GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אלי מורגנשטרן: הזמן הנכון לעדכון פרויקטים לביצוע הוא בתכנית רב שנתית ואחת לשנה, כשעושים את דיוני התקציב ויש כבישים שהביצוע שלהם נדחה או כבישים אחרים שהביצוע שלהם מוקדם אנחנו מתאימים את התקציב לשינויים.
<אלי מורגנשטרן: אני חושב שהטיפול ביהודה ושומרון נמצא כיום בראש סדרי העדיפויות של המשרד, כמו שאמר קובי, כמו שאמרו נציגי משרד התחבורה.
מרדכי יוגב: לא, לא בצורה מספקת.
מרדכי יוגב: גם כשהשר אומר 10% והוא אומר 10%, זה הרבה יותר, זה כמעט 3 מיליון פלוס, למרות שהם לא אזרחי ישראל, ולכן אני גם אומר שצריך לגבות כסף, אבל בכבישים האלה נוסעים אזרחי ישראל בכל דרך שהיא.
<אלי מורגנשטרן: לגבות כסף זה כמובן לא אני.
מרדכי יוגב: בסדר, אבל צריך לדעת את זה, באיזה היקפים, שההיקפים פה אינם מספקים וכתוצאה מזה ריבוי תאונות דרכים, ריבוי הרוגים משתי האוכלוסיות.
מרדכי יוגב: התשתיות שאינן מספקות היום בכדי לנוע במרחבים האלה.
מרדכי יוגב: וגם הן מקשות על תנועה במקומות אחרים, אבל אני לא אעסוק בזה כרגע.
מרדכי יוגב: אני קצת מקצר אותך.
מרדכי יוגב: ברשותכם, אם יש עוד דברים בשוטף, זאב, או - - -
<יעקב בליטשטיין: עוד נקודה אחת שאני רוצה לגעת בה, כי אנחנו מדברים כל היום על כבישים כבישים.
<יעקב בליטשטיין: בסופו של דבר המדיניות של משרד התחבורה היא להעביר את אזרחי המדינה להשתמש בתחבורה ציבורית ולהניע הקמה של מערכות הסעת המונים.
<יעקב בליטשטיין: גם את זה אנחנו בודקים במסגרת תכנית צוות אב לתחבורה ירושלים, פתרון למעלה אדומים, כי אני חושב שפתרון של כבישים, בסופו של דבר כבישים בונים והם נסתמים, כבישים בונים והם נסתמים, ולכן אנחנו צריכים למצוא פתרון למערכת הסעת המונים גם למעלה אדומים ושאר המקומות בירושלים ואני מבקש, יהושע, תגיד על זה מילה.
<יהושע בירוטקר: אנחנו בודקים לא רק כבישים, אנחנו בודקים את מערכות התחבורה להסעת המונים, כמו רכבת קלה ואפילו רכבל.
<יהושע בירוטקר: יש לנו חמש חלופות, אפילו ישבנו עם יושב ראש מועצת מטה בנימין והראינו לו את חמש החלופות, ישבנו עם בני, הראינו לו גם כן כמה חלופות, שלוש, ארבע, אני לא זוכר, וגם בגוש עציון.
<יהושע בירוטקר: כלומר אנחנו בוחנים את החלופות האלה - - -
מרדכי יוגב: גם לאריאל דיברתם.
<יהושע בירוטקר: זה לא אצלי, אבל בכל מקרה, למטה בנימין, לגוש עציון ולמעלה אדומים, אלה - - -
<יעקב בליטשטיין: זה פחות אצלנו.
<יעקב בליטשטיין: זה בחברת נתיבי ישראל.
מרדכי יוגב: אבל אתם צריכים לתת לו את האינפוט הזה כדי שהוא יכליל אותו בעבודה הכללית.
<יעקב בליטשטיין: אז הוא יקבל את האינפוט.
<יהושע בירוטקר: הדברים האלה נבחנים, כמובן אנחנו נראה את זה אחר כך בתכניות.
<יהושע בירוטקר: אני לא יודע להגיד כרגע מה תהיה ההמלצה או ההחלטה.
<בני כשריאל: באיזה מצב נמצאת הרכבת הקלה?
<בני כשריאל: את הרכבל נשאיר לאחרי זה, אבל הרכבת?
<יהושע בירוטקר: קודם כל בדקנו פיזיבילית, אם זה אפשרי בכלל, בחנו את השיפועים וכו' וראינו שזה אפשרי והכול בסדר.
<יהושע בירוטקר: עכשיו זה נמצא בצד של הביקושים.
<יהושע בירוטקר: מה זה אומר?
<יהושע בירוטקר: זה אומר שאם אנחנו שמים רכבת קלה אנחנו מורידים קווי אוטובוס, כי אחרת לא תהיה הצדקה לרכבת קלה.
<בני כשריאל: זה מה שרוצים.
<יהושע בירוטקר: אבל אז מה קורה?
<יהושע בירוטקר: אנחנו פוגעים באנשים גם, כי עכשיו אני מאלץ את תושבי מעלה אדומים לעלות על אוטובוס, להגיע לרכבת, להמשיך ברכבת לירושלים, לרדת בירושלים, לעלות על עוד רכבת או על אוטובוס ואחר כך אולי עוד אחד.
<יהושע בירוטקר: אני צריך לבדוק מה הקנס שהטלנו כתוצאה מזה על תושבי מעלה אדומים.
<יהושע בירוטקר: אנחנו בעד הסעת המונים, אבל צריך לראות מה המשמעויות.
