הנוכחות שלנו וההשתתפות שלנו יכולים ליצור את הבעיה.
ענת ברקו: איך אנחנו מגנים על עצמנו מפני סיטואציות בלתי נעימות מהסוג הזה?
רפי דיין: קודם כל כרקע אני אציין שהסעיף הזה בגדול זה תמיד דרישה ישראלית כי זה מבטא אינטרס ישראלי שתמיד אנחנו רבים עליה, לצד השני קשה מאוד לקבל אותה כי הם לא מבינים את כל הצורך בזה.
רפי דיין: כשהתרגיל קורה בחו"ל, האינטרס שלנו, של צה"ל זה כן להיות מעורבים אם יש חקירת בטיחות.
רפי דיין: שם הם קוראים לזה חקירת בטיחות, לא תחקיר צבאי לצורך העניין.
רפי דיין: האינטרס שלנו להיות מעורבים.
רפי דיין: ההסדר שהגענו אליו זה ששם אנחנו נהיה מעורבים כמשקיפים אם קורה שם משהו.
רפי דיין: כשאנחנו נהיה שם בהקשר הזה שהם מנהלים את החקירה, זו חקירה שלהם שמתבצעת על פי הדינים שלהם כי זה בחו"ל, אין להם עניין של סודיות תחקיר צבאי, זו חקירה שהם מנהלים, הם יכולים לעשות עם זה מה שהם רוצים ובכל אופן זה תחקיר, לחקור את חיילי צה"ל וכולי זה לא על הפרק.
רפי דיין: זה תחקיר פנימי שהם מבצעים.
רפי דיין: כשזה קורה פה בארץ אז האינטרס שלנו, אנחנו לא משתמשים במונח "חקירת בטיחות" אנחנו אומרים שהתחקיר הצבאי נשאר חסוי, כי פה אנחנו יודעים שזה מנגנון שלנו, בגלל זה השתמשנו במינוח הזה, אנחנו קובעים שכל מה שקורה פה בארץ יישאר חסוי ומסווג.
רפי דיין: לא כתוב פה אגב שאנחנו צריכים להעביר אותו.
רפי דיין: יש פרוצדורה בחוק אגב שאפשר להעביר פרטי תחקיר צבאי, שהרמטכ"ל יכול לאשר להעביר פרטי תחקיר צבאי, אבל אז כבר מעבירים ממצאים ומורידים את כל הפרטים של החיילים וכל הפרטים של היחידות.
ענת ברקו: כן אבל יכול להיות מצב של נאמר שותפות בסיטואציה כזאת וגם בתחקיר ואז התוצאה היא פיזור אחריות, זאת אומרת הטלת אחריות גם עלינו כתוצאה מזה?
רפי דיין: התחקיר הוא לא משותף.
רפי דיין: הוא לא מתבצע במשותף.
רפי דיין: הם רצו להכניס את זה ואנחנו מתנגדים בגלל שלא לחקירת צה"ל וכן לשלוט באיזה חומר יועבר בסוף, כן בגלל הלבל, כנראה בסוף כן הרמטכ"ל יאשר להעביר חומרים מסוימים, אבל בהיבט הזה של התחקיר והחומרים, לא.
רפי דיין: יש היבטים של - - - הבטחון ירחיבו עליהם, נזיקין ששם אולי כן יש משמעות שמחלקים אחוזים, בהיבטים מסוימים 25%-75% אבל זה על דברים, על פציעות ודברים שקורים אגב פעילויות משותפות, אבל ללא קשר לעניין של תחקירים וסמכויות שיפוט וכולי, עניינים אזרחיים של נזיקין.
רפי דיין: שם אולי כן יש משמעות לחלוקת אחריות כל שהיא.
רם רביב: בעניין הנזיקין ממש בקצרה, ההסכם בסעיף קודם מסדיר פטור הדדי בין המדינות.
רם רביב: זאת אומרת הם לא יתבעו אותנו על נזקים שלהם ואנחנו לא נתבע אותם על נזקים שלנו ופרוצדורה מסוימת להתמודדות עם תביעות צד ג'.
ענת ברקו: שמה היא אומרת?
רם רביב: שהיא אומרת בסופו של דבר שהמדינה המארחת היא תתמודד בעקרון עם התביעה, אבל יש איזה שהוא מפתח של חלוקת הנטל, אם יש תביעת פיצויים.