מרדכי יוגב: דווקא במקרה של מעלה אדומים, באזור הדיפו אתה מקבל - - -
<בני כשריאל: אבל ברגע שאתה תכניס את הרכבת הקלה למעלה אדומים אתה לא תצטרך להסיע אותנו באוטובוסים, אנחנו מגיעים, כמו למשל לגבעת התחמושת ומשם אנחנו עוברים הלאה.
<יהושע בירוטקר: אתה צודק, אבל כשאני מכניס את תוואי הרכבת הקלה לתוך מעלה אדומים אני שם אותו על התוואי הראשי, לא כולם גרים בצמוד לתוואי הראשי.
<בני כשריאל: אז יהיה בתוואי הראשי.
<יהושע בירוטקר: אז זה 400, 500, 600 מטר הליכה זה בסדר, מעבר לזה - - -
מרדכי יוגב: כמו בכל מקום, לפי אותם כללים ואתה מקבל פה את ההסכמה.
מרדכי יוגב: עוד משהו שלכם בתכנית האב, יהושע?
<יהושע בירוטקר: לא.
מרדכי יוגב: אז אנחנו נבחן את ההתקדמות בתדירויות שנעשה.
מרדכי יוגב: אני שואל, בשביל לשמוע פה עוד גופים, זאב, אם תרצה להוסיף או נת"י, אם תוסיפו.
מרדכי יוגב: אחת, תכנית החומש שהוגדרה ליו"ש, דיברתם על הרחבת 446, דיברתם על כל הדברים האחרים, יש עוד דברים בתוך תכנית החומש?
מרדכי יוגב: זו שאלה ראשונה.
מרדכי יוגב: אחר כך היה סל פניות שמאלה, והוא לא פורט.
מרדכי יוגב: סל פניות שמאלה, של כיכרות, של צמתים.
מרדכי יוגב: תאורת צמתים וכבישים, אמרתם שהתכנית לא מתוקצבת.
מרדכי יוגב: אז אם מישהו יוכל לגעת בה.
מרדכי יוגב: היו צמתים וכבישים בהסדרה והייתה רשימה ארוכה של כבישים וצמתים בהסדרה.
מרדכי יוגב: תעברו את זה ואנחנו ניתן פה לעוד גורמים אזרחיים לשאול את השאלה, או אם עופר ירצה עוד להשלים.
<יעקב בליטשטיין: אז יש מוקדי סיכון שהם מתוקצבים לביצוע, שזה 437, כפי שפירטתי מקודם, יש את כביש 60 מפרידן אדם, יש את צומת אלון, גבעת אסף, את צומת עתניאל, צומת חלחול, צומת יקיר הגדולה.
<יעקב בליטשטיין: כביש 60, קילומטר 101, 102, שילה.
מרדכי יוגב: שילה, כיכר?
<יהושע בירוטקר: כן, יש לנו כמה סלים שמדברים על אותו אזור, עושים שם גם מפרדה, שיהיה אפשר לעקוף וגם - - -
<יעקב בליטשטיין: בקיצור יש פה עוד שלושה פרויקטים על האזור הזה, קילומטר 119 עד 124, זה דרך הכניסה לשילה ומעלה לבונה, וקילומטר 125 עד 128, זה דרך הכניסה לעלי.
מרדכי יוגב: כולל כיכר בכניסה לעלי?
מרדכי יוגב: מה יהיה הפתרון בעלי?
מרדכי יוגב: בעלי קשה מאוד לצאת שמאלה.
<איתן טי: זה הסדרה של הצומת, יבחנו מה הפתרון התחבורתי המדויק.
מרדכי יוגב: אבל יכול להיות שתגיעו לזה?
מרדכי יוגב: אתם מחויבים להסדרת הצומת?
<יעקב בליטשטיין: בנוסף לזה יש מוקדי סיכון שהם מתוקצבים לתכנון, שזה צומת בית הערבה, צומת בית אריה, שילה עלי, חלמיש נווה יאיר, רחלים תפוח וצומת המשטרה הבריטית.
<יעקב בליטשטיין: סל פניות שמאלה, המתועדפים שהולכים לביצוע - - -
מרדכי יוגב: תשאירו לוועדה את זה אחר כך, בסדר?
<יעקב בליטשטיין: יש לך את הכול, אז אני לא אפרט.
מרדכי יוגב: מאה אחוז, אז רק תעבירו לנו ואנחנו נוכל לחסוך את הפירוט ואנחנו נראה את זה במעקב של הדברים.
מרדכי יוגב: אתה תעביר לנו, איתן?
<איתן טי: כן, יש לכם את זה בפיזי, אני יכול להעביר - - -
מרדכי יוגב: זה בתוך זה?
מרדכי יוגב: סליחה שלא הספקתי לראות.
מרדכי יוגב: אוקיי, אני רואה את הכול, כולל פרויקט פניות שמאלה, שמתוקצבות פה.
מרדכי יוגב: לכם זה ידוע, אבי?
מרדכי יוגב: יש לכם את זה?
<אבי רואה: אנחנו נשמח ל - - -
מרדכי יוגב: אין פה דבר מסווג, אנחנו נוכל לצלם את זה אחרי זה ולהעביר את זה.
מרדכי יוגב: אם תעבירו את זה במייל לוועדה יהיה קל לנו.
מרדכי יוגב: תעבירו, בבקשה, במייל, אליך, אסף, ואנחנו נוכל גם להעביר אליכם.