אבי דיכטר: קראנו את זה.
רם רביב: מבחינת האשמה, אם היא משותפת או אם היא של אחד הצדדים.
רם רביב: זה עשוי להגיע לדיון.
רם רביב: אבל ההסכם מסדיר.
דוד גולדפרב: רק אמירה כללית לשולחן, אנחנו מסתכלים מאוד על הסעיפים הספציפיים אבל אם נסתכל ממעוף הציפור, ההסכמים האלה הם בעינינו הסכמים מאוד חשובים, מעידים על קרבה ואינטימיות שישראל מפתחת עם המדינות האלה.
דוד גולדפרב: אני חושב שעם יוון וקפריסין אנחנו מאוד גאים, וגם הם במפגשים, מאוד מאוד גאים בהסכמים האלה והשאיפה היא להרחיב את כמות ההסכמים כי זה מעיד על קרבה מדינית מאוד גדולה וגם בסופו של דבר מסדיר את הפעילות.
דוד גולדפרב: חייל כשהוא נוסע לחו"ל הוא יודע מה מעמדו המשפטי, איפה הוא ייתן את הדין אם שם ואם פה, זה דבר מאוד חשוב גם מבחינה אופרטיבית וגם מבחינה מדינית.
אבי דיכטר: לולא היינו מודעים לחשיבות לא הייתה נוכחות כזו מסיבית של חברי כנסת פה.
אבי דיכטר: אני אומר את זה לבעייתנו.
ענת ברקו: אל תנזוף במי שנמצא.
אבי דיכטר: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת החוק בהכנה לקריאה שניה ושלישית, הצעת החוק ליישום ההסכם בין ממשלת מדינת ישראל לבין ממשלת הרפובליקה היוונית בדבר המעמד של כוחותיהן, תשע"ז 2017.
אבי דיכטר: בעד החוק – פה אחד הצעת חוק ליישום ההסכם בין ממשלת מדינת ישראל לבין ממשלת הרפובליקה היוונית בדבר המעמד של כוחותיהן, התשע"ז-2017 אושרה.
אבי דיכטר: הצעת החוק אושרה ותובא בשבוע הבא.
אבי דיכטר: אנחנו עוברים להצעת חוק ליישום ההסכם בין ממשלת מדינת ישראל לבין ממשלת הרפובליקה של קפריסין בדבר המעמד של כוחותיהן תשע"ז 2017.
אבי דיכטר: אתם רוצים לומר משהו לפתיח שהוא ייחודי לקפריסין?
ענת ברקו: זה מוציא את התורכים מדעתם וזה כבר טוב.
איריס עמבור: אני חושבת שעם היוונים מוציא אותם מדעתם באותה מידה.
איריס עמבור: אבל שוב, היחסים בינינו לבין יוון וקפריסין ובינינו לבין תורכיה הם לא אחד על חשבון השני, אנחנו מבהירים את זה.
איריס עמבור: היחסים שלנו התקדמו, אנחנו שמים דגש חזק עליהם.
איריס עמבור: היה לפני שבוע בערך משולש של שרי בטחון, שרי הגנה ביוון.
איריס עמבור: אני חושבת שזה מעיד על העומק והחשיבות שאנחנו מייחסים, תרגילים צבאיים משותפים בקפריסין, בהחלט צריך לתת את המסגרת החוקית וההסכמית שתגן על החיילים שלנו ועל החיילים שלהם.
איריס עמבור: זה בהחלט באינטרס המדיני שלנו, שני הצדדים.
רפי דיין: ההסכם גם מתייחס אגב לרגישות הזאת כשהוא קובע שכל פרסום שקשור לפעילות משותפת צריך להיות מאושר מראש על ידי שני הצדדים.
ענת ברקו: חשוב.
אביב דקל: עוד נקודה שאולי חשוב לשים על השולחן, מדינות אירופה בינן לבין עצמן, הכוחות שלהן מוסדרים מכח הסכם SOFA של נאט"ו ואנחנו בעצם אחת המדינות הבודדות מחוץ לנאט"ו שעושים איתה את ההסכמים האלה.