מרדכי יוגב: יש פה בהחלט חדשות טובות ואז יודעים במה להגיד תודה.
מרדכי יוגב: פניות שמאלה מתוקצבות לביצוע, כניסה לשילה, כניסה ליפית, לרימונים, לארגמן, לעינב, פרוכין, אדורה, אובנת, עלי זהב מזרח, כניסה לתלם, לאבני חפץ שתי הכניסות, הגדולה והקטנה, נכון?
מרדכי יוגב: שומרון, יש פה נציגים?
מרדכי יוגב: מי נציג שומרון?
מרדכי יוגב: אנחנו נצלם ונעביר את זה.
מרדכי יוגב: אם זה יעבור אלינו במייל נוכל גם להעביר ואנשים יידעו - - -
<קריאה: תחילת העבודה של פניות שמאלה, זה כבר - - -
<יעקב בליטשטיין: כן.
<איתן טי: מסדרים צומת ו - - -
מרדכי יוגב: כולל הכניסה למרדה על כביש - - - אז אנחנו נעביר את זה לכולם אחרי זה ולא נחזור על זה פה.
מרדכי יוגב: אם יש למישהו שאלה קונקרטית, הוא יוכל לשאול לקבל כן או לא.
<יעקב בליטשטיין: אני רק רוצה לסיים.
<יעקב בליטשטיין: לבני אני אומר.
<יעקב בליטשטיין: אני חושב שהפרויקט שאנחנו מציעים על כביש 1, שזה גם מחלוף הגבעה הצרפתית, גם מחלוף רמת שלמה, כלומר ביטול הרמזור על כביש 1, ולמעשה בניית שני חניונים גדולים 'חנה וסע', אחד בנחל צופים ואחד החניון למטה בכניסה לרמות - - -
<בני כשריאל: נחל צופים, אתה מתכוון לכביש הגבעה הצרפתית?
<יעקב בליטשטיין: בונים שם חניון מאוד גדול, 'חנה וסע', ועל ידי זה אפשר יהיה פשוט לחנות ולהתחבר למערכת הרק"לים של ירושלים, כשאני עוד פעם אומר, אנחנו במקביל מקימים את הרק"לים - - -
<בני כשריאל: מתי אתם מסיימים את ה'חנה וסע'?
<איתן טי: החניון עצמו, התכנון שלו גמור, אנחנו כרגע מחכים רק לתקצוב ויציאה לביצוע.
<קריאה: התקצוב סוכם בדיון התקציבי האחרון.
<קריאה: יש לנו השלמה שאנחנו צריכים לעשות שהחניון יהיה - - -
מרדכי יוגב: פרויקט שער בנימין, דרך אגב?
<יעקב בליטשטיין: תקצוב הביצוע של החניון הזה מותנה בזה שאנחנו בסופו של דבר נוכל לוודא שהחונים בחניון משתמשים בתחבורה הציבורית, שזה לא יהיה חניון שכל אחד בא וחונה.
<יעקב בליטשטיין: אז ברגע שאנחנו נשלים - - -
<בני כשריאל: זה יתחבר גם למחלף?
<יעקב בליטשטיין: כשאנחנו נשלים את הדבר הזה וזה גם תוקצב לביצוע, אני מעריך את זה ברמת חודשים.
מרדכי יוגב: טוב, אני רוצה לאפשר פה לאנשים שהגיעו גם לשאול את השאלות שלהם ולהתקדם עם הצרכים שלהם, קובי.
מרדכי יוגב: אנחנו נזהה פה את הנציגים, שחוץ מבני, נמצא פה ראש מועצת בנימין ועוזר של ראש מועצת דרום הר חברון, ו-?
<שלו קיים: שלו, גוש עציון.
מרדכי יוגב: כל מי שרוצה לדבר שיגיד לאסף, כל מי שרוצה לשאול שאלות.
מרדכי יוגב: אנחנו נתחיל בבנימין וכולל אפשרות של כבישי מערב בנימין.
מרדכי יוגב: אז, אבי, אם אתה רוצה עוד להוסיף משהו או לשאול.
<אבי רואה: אני הגעתי באיחור, אני מתנצל.
<אבי רואה: לא שמעתי מה דובר על שיקוע קלנדיה, אני מבין שיש פה חלופת מכתבים בין - - -
<יעקב בליטשטיין: לא, סוכם, יבוצע על ידי חברת מוריה.
מרדכי יוגב: אבל מה שנקרא 45, עדיין לא, הדגשתי שהוא מהחשובים.
<יעקב בליטשטיין: 45 הוא הקטע שבין השיקוע לבין שער בנימין, הוא בשלב של תב"ע.
מרדכי יוגב: אני אומר לך, אבי, צריך להכניס אותו בסדר העדיפויות.
<קריאה: בסדר עדיפות, אנחנו כרגע בבחינה של היתכנות להפקעה ובין היועמ"ש, לשכת התכנון, כל מיני השלמות נתונים.
<קריאה: נקבל חוות דעת שבכלל יש היתכנות להפקעה ואז נצא לדרך.
מרדכי יוגב: הוא לשתי האוכלוסיות, בכל מקרה.
מרדכי יוגב: אז בואו נשלים את בנימין בעוד כביש לסדר היום.
מרדכי יוגב: קובי, וגם לך זה חשוב, יהושע, אומר נוגע בדבר, גר שם, אבל ראיתם שהוא חמש שנים לא נידון פה כמעט, אז זה לבושתי, אני צריך את אישור המועצה.