אביב דקל: אלה הסכמים מאוד משמעותיים ויש לנו מעמד מאוד מיוחד בתור מדינה שמגיעים איתה להסכמים האלה.
אביב דקל: זה לא הסכם שעושים עם כל מדינה, וזה בהחלט ערך מדיני מאוד גבוה.
דוד גולדפרב: למשל הצרפתים עושים הסכמים עם מדינות אפריקה אבל הם הסכמים חד צדדיים, או האמריקאים בעירק, שמסדירים את הפעילות החד צדדית של האמריקאים בעירק.
דוד גולדפרב: כאן מדובר על הסכם הדדי שמעיד על המעמד של ישראל מול אותן מדינות שביניהן כאמור, הן לא צריכות לדאוג לזה כי הן מוסדרות כולן בהסכם בילטראלי מול נאט"ו.
ענת ברקו: יש סיכוי שאנחנו נעשה את זה עם עוד מדינות אירופאיות ברמה הזאת?
ענת ברקו: יכול להיות שיש יותר טרור אולי יש להן יותר עניין.
ענת ברקו: יש משהו על השולחן?
איתי אופיר: יש שאיפה לקדם הסכמים נוספים, שאנחנו כמובן נביא לשולחן הזה.
אבי דיכטר: בבקשה עידו.
עידו בן יצחק: הצעת חוק ליישום ההסכם בין ממשלת מדינת ישראל לבין ממשלת הרפובליקה של קפריסין בדבר המעמד של כוחותיהן, התשע"ז-2017
עידו בן יצחק: עד כאן סעיפי החוק.
עידו בן יצחק: לגבי ההסכם עצמו, ההסכם דומה מאוד להסכם עם היוונים, יש בו כל מיני ניואנסים, אני מציע שאולי פשוט תציגו מה ההבדלים העיקריים בין ההסכמים.
עידו בן יצחק: כדי לחסוך את החזרה , רק לנושאים המרכזיים שבהם יש הבדלים.
דוד גולדפרב: מבחינה כרונולוגית זה נעשה כמה חודשים אחרי, זה התבסס על אותו נוסח והיו כמה הבדלים קטנים שנעשו מבחינת נוסח, לא דברים מהותיים.
דוד גולדפרב: יש נושא אחד ש- - -
אבי דיכטר: אנחנו נקרא את זה מאחר וממילא צריך להצביע.
אבי דיכטר: באותם סעיפים שאנחנו, אתם מזהים את ההבדל, מבחינתי זה יכול להיות זהה לחלוטין ואנחנו נקרא ויכול להיות שונה לחלוטין ואנחנו גם נקרא, אבל אם יש איזה הבדל שהוא לא רק עניין של זמן אלא ענין של מהות, נשמח לקבל הבהרות אם לא עלינו על זה בעצמנו.
אבי דיכטר: למה הורדתם את הסעיף מההסכם עם היוונים?
רפי דיין: בהסכם עם היוונים, ככל שזה יותר מסודר לפי זה, בהסכם עם היוונים הנושא של משמעת זה פסקה בסעיף סמכות שיפוט.
גילי מהולל: ס"ק מבחינת הסעיף.
גילי מהולל: סעיף 9.
עידו בן יצחק: יש גם אצל היוונים סעיף משמעת.
אבי דיכטר: לא, אבל סעיף 1 לא מופיע - - -
אבי דיכטר: מבחינת משרד התחבורה אין פה שום בעיה.
אבי דיכטר: בכל אופן, קפריסין היא לא יוון.
תמי פרידמן: פה נעשה מקצה שיפורים.
תמי פרידמן: אם זה ביוון היה כתוב ככה, זה היה מושלם.
אריאל סיזל: נכתב פה כלי רכב קלים.
אריאל סיזל: התיקון נעשה בהסכם הזה, מה שלא היה בהסכם עם יוון.
אבי דיכטר: זאת אומרת שאם מדובר ברכבים - - -
אריאל סיזל: הוא יכול לנהוג רק עד דרגה C1, זאת אומרת משא קל עד 12 טון, כל הרכבים האחרים של גורר תומך, אוטובוס ורכבים אחרים מקצועיים, הוא לא יכול לנהוג בארץ.
אריאל סיזל: לפי התקנה הקיימת היום.