<עדי מינץ: אבי מכיר את זה מצוין, ישבנו ביחד על זה ואנחנו כרגע - - - מדובר למעשה באזור שמונה כרגע מעל 10,000 תושבים עם פוטנציאל של להגיע ל-100,000 תושבים שמאז אוסלו הוא למעשה כלוא.
<עדי מינץ: ברגע שהתחילו לדבר על אוסלו ב' עשו כבישים עוקפים, ניתנו כל מיני פתרונות.
<עדי מינץ: אני מדלג, כדי לקצר.
<עדי מינץ: במקור נסענו מאזור דולב טלמונים לירושלים, שימו לב, 11.5 קילומטר לגבעת זאב.
<עדי מינץ: זה היה הכביש המקורי, היו נוסעים 20 דקות לעבודה בירושלים.
<עדי מינץ: כשנחת עלינו אוסלו, אז בהתחלה עשו את עוקף ביתוניה והתכוונו לצרף לעוקף ביתוניה את הכביש שנקרא כביש 949, כבר הפקיעו אותו ולמעשה כבר את הקטע הראשון, שאתם רואים פה, את הקטע מפה עד כאן, כבר פרצו, כביש פרוץ, בשטח הכביש הזה נמצא, אבל הכוונה הייתה שאנחנו ניסע ממש מתחת לביתוניה.
<עדי מינץ: די מהר התברר גם לפיקוד מרכז שהפתרון הזה לעשרות אלפי תושבים של מערב בנימין זה לא פתרון מתאים ואז התחילו לדבר על פתרון אחר שנקרא 935.
<עדי מינץ: תכננו את הכביש הזה, כביש 935, והכביש הזה למעשה לוקח מהפריצה הזאת, שכבר בוצעה, כמו שאמרתי, מכאן, ומגיע לנקודה הזאת.
<עדי מינץ: הנקודה הזאת היא הנקודה שהיום יש בה מחסום צבאי בין בית עור אל פוקה, לבין בית עור אל תחתא.
<עדי מינץ: הכביש הזה תוכנן.
<עדי מינץ: גם המועצה של אז וגם אנחנו קיבלנו מכתבים שהכביש הזה עומד להיות מבוצע עד שהתחילו לדבר על כבישי מרקם חיים ואז הגיעה האינתיפאדה של שנת 2000.
<עדי מינץ: ברגע שהתחילה האינתיפאדה הציר שלנו פשוט נחסם, ה-11 קילומטר שעליהם דיברנו מקודם, זרקו אותנו מסביב מסביב, במקום זה 37 קילומטר.
<עדי מינץ: כלומר התחלנו לנסוע לכיוון מערב, לכיוון ניל"י, משם דרומה לכיוון צומת שילת, משם על כביש 443.
<עדי מינץ: התוצאה היא ש-20 דקות הפכו להיות שעה וחצי.
<עדי מינץ: עם כל הפקקים, זה הפך להיות, למעשה האזור שלנו הוא האזור היחיד שלא קיבל פתרון בעקבות הפרעות של אוסלו, הארכה של 26 קילומטר וכו'.
<עדי מינץ: מה שנעשה אז באותה תקופה, התחילו לתת פתרונות של כבישי מרקם חיים עבור הפלסטינים ואז יצרו פתרון, בגלל שעשו את כביש 443, היה אז בג"צ על 443, החליטה המערכת הצבאית לתת פתרון של כבישים שיילכו מדרום ל-443 לצפון 443, לכיוון רמאללה.
<עדי מינץ: אנחנו דרשנו שכביש מרקם החיים הזה יהיה כביש 935, שכבר למעשה תוכנן על ידי המערכת הצבאית ועל ידי משרד התחבורה ועל ידי משרד השיכון, באותה עת משה מרחביה, אבל הייתה החלטה של המערכת הצבאית לדלג עלינו ולעשות את כביש מרקם חיים, מאותה נקודה שעליה דיברתי לכיוון עוטף ביתוניה, הכביש שנסלל עבורנו.
<עדי מינץ: אנחנו הגשנו בג"צ באותה עת, גם עופר היה שותף לאותו בג"צ.
<עדי מינץ: לצערי הרב הדרישה שלנו, למרות שההרכב הראשון תמך בנו, ההרכב השני בסופו של דבר דחה את הבג"צ וכך אנחנו מצאנו את עצמנו תקועים במצב שבו אנחנו צריכים להמשיך.
<עדי מינץ: במהלך הדיונים של בג"צ הבג"צ דרש מאיתנו להגיש חלופות.
<עדי מינץ: הגשנו חלופה והחלופה למעשה הכי סבירה כרגע היא, שימו לב, סך הכול סלילה של כביש של 5.3 קילומטר שפותרת את הבעיה שלנו.
<עדי מינץ: או חלופה יותר מהירה, שזה לעשות מנהרה וגשר באורך של 3 קילומטרים בלבד מהנקודה הזאת כדי להוציא את התושבים של מערב בנימין, גם לכיוון ירושלים וגם לכיוון תל אביב.
<עדי מינץ: אני מזכיר שוב פעם, למרות שיש היום 10,000 תושבים בלבד באזור מערב בנימין הפוטנציאל של האזור הזה הוא כ-100,000.
<עדי מינץ: כלומר יש שם פוטנציאל קרקעי, יש שם אפשרות להקים קריה חרדית בנחליאל, בקרית דולב טלמונים, עם אפשרות להתפתחות מאוד משמעותית.
<עדי מינץ: הכול נעצר בגלל בעיית תחבורה.