אריאל סיזל: תקנה 5.6.7 מדברת על כל האזרחים או כל מי שבא לארץ מחוץ לארץ, יכול לנהוג רק עד שנה בכלי רכב קלים.
אריאל סיזל: זה תואם את התקנות.
עידו בן יצחק: 1.
עידו בן יצחק: למדינה השולחת תהיה זכות לממש סמכות שיפוט בלעדית על אנשי הסגל שלה ביחס לעבירות שטיבן משמעתי בלבד.
אבי דיכטר: זה המשמעת שהעברתם?
רפי דיין: כן.
אבי דיכטר: פה יש ממש שינויים מהותיים.
אבי דיכטר: בהחמרה פה, הפירוט, סעיפים כבדים מאוד של בגידה, חבלה, ריגול, מה זה, ייחודי לקפריסין בהשוואה ליוון, זו דרישה שלנו או דרישה שלהם?
רפי דיין: במהלך המשא ומתן הם רצו לוודא שהדברים האלה נכנסים, לא ראינו בעיה בזה.
רפי דיין: זה לא פוגע להבנתנו באינטרס ישראלי.
רפי דיין: זה דבר אחד.
רפי דיין: דבר שני, אפשר לטעון שבכל מקרה הדברים האלה נכנסים לפעולות שלא בתוך גדר התפקיד, שבכל מקרה הייתה להם סמכות שיפוט.
רפי דיין: הם פשוט רצו להכניס כתוצאה מאילוצים פנימיים, אמירות ברורות על בגידה במדינה וחבלה או ריגול ודברים כאלה.
אבי דיכטר: זה נשמע כמו התחשבנות ישנה איתנו.
רפי דיין: לא חשבתי על זה ככה, אבל יש הסטוריה.
אבי דיכטר: באמת הבדלים מאוד מהותיים.
אבי דיכטר: סיבה לדאגה.
רפי דיין: לא, בכל מקרה מדובר פה, זה בין הכוחות הצבאיים.
רפי דיין: צבא מול צבא.
רפי דיין: במישורים האחרים זה מערכת אחרת, גם נורמות אחרות.
רפי דיין: לא רק משפטיות.
רפי דיין: אלה עולמות אחרים, מדיניים ואחרים.
דוד גולדפרב: צריך לציין שזה בנות ענישה על פי הדין שלה, לא על פי הדין של המדינה השולחת.
דוד גולדפרב: קרי זו צריכה להיות עבירה שהיא ברת ענישה רק בקפריסין ולא בישראל.
דוד גולדפרב: ההנחה היא שחיילי צה"ל לא עושים פעילויות בגידה במדינה וחבלה בקפריסין.
אבי דיכטר: כן אבל משמעות של חבלה שלהם אני לא בטוח שזו משמעות של חבלה שלנו.
אבי דיכטר: אבל נתת לי את התשובה ברגע שאמרת שאלה סעיפים שהם הכניסו.
רפי דיין: התעקשות שלהם.
רפי דיין: הם מאוד התעקשו.
אבי דיכטר: זה מה שמדאיג.
אבי דיכטר: כנראה שהם סומכים עלינו אבל לא בוטחים בנו.
ענת ברקו: רגע, מה זה?
ענת ברקו: הם יכולים גם כל איש סגל שלנו הם יכולים לתבוע באופן אישי, להביא למשפט אצלם, מה זה אומר?
דוד גולדפרב: מדברים בתביעה אזרחית.
נורית ענבל: על דברים שהם מחוץ למסגרת התפקיד.
ענת ברקו: אז איזה הגנות אנחנו נותנים לאנשים שלנו?
נורית ענבל: על דברים שאירעו במסגרת התפקיד.
איתי אופיר: אם הוא יוצא מהבסיס עכשיו - - -
ענת ברקו: ומשתכר או משהו כזה?
ענת ברקו: על הדברים האלה?
רם רביב: אנחנו מדברים על תביעה אזרחית שלא במסגרת התפקיד.
ענת ברקו: אבל יש לי שאלה אליכם.
ענת ברקו: טוב ברור שאנחנו לא רוצים לתת הצדקה לכל מיני התנהגויות חריגות, אבל יכול להיות מצב שינסו להפיל מישהו דרך תביעות מהסוג הזה?
ענת ברקו: לא יודעת למה, אבל אני תמיד חושבת ככה.
ענת ברקו: אתם מבינים מה השאלה שלי אומרת?
דוד גולדפרב: אני לא בטוח, אבל אני אגיד לך למה הסעיף מתייחס.
דוד גולדפרב: הסעיף מתייחס לצורך הדיון לחייל יווני שנמצא פה ואומרים לו יש לך היום - - -
ענת ברקו: להיפך גם?
דוד גולדפרב: להיפך גם.
דוד גולדפרב: שאומרים לו בסוף השבוע "קח פסק זמן, תלך חופשי להסתובב", והוא הולך והוא או מבצע עבירה או מבצע עוולה נזיקית.
דוד גולדפרב: עבירה זה משתכר, תוקף מישהו בבר, עבירה נזיקית זה לוקח רכב ועושה תאונת דרכים ופוגע במישהו.
דוד גולדפרב: אני לא אשלול מהאזרח הישראלי את הזכות לתבוע את החייל הקפריסאי וממשלת קפריסין לא תשלול מהאזרח הקפריסאי את הזכות לתבוע את זה שפגע בו.
ענת ברקו: אבל יש איזה שהן מעורבויות של נגיד הפרקליטות הצבאית במקרה הזה, מאחר ומדובר באירוע צבאי לחלוטין.
דוד גולדפרב: לא צבאי.
ענת ברקו: אירוע אזרחי אבל הם הגיעו בנסיבות צבאיות.
ענת ברקו: האם תהיה מעורבות, נגיד אני אתן לך תסריט תיאורטי שחייל שלנו נמצא בקפריסין, מישהו רוצה לשים עליו יד והדרך היא למצוא, אנחנו חוקרים את זה גם, אנחנו נהיה מעורבים בחקירה מהסוג הזה?
דוד גולדפרב: לא, מה פתאום.
דוד גולדפרב: זו עבירה שהתרחשה - - -
רם רביב: אני רוצה להתייחס.
רם רביב: קודם כל אנחנו לא מדברים על המישור הפלילי אלא האזרחי וכאן סעיף 4 דווקא יוצר מנגנון להבנתי שאם יש אזרח שנפגע מחייל של המדינה האחרת, אז קודם כל הערוץ המרכזי הוא דווקא המדינה של אותו חייל.
רם רביב: זאת אומרת אם חייל ישראלי גורם נזק ביוון, הסעיף הזה מציע פרוצדורה שבו דווקא מדינת ישראל מטפלת בתביעה הכספית של תובע כלשהוא צד שלישי, ובכך לדעתי מתאפשרת סגירת העניין על ידי המדינה.
ענת ברקו: כי אז המעורבות של המדינה - - -
רם רביב: זה סוג של, למרות 4.ה, הציר המרכזי הוא טיפול של המדינה.
רם רביב: אני מניח שהמדינה היא גם הכיס העמוק אם קורה להם משהו.
ענת ברקו: זה מה שרציתי להבין.
דוד גולדפרב: וגם חשוב להגיד, מבחינה אולי משפטית אתה לוקח שהבנאדם בזמן הפרטי שלו הוא קצת כמו תייר.
דוד גולדפרב: ברור שמדינת ישראל, ברגע שמדובר בחייל, בטח שהוא בא במסגרת צבאית, מדינת ישראל תתייחס לזה במישור הקונסולרי ובמישור הצבאי באופן אחר ותבוא בשיח עם המדינה השנייה.
עידו בן יצחק: פה זה שונה.
רפי דיין: פה הצלחנו יותר לחזק את הסיפור הזה מול הקפריסאים.
עידו בן יצחק: סעיף 18 הוא סעיף שלא היה בהסכם עם היוונים.
עידו בן יצחק: סעיף 18 תקשורת כל התקנה של מערכות התקשורת של הכוחות תהיה כפופה לאישור המדינה המארחת והדין בר ההחלה שלה.
עידו בן יצחק: הבנייה, התחזוקה והשימוש במערכות תקשורת אלה ייעשו כמוסכם בין הצדדים.
עידו בן יצחק: בכפוף לתנאי האישור של הרשויות המוסמכות של המדינה המארחת ובהתאם לדין בר ההחלה שלה, המדינה שולחת רשאית להתקין ולהפעיל מערכות תקשורת למטרות תקשורת רשמית.