<עדי מינץ: מה שאנחנו למעשה אומרים, קודם כל הייתה פה התחייבות ממשלתית, הממשלה התחייבה לתת עוד בתקופה של ברק, היה ניסיון לפתור את העניין באמצעות כביש 935 ומה שאנחנו מבקשים כרגע זה לתת פתרון מרקם חיים, קודם כל לאפשר לנו להתחיל לנסוע לכיוון 443, ובי"ת, לתכנן כביש או מנהרה מצומת דולב טלמונים לכיוון 443 ולא להשאיר את זה לימות המשיח.
<עדי מינץ: להוביל את העסק הזה.
<עדי מינץ: אתם צריכים גם להבין שהסיטואציה כרגע בכבישים של 446 הפכה להיות ממש בלתי אפשרית.
<עדי מינץ: אי אפשר לצאת בבוקר.
<עדי מינץ: כדי להגיע בבוקר צריך לצאת הרבה יותר מוקדם, זה הפך להיות ממש סיוט בלתי אפשרי, חייבים לתת פתרון ולא ייתכן שאת האזור הזה ישאירו לימות המשיח.
<עדי מינץ: סיימתי.
מרדכי יוגב: אבי, אתה רוצה להוסיף משהו לזה?
מרדכי יוגב: אני אוסיף בעניין הזה רק לסגירה, איתן, אתה פה כמייצג, וגם יהושע, כמייצג, זאב יודע ומתפ"ש חשוב וקש"ץ ואוצר.
מרדכי יוגב: במידה מסוימת אני אומר, גילוי נאות, כיושב ראש הוועדה אולי הייתי הסנדלר שהולך יחף וכל הזמן ראיתי את הראייה הכוללת, כפי שהוצגה על ידיכם ועל ידי מועצת יש"ע ועל ידי אחרים, אין לי ספק שאדם חיזמה הוא סיוט וזה סיוטון, אבל באמת, כשנסיעה מדולב הופכת מ-20 דקות לשילת או שעה ו-10 דקות לירושלים הופכת לשעתיים או ל-52 דקות בבוקר יציאה רק לשילת, אז זה באמת הופך את זה לדבר נצרך מאוד וקריטי לכלל האנשים.
מרדכי יוגב: אנשים מתפטרים מעבודתם, בדומה למה שהיה במזרח בנימין, שמורים ומורות מעלי נאלצו להתפטר כי הם לא יכלו להגיע ב-8:00 לבית הספר, אז כך קורה כרגע לאנשים שעובדים במתווה, שלא לדבר על תל אביב שזה כניסה אחרי זה לפקקי תל אביב או כניסה לפקקי ירושלים.
מרדכי יוגב: זה צריך לעלות לסדר היום בתוך תכנית האב, זה צריך לעלות לסדר היום בתוך תכניות לטווח בינוני, לא לטווח ארוך.
מרדכי יוגב: במשמעות של מחשבה רעיונית, אני אומר לעופר, רעיונית, שתיים או שלוש מחשבות רעיוניות ואחרי זה מה מהן כלכלית ואפשרי ליישום.
מרדכי יוגב: ממחשבה רעיונית מה המשימה ברת הביצוע, שממש לא בהכרח, כי מדברים היום על מנהור, שהמנהור הוא לא הפתרון פה.
מרדכי יוגב: ברור שזה דורש גם מחלפון קטן כדי לעלות לכיוון ירושלים, זאת אומרת משהו תת קרקעי מתחת לכביש, אבל צריך לשים אותו על סדר היום ולהכניס אותו בתוך הדברים שנעקוב אחריהם איפה הם מתקדמים.
מרדכי יוגב: אני חושב שהשלב הראשון הוא להסתכל על שלוש חלופות רעיוניות ולראות מה מהן הכי כלכלית, הכי זולה, אולי משרת מערכות במקביל, מצריך מחסום או לא מצריך מחסום, וכל העלויות הנוספות הנדרשות כדי לצאת עם שתיים-שלוש חלופות ולראות מה מהן - - - נראה לי שפה יש בן אדם שהשקיע את שנותיו ואת חייו בדבר, שראוי להכניס אותו לתוך החשיבה.
מרדכי יוגב: ברור שזו המועצה - - -
<עדי מינץ: תיקון של אבי מלפני כמה ימים, שאנחנו הולכים לשמעון פרנק, לתת מה הפתרון התכנוני המיטבי.
מרדכי יוגב: תן למשרד.
מרדכי יוגב: אני מציע שהמשרד ייקח את זה על עצמו.
מרדכי יוגב: נמצא פה איתן כרגע, אני מציע שהמשרד ייקח את זה על עצמו, המשרד יחליט מי המתכנן או למי הוא נותן לבחון את העניין.
מרדכי יוגב: אני לא נגד, אני בעד.
<איתן טי: תהליך ההתקשרות המהיר יותר יהיה דרך המועצה.
<איתן טי: אם המועצה יודעת להציע תכנון בשל ואז המשרד יוכל לאמץ את זה ויוכל לעבוד יותר - - -
מרדכי יוגב: אז אם זה ככה, אבל שמים אותו על סדר היום ואנחנו נתחיל להסתכל על הדברים.
מרדכי יוגב: עוד נציגים ואחרי זה ניתן גם לרשויות.
מרדכי יוגב: יוחאי, דרום.
<יוחאי: אני רק אביע את אכזבתי הקבועה, דיון אחרי דיון שמעבר מיתר שוב פעם לא עולה לסדר היום, נשאר ונדחק מאחורה.