עידו בן יצחק: אסור שהפעלת מערכות אלה תשבש את מערכות התקשורת של המדינה המארחת.
עידו בן יצחק: נוהל ההענקה, השינוי, הביטול או ההחזרה של תדרים ייקבע בהסכמה הדדית בין הרשויות המוסמכות של הצדדים, בהתאם לדין בר ההחלה של המדינה המארחת.
אבי דיכטר: סעיף תקשורת חדש.
גילי מהולל: סעיף התקשורת הוא סעיף סטנדרטי מבחינתנו שאנחנו רוצים לשלב בהסכמים מהסוג הזה.
גילי מהולל: היוונים התנגדו לשלב אותו, הם אמרו שלדעתם זה סעיף שיהיה לא רלבנטי בהרבה מהמקרים והסכמנו שאם יהיה צורך לקבוע איזה שהם היתרים בתחום התקשורת, נעשה את זה בהסדרים המיישמים שההסכם הזה מאפשר לעשות.
גילי מהולל: כך שאם במקרה ספציפי יהיה למשל צורך להסדיר נושא של תדרים, זה נושא שהוא לא חייב להיות בהסכם המסגרת, אפשר להסדיר אותו בהסדר מיישם וזה לא היה בעייתי במיוחד מבחינתנו, לכן זה לא מופיע בהסכם.
עידו בן יצחק: סעיף 19 כניסה לתוקף, תיקון ומשך 1.
עידו בן יצחק: הסכם זה ייכנס לתוקף בתאריך האיגרת הדיפלומטית השנייה שצד אחד המודיע לצד האחר כי ההליכים הפנימיים שלו לכניסה לתוקף של הסכם זה הושלמו.
עידו בן יצחק: ניתן לתקן הסכם זה או להוסיף עליו בכל עת בהסכמה הדדית בכתב בין הצדדים.
עידו בן יצחק: התיקונים ייכנסו לתוקף בהתאם לנוהל המתואר בס"ק 1. 4.
עידו בן יצחק: הסכם זה יישאר בתוקף לפרק זמן בלתי מוגבל.
עידו בן יצחק: כל זמן רשאי להביאו לידי סיום בכל עת על ידי מסירת הודעה שישה חודשים מראש בכתב בצינורות הדיפלומטיים לצד האחר.
אבי דיכטר: יש הבדלים קלים בסעיפים המשמעותיים.
אבי דיכטר: אני חושב שזה הבדל בין מדינה ששלטה בנו לבין מדינה שלא שלטה בנו.
אבי דיכטר: הבהרות נוספות?
אריאל סיזל: אני רוצה לחזור להערה שלי שהערתי גם לגבי יוון, לגבי סעיף 6 שעוסק בנשיאת נשק.
אריאל סיזל: כפי שאמרתי, הוסכם שאין כוונה להחיל את הרגולציה האזרחית על מתן רישוי כלי ירייה לאותם כוחות קפריסאיים שיגיעו לכאן אלא יימצא המסלול המתאים בהסכמה עם משרד הביטחון, מסלול רישוי שדומה למה שקיים עם הגופים הביטחוניים, אנחנו נגיע להסכמות בין המשרדים הן לגבי ההחזקה והן לגבי תנאי השימוש בנשק.
אבי דיכטר: רוצים להתייחס?
אבי דיכטר: אם אין הערות.
ענת ברקו: אני חברת כנסת.
ענת ברקו: אני לא חברי.
ענת ברקו: הכל בסדר.
אבי דיכטר: אנחנו עוברים להצבעה על הצעת החוק שמובאת לקריאה שניה ושלישית.
אבי דיכטר: הסכם בין ממשלת מדינת ישראל לבין ממשלת הרפובליקה של קפריסין בדבר המעמד של כוחותיהן, תשע"ז 2017.
אבי דיכטר: בעד– פה אחד
אבי דיכטר: תודה רבה, בהצלחה.
מרדכי יוגב: אני שמח הבוקר משלושה דברים ומוטרד מאחד, אז נפתח את ועדת המשנה לענייני קידום תשתיות מים וחשמל ביו"ש, שמח בעיקר באמת מהיום הזה שהוא באמת יום גדול.