<איתן טי: צריך להגיד שבהסדרת המעברים מעבר מיתר הוא אחד מהראשונים.
<יוחאי: זה לא עוזר לנו.
<יוחאי: אנחנו שומעים את זה ולא מצליחים לקיים אפילו דיון - - -
מרדכי יוגב: אז אני אומר לך, יוחאי, אני כן מתכוון, גם אני נסוגותי מלשים לפה את המעברים כי יש כרגע חילופי ראשי ר"מים, קמיל בעצם עוזב, אני ביקשתי שיותיר את מיתר על סדר היום.
מרדכי יוגב: קמיל הולך להיות מתפ"ש בתוך חודש, עוד לפני פסח, אם אני לא טועה - - - זה נדחה קצת?
<קריאה: הוא מקבל דרגה לפני ההחלפה ביום העצמאות.
מרדכי יוגב: אוקיי, אז זה סביב פסח, ומחליף אותו כראש ר"מים, אתם יודעים כבר?
<עופר הינדי: עוד לא מונה.
מרדכי יוגב: אז כל מי שרוצה להשפיע על מי יהיה ראש ר"מים הבא מוזמן להשפיע, זו החלטת שר הביטחון, ולהגיש מועמדות.
מרדכי יוגב: בהחלט תפקיד חשוב, סמנכ"ל בכיר במשרד הביטחון וראש רשות המעברים.
<יוחאי: אני חושב שר"מים לא הפסיקו לעבוד וגם אנחנו לא מפסיקים לעבוד.
מרדכי יוגב: לא מפסיקים ואנחנו בהחלט נשים את מעבר מיתר על ראש שמחתנו, אנחנו לא נצליח לגעת פה, ואתה צודק מאוד.
מרדכי יוגב: אצלכם, איתן, הוא בהחלט הוגדר כמעבר בעייתי מאוד לשתי האוכלוסיות ומצריך, כשם שעשו לקלנדיה, שקלנדיה הוכנסה בכל התכנית של מזרח קרוב - - -
<קריאה: ברשותך, שאלה יותר כללית לכל נושא המעברים, לרבות מיתר.
<קריאה: כשאתה אומר שעושים עבודה, הנושא הזה מתוקצב בתכנון, במה הוא מתוקצב?
<איתן טי: האחריות המרכזית היא של בעצם מנהלת ר"מים, הם קיבלו מינוי ממשרד הביטחון, הם ביקשו מאיתנו סיוע לגבי האפיון מה רמת השירות הנדרשת ולתת פתרון.
<איתן טי: למשל היום אין הסדרה של כל החניה שם - - -
<עופר הינדי: אני אגע בזה.
מרדכי יוגב: אוקיי, תיכף תשיב על הדברים הנוספים.
מרדכי יוגב: אנחנו נאלצים לקצר, אבל זה לא ירד מסדר יומנו, ממש לא.
<יוחאי: משפט אחרון, התאורות, דנתם בזה ארוכות, אז אני לא ארחיב, אבל אנחנו נמצאים בדיון שהולך ומתמשך בנושא התאורות, תכנונים יש, תקציבים וכוונות יש לכולם, פיקוד מרכז בדיון קודם נתן את סדר העדיפויות שלו.
<יוחאי: זה כסף יחסית קטן ביחס לעשייה המדהימה שהוצגה פה, ומדובר בחיי אדם, אתם מכירים את המקטעים, צריך לשים את זה בראש סדר העדיפויות, לטעמי.
<שרון אלפסי: בית אריה.
<שרון אלפסי: קצת התאכזבתי לשמוע מסגן השר שהפרויקט די תקוע בגלל החלטות שוליות.
<שרון אלפסי: ראש הממשלה התחייב שהוא מסיים את הכביש הזה ואפילו תקצב אותו ב-76 מיליון שקל ואני הבנתי שבגלל כל מיני בעיות תכנוניות משרד הביטחון דורש 87 מיליון שקל.
מרדכי יוגב: תיכף ישיב על זה גם עופר, כי הוא מומחה בעניין.
<שרון אלפסי: זה תקוע בגלל 11 מיליון שקל.
<שרון אלפסי: נראה לי ש-76 מיליון, אפשר לעשות את הדברים במקביל ולפתור את הבעיות תוך כדי תנועה.
מרדכי יוגב: תיכף נשמע.
מרדכי יוגב: נת"י, אתם רוצים להוסיף משהו?
מרדכי יוגב: זאב?
מרדכי יוגב: עוד מישהו פה?
מרדכי יוגב: מוריה?
מרדכי יוגב: אחרים?
מרדכי יוגב: אוקיי, אז עופר, לך יש מה להוסיף על הכול.
<עופר הינדי: אוקיי, אז אני אקצר, כדי להיכנס ללוחות הזמנים, בארבעה משפטים.
<עופר הינדי: אחת, פיקוד המרכז גיבש תכנית שנקראת 'קשת יהונתן', זו תכנית כוללת לכלל מרכיבי הביטחון ביהודה ושומרון.
<עופר הינדי: יש לה סעיפים מרכזיים שנקראים כבישים וזו משימה למעשה שהיא חייבת להישאר באחריות משרד התחבורה כגוף שיודע לעשות עבודה אינטגרטיבית, איתנו, בצורה מסודרת, אבל יש בה פרק על כבישים, בעיקר על נושא כבישים עוקפים.