מרדכי יוגב: היום בשעות האלה לפני 50 שנה או למעשה מיום שני, התחילה מלחמת ששת הימים בתאריכים העבריים שלה וברגעים האלה היו כוחות הצנחנים בין רוקפלר למורדות שער האריות ובעוד כשעה, שעה ורבע נשמע הקול של מוטה גור "הר הבית בידינו" ויותר חטיבות הלוחמים בצפון השומרון, פיקוד הצפון, עד שכם ופיקוד המרכז משכם ודרומה לכיוון יריחו וחברון מחר ובסיני ביום הזה הגיעו למעשה לחבירה של הכוחות בתעלת סואץ משארם א-שייך ומההבקעות של פיקוד הדרום ובאמת ימים מדהימים.
מרדכי יוגב: נקודת משווה אחת היא מלחמת צוק איתן לפני שלוש שנים שחמישים יום התמודדנו, הייתה התמודדות קשה עם מנהרות ועם 2 קילומטר.
מרדכי יוגב: ובשישה ימים לפני חמישים שנה 1,000 קילומטר, מוצאי שבת חברון ושארם א-שייך, מהלכים צבאיים מבריקים, כולל מבצע מוקד יחד עם, אין מילה אחרת אלא מה שאמר גם רבין כשהכתירו אותו לדוקטור לשם כבוד בהר הצפון, גם נפלאות.
מרדכי יוגב: אני אומר, מאת השם, הייתה זאת - - - ואנחנו מודים על כל הדבר הזה.
מרדכי יוגב: ובעקבות הדבר הזה יש לנו ועדת משנה לענייני יו"ש, אני שמח על הדבר.
מרדכי יוגב: נמצא פה נציג מקורות מחוז מרכז קרלוס וחזי.
מרדכי יוגב: אנחנו נצטרך לעשות פה רגע בשביל קובי, אני רואה שהוא עוד לא פה - - - אני שמח בתובנה שהייתה פה ואני אומר כבר לפני כשלושת רבעי שנה בישיבה הראשונה, ואני אומר את זה בקול רם כי נמצאת פה נורית מרשות החשמל.
מרדכי יוגב: ונציגה מהאגודה לזכויות האזרח, שהנחת היסוד הראשונה, זה נוגע גם לך, שהייתה בישיבה הזאת כאן היא שהמחסור שהיה מחסור חמור בקיץ הקודם ומשברי מים חמורים גם באוכלוסייה היהודית וגם באוכלוסייה הפלשתינית, גם לשתייה וגם לבעלי חיים וגם לחקלאות, ובתוך זה תשתיות המים, תכניות אב למים, ואני מחבר כבר תשתיות חשמל, זה כבר עלה בחלק מהמקרים בצורך של להפעיל מערכות, משאבות ואמצעים נוספים, אבל גם בראייה כוללת של החשמל, לראות את שתי האוכלוסיות כאחת, שמדינת ישראל באמצעות רשות המים ורשות החשמל והמינהל האזרחי יחושו את האחריות או יהיו אחראים בעצם למענה לכלל האוכלוסייה ביהודה ושומרון, לפלשתינית ולישראלית כאחד.
מרדכי יוגב: אם בעזה יש לנו קושי, יכולים להביא את זה עד לבור אבל לא יכולים להכריח לעשות קוים בפנים ויש קושי, אז ביהודה ושומרון יש לנו כן עדיפות עליונה והיא ביכולותינו בשליטה, אני קורא לה הביטחונית וההומניטרית, לדאוג שיהיה מים לכל פה, מה גם שב"ה אלה שנים שבהם לא חסר מים כתוצאה מהתפלת מי הים וגם אפשרויות חדשות לחשמל.
מרדכי יוגב: אלה שני הדברים שאני שמח בהם, אני מוטרד בדבר היחידי ונגיע לזה אחרי שנשמע את ההתקדמויות בתכניות האב ונקשיב גם למינהל האזרחי, רשות המים, מקורות.
גל מלאכי: אני ממקורות.
מרדכי יוגב: אז אני מוטרד מהקיץ הקרוב.
מרדכי יוגב: אני אשאיר את הטווח הבינוני לתוך הסקירות שאתם תחליטו איפה להגדיר אותם.
מרדכי יוגב: אז בואו ונתחיל בתוך הסקירות, כאשר בתוך סדר היום שאליו זימנו דיברנו על כך שתוצג תכנית אב למים ל-2040, לרבות הצגת נגזרות הביצוע המתוקצבות וסטטוס הפרויקטים לביצוע בשנים 2017-2018 על ידי רשות המים, רמ"ה ומקורות.
מרדכי יוגב: יש פה נציג של רשות המים?
מרדכי יוגב: נתחיל ברשות המים מקורות וסגן רמ"ה ובזה ניגע קודם בתכנית האב, מתוך זה ניגע לאחר מכן, נכניס גם את רשות החשמל לאותו עניין ונעבור לנושאים הדחופים של הקיץ הקרוב, איך נערכים אליהם.
מרדכי יוגב: כן חי.
חי מיארה: אני היועץ של מנהל רשות המים.
חי מיארה: פשוט זימנו אותנו לשני דיונים במקביל אז התפצלנו, אם יש שאלות דחופות נוציא אותו מהדיון השני.
מרדכי יוגב: מי נמצא שם, משה גרזי?
חי מיארה: כן.
מרדכי יוגב: אם יהיו בעיות נקרא לו להנה, אנחנו סומכים עליכם.
חי מיארה: אני מתנצל על זה.
מרדכי יוגב: לנו זה נודע רק ביום, יומיים האחרונים שגם בוועדה לביקורת המדינה באותה שעה בחרו באותו נושא.
מרדכי יוגב: יש קושי בסנכרון, אין לי תשובות כרגע איך עושים את זה אחרת בכנסת.
חי מיארה: לגבי תכנית האב, התקיימו מספר דיונים אצל שר התשתיות הלאומיות יובל שטייניץ ובעקרון אושר התרחיש שלפיו תוכננה תכנית האב, שאני יכול גם להגיד את זה כאן בוועדה, התרחיש מדבר מבחינת האוכלוסייה הפלשתינית.
חי מיארה: לגבי האוכלוסייה הישראלית התרחישים נערכים באופן רגיל על ידי אגף התכנון ברשות המים, במובן זה לא היה שינוי.
חי מיארה: התרחיש הפלשתיני מדבר על ההתייחסות לאוכלוסייה נוכחית של כ-2.5 מיליון, כשאנחנו נערכים לאוכלוסייה בשנת היעד של שנת 2040 של 4.6 מיליון באזור יו"ש.
חי מיארה: אנחנו בעצם משלשים את כמות המים שתסופק לאזור מההיבט הזה.
חי מיארה: אנחנו ממתינים לאישור פורמלי מהשר מכיוון שזו החלטת מדיניות ברמת הממשלה ולאחר מכן אנחנו נתחיל בשיפוט של התכניות ברשות המים על ידי תכניות שהוגשו במקורות.
חי מיארה: אז אני לא יכול להציג כאן בדיוק את הקטרים הנגזרים, אני יכול להגיד סדרי אומדנים אבל אני לא יכול להגיד בדיוק את ה- - -
מרדכי יוגב: מה האומדן שלך לגבי האוכלוסייה היהודית?
חי מיארה: לגבי האוכלוסייה היהודית - - -
אורי מנדס: שאלה מכשילה.
מרדכי יוגב: למה, עניין סטטיסטי.
מרדכי יוגב: תעשה את העלייה של 10% בשנה.
חי מיארה: הנתון שיש לי כאן הוא הצריכה הישראלית בשנת היעד, לא האוכלוסייה.
חי מיארה: הצריכה הישראלית בשנת היעד 2040 היא 70 מילון קוב בשנה.
מרדכי יוגב: וכמה לאוכלוסייה הפלשתינית צריכה בשנת היעד?
חי מיארה: האספקה הישראלית תהיה 60, להם יש מקורות נוספים.
חי מיארה: אני מדבר על האספקה מתוך תחום ישראל.
מרדכי יוגב: כשאתה אומר מקורות נוספים מה המשמעות, שהם יעשו קידוחים?
חי מיארה: יש להם כבר היום הפקה עצמית מקידוחים שלהם על פי הסכם אוסלו, שזה מקורות המים הנוספים.
חי מיארה: מקורות המים ליו"ש לפלשתינים זה הקידוחים שלהם והאספקה משטחי מדינת ישראל.