<עופר הינדי: יש בה פרק שנקרא מעברים, שבו ניסינו להסתכל על המעברים ביהודה ושומרון בראייה ארוכת טווח של כל התשתיות הנדרשות להסדרת התנועה במעברים, הן מהצד הכחול, הן מהצד האדום, הן בחניונים.
<עופר הינדי: הבעיה הזאת שמדבר פה הנציג של מועצה אזורית דרום הר חברון היא בעיקר בצוואר הבקבוק שנוצר בגלל החניונים.
<עופר הינדי: הבעיה הזאת גם נכונה באזור מעבר תרקומיא גם בנושא מעבר אייל ובעיקר בכל המעברים וצריכים להסתכל על המעברים האלה בראייה כללית.
<עופר הינדי: יש בה אומדנים, יש בה תקציבים, אין בה תכנון מפורט, אבל בהינתן אישור של דרג מדיני לתקצוב אי אילו מהסעיפים בתכנית 'קשת יהונתן' ניתן להתקדם קדימה במהירות.
<עופר הינדי: כל עוד היא לא מתוקצבת לא ניתן להתקדם מטר.
מרדכי יוגב: תרשה לי רגע אחד, כי אני אשכח את זה בסיום.
מרדכי יוגב: אנחנו פה, בראשות יושב ראש הוועדה, אבי דיכטר, ככה קבענו בינינו, ככה הוא גם ביקש, נקיים ישיבה עם שר הביטחון, לא פחות, ואלוף כמובן, להצגת תכנית 'קשת יהונתן'.
מרדכי יוגב: אני לא יודע את ההרכב ואת הסיפור ואני מקווה שהיא תהיה עוד במושב הזה.
<קריאה: אבל שמעת את מה שנאמר פה, דהיינו יש תכנית, אבל אין תקצוב.
מרדכי יוגב: אני יודע, אין תקציב.
מרדכי יוגב: אנחנו מודעים לזה.
<עופר הינדי: אני חושב שזה המצפן שצריך להורות, לקבוע מה המדרגות בראייה - - -
מרדכי יוגב: אני רק שואל, הרשויות שמעו את זה מהאלוף?
<עופר הינדי: כן.
<עופר הינדי: זה המצפן ועל פיו צריך לפעול.
<עופר הינדי: עכשיו ביחס לכמה דברים ספציפיים שעלו פה.
<עופר הינדי: אחת, בנושא כביש הטבעת הסגור, כביש 45, כפי ששמעתם פה, יש סוגיה שטרם נפתרה, של אזרוח המעבר.
<עופר הינדי: אם הוועדה הזאת, שעושה פה את הדיונים, בראשותך, חבר הכנסת מוטי יוגב, לא פותרת את הבעיה, נכשלנו כולנו.
<עופר הינדי: זאת אומרת אם בסופו של יום אנחנו נגמור את הכביש והמעבר לא יתחיל לפעול והמל"ל מתעסק ולשכת ראש הממשלה מתעסקת ואתה מתעסק וועדת חוץ וביטחון מתעסקת בקו התחתון, לא ניתן תשובה ופתרון, אני ממליץ לתקצב במיידית את האזרוח, אני אומר במיידי, כי גם הליך של אזרוח לוקח זמן וגיוס כוח אדם ועובדים.
<עופר הינדי: אני מציע, אני בניסיון שלי, זה יהיה תהליך קצר יותר מאשר להטיל על המשטרה להפעיל את זה.
<עופר הינדי: זאת המלצתי לכם, לצאת לדרך עם העניין הזה.
<עופר הינדי: אני כבר לא מדבר על האזרוח של כל מעברי העוטף, אני מדבר על שלב ראשון, על המעבר הזה, וטוב שעה אחת קודם, אחרת המערכת פה תהיה עדיין תקועה.
<עופר הינדי: אני לא רק מדבר על הצרכים הביטחוניים, אני מדבר על צרכים תחבורתיים תנועתיים.
<עופר הינדי: זה לגבי כביש הטבעת.
<עופר הינדי: לגבי מה ששוחח פה ראש עיריית מעלה אדומים, א-זעים עזריה.
<עופר הינדי: אז אל"ף, אנחנו רואים בכביש הזה תנועתית תחבורתית כביש חשוב ביותר לתנועת הפלסטינים, לצמצום התנועות במרחב 437, עם כל מוקדי הסיכון שבו, ויש בו גם תמורה ביטחונית, לכן הכביש הזה מתועדף לביצוע.
<עופר הינדי: אנחנו המלצנו לקדם את התכנון ועל פי אישורי דרג מדיני לקדם את הביצוע שלו.
מרדכי יוגב: כשהמלצתם לתכנון זה עובר לתכנון?
<עופר הינדי: אנחנו נתנו אומדן, כדי לתכנן אותו תכנון מפורט נדרשים 10 מיליון שקל לתכנון המפורט של הכביש וכדאי מאוד שהתכנון המפורט ייארך בערך 6 חודשים - - -
מרדכי יוגב: באחריות מי לתכנן, מי לקח את זה?
מרדכי יוגב: התחבורה?
<עופר הינדי: באופן עקרוני הכביש הזה, מאחר שהוא צו תפיסה ביטחוני, אנחנו הגוף שמתכנן אותו בהינתן תקציב לעניין הזה.
מרדכי יוגב: אבי, אצלכם?
<אבי אלימלך: לא.
מרדכי יוגב: מה, פיקוד מרכז?
<עופר הינדי: לטובת העניין, משרד הביטחון.
<עופר הינדי: אני פה גם בכובע של משרד הביטחון.
<עופר הינדי: הכביש השני שאמרנו על העניין הזה זה חליף 80, לא 80.
<עופר הינדי: דיברתם פה, בואו נעשה סדר, כביש 80 זה כביש שלוקח אותנו עד מצדת יהודה, הכביש לא על הפרק פה.
מרדכי יוגב: כביש 80 מבקעת בית שאן עד בקעת ערד.
<עופר הינדי: אני לא עסקתי בזה, הוא לא בעניין.
<עופר הינדי: כשאני מדבר על 80, זה חליף 80, זה אפרופו קידר, השומרוני הטוב, פחות או יותר.
<עופר הינדי: ממזרח למישור אדומים.
<עופר הינדי: זה הכביש שאנחנו מדברים, הוא יהיה באורך של 17 קילומטר, פחות או יותר.
<עופר הינדי: זה לנושא הכבישים.
מרדכי יוגב: יהושע, אתה מכיר את הדברים שהוא מדבר עליהם?
<יהושע בירוטקר: כן.
מרדכי יוגב: אולי כדאי לא לקרוא לו חליף 80.
<קריאה: בני דיבר עליו גם, בני גם דיבר על הכביש הזה.
מרדכי יוגב: אני יודע, כדאי לקרוא 80 ל-80 וכדאי לקרוא לזה באיזה שם שתמצאו לו.
<עופר הינדי: אני קורא לו כבר 12 שנה חליף 80.
מרדכי יוגב: אבל זה לא טוב, כי אז זה אומר - - -
<עופר הינדי: כי אמרו לי ש-80 ירד מהפרק.
מרדכי יוגב: לא, 80 לא ירד מהפרק.
<עופר הינדי: תביא את הכסף לתכנון, נמצא לו גם שם בזמן הזה.
<עופר הינדי: הכביש הבא זה עוקף הלובן בית אריה.
<עופר הינדי: אנחנו אמרנו, מבחינתנו, אנחנו עוסקים בזה.
<עופר הינדי: אל"ף, תוך שלושה ימים אני צריך להגיש תגובה לעתירה למועצת בית אריה, אני מפה הולך לגבש את התגובה לעתירה הזאת.
<עופר הינדי: מי שעתר נגדנו, מבחינתי עתר נגד אלוף הפיקוד, זה ראש המועצה המקומית בית אריה עופרים וראש המועצה האזורית שומרון, יוסי דגן, על אי מימוש הכביש ואני נדרש לכתוב תגובה, תגובה הולמת, מה שנקרא, לכביש הזה.
<קריאה: מה אתה כותב?
<עופר הינדי: חכו תראו.
<עופר הינדי: חכו לתגובה שלי.
<קריאה: איפה זה עומד היום?
<עופר הינדי: אני כותב את התגובה.
<קריאה: לא התגובה, הכביש.
מרדכי יוגב: אני אתן לך דוגמה למשהו שעשיתי פעם, עוד לא עברו 30 שנה, אל תפלילו אף אחד, אני לא אגיד מי זה היה.
מרדכי יוגב: כשהייתי צריך לתת תגובה לקרני שומרון על החומה שהייתה צריכה לעבור, לא עוברת כרגע, לא לפגוע בהם, רק כסיפור, עופר מכיר את זה מצוין, הלכתי ונסעתי עם המח"ט שהיה צריך לטעון נגדי על התגובה שלי.
מרדכי יוגב: נסעתי איתו יום שלם על כל הגדר שם ודיברנו וביררנו ועשינו, כמובן שהוא לא שיתף איתי פעולה, אבל הוא אפשר לי להגיש את העתירה ולדבר בצורה שבסוף מה שנקרא לא ייצא לפועל.
מרדכי יוגב: אז אני מציע לכם שראשי המועצות שלכם ייפגשו עם עופר ולא - - - הבנתי את הרמז שלו, לא תנסו להכניס אצבע בעין לאלוף, אלא תיפגשו איתו ותראו במה אפשר להתקדם.
מרדכי יוגב: תהיו ב-win win, לא בריב-ריב.
מרדכי יוגב: זה מה שהוא בעצם אמר לך, אם דמיינתי נכון.
מרדכי יוגב: תקבעו פגישה מהירה, יש לכם יומיים.
<עופר הינדי: אתה אמרת לו, אני אמרתי, אבל - - - אפרופו, בהינתן התקציב לכביש עוקף הלובן ערוכים מיידית להשלמת התכנון המפורט ולביצוע.
<עופר הינדי: יש מרכיבים של פער תקציבי בכביש.
<עופר הינדי: יש דפ"א אחת, לא להשלים את הפער ולא לבצע.
<עופר הינדי: זאת אומרת שאם 76 מיליון שקל, יחתום ראש המועצה או מי שבא מטעמו על זה שהוא מכיר את התכולות ומה המשמעות של היעדר התכולות, נעשה אותו עם 76 מיליון שקל.
<עופר הינדי: או דפ"א ב' זה להשלים את הכסף שאחר כדי להשלים את כל ה - - -
מרדכי יוגב: עוד פעם, תנקוב בסכום שחסר.
<עופר הינדי: באופן עקרוני מה שחסר ל-76 זה שני דברים מרכזיים.
<עופר הינדי: אחד, השלמת מקטע 5, זה הכביש שמהצומת מדרום לעופרים, הצומת שמתחבר לכיוון עופרים ולכביש שמוביל היום בין עופרים לבית אריה.
<עופר הינדי: זה קטע 5.