GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבי דיכטר: האם יש קב"ט של מועצה אזורית מצפון או מדרום, או של בני שמעון או של מטה יהודה, כאן?
<נועם רז: נועם רז, קב"ט בני שמעון.
<נועם רז: באזור שלנו, זה משומריה עד לאזור מיתר וכרמים, בסך הכול יש ירידה דרסטית באירועים, בעיקר הסעות שב"חים, זה הפריע לנו.
<נועם רז: יש עדיין את מחצבת מידן, מול להב, ששם למרות קיומו של מאבטח יש מעבר של משאיות ואיתם מדי פעם גם שב"חים.
<נועם רז: זאת הנקודה היחידה באזור שלנו שצריך לטפל בה.
<נועם רז: כל השאר, שיימשך כך ובאמת צריך לזכור שהמכשול נועד לעכב ולאפשר התראה, אבל אם לא יהיה כוח תגובה שיגיב לאותה התראה אז נחזור לסיפור הגדר במצב הקודם.
<נועם רז: תודה.
אבי דיכטר: קב"ט מטה יהודה, בבקשה.
<יאיר אברהם: שלום.
<יאיר אברהם: אנחנו גובלים עם מועצה אזורית לכיש מצפון, ממחסום תרקומיא, מכשול ההפרדה בגזרתנו הוא מתרקומיא כיוון כללי לירושלים ומירושלים לכיוון לטרון.
<יאיר אברהם: בשטח המועצה יש פתחה של כ-12 קילומטר שמוכרת לכולם, אנחנו מבינים שהיא לא תיסגר בזמן הקרוב כאשר הפתחה הזאת היא בין מחסום הל"ה, מחסום ג'בארה למחסום בית"ר.
<יאיר אברהם: הפתחה הזאת מייצרת מעבר של אנשים, לא יודע להגיד אם הם שב"חים או לא, אבל אנשים מהצד האדום לכחול באופן שוטף.
ענת ברקו: למה הפתחה לא תיסגר?
<יאיר אברהם: אנחנו לא קיבלנו תשובות ברורות, אנחנו יודעים שזה - - -
ענת ברקו: הצהרת על זה שהיא לא תיסגר, יש סיבה מיוחדת?
ענת ברקו: מישהו אמר לך שהיא לא תיסגר?
<שמואל לטקו: יתייחסו לזה מהצבא עוד מעט.
<יאיר אברהם: אמרו לנו שיש סוגיות מדיניות.
<יאיר אברהם: אני לא מכיר את הפירוט, לא רוצה לדבר על דברים שאני לא בקי בהם.
<יאיר אברהם: בכל אופן, הפרצה הזאת מייצרת מעבר של כמות גדולה, כמות גדולה מאוד, של אנשים שעוברים ממזרח למערב ואחת הבעיות העיקריות שלנו היא שהם עוברים דרך יישובים.
<יאיר אברהם: דרך יישוב גדול שנקרא צור הדסה יש מעבר משמעותי מאוד של אנשים שחוצים את היישוב.
אבי דיכטר: מה זה משמעותי?
אבי דיכטר: מאות, אלפים, ביום?
<יאיר אברהם: מאות ביום, כאשר לא כולם מגיעים אלינו.
<יאיר אברהם: חלקם מגיעים לעבוד ביישובים ואנחנו מכירים את התופעה, חלקם ממשיכים הלאה, כי זאת בעצם הדלת האחורית של מדינת ישראל, ככה אנחנו רואים את הדברים.
<סיגל מורן: העברנו אליכם.
<יאיר אברהם: כן, הם עברו צפונה.
<יאיר אברהם: אנחנו מוטרדים מאוד מהמעבר הזה מכיוון שהמדינה היום, בשלב של מיגון היישוב, של מיגון צור הדסה, משקיעים שם המון כסף במיגון היישוב, אבל זה לא פותר את בעיה כי אנחנו מכירים את זה, זה כמו מים, זה יבוא מצפון ומדרום ובסוף הם יגיעו או ליישוב אחר או לכל מקום אחר במדינת ישראל.
<יאיר אברהם: זה המצב, אז יש מקומות שיש פרצות קטנות ויש מקומות שיש פתחות גדולות.
אבי דיכטר: קב"ט נוסף של מועצה אזורית נוסף יש כאן?
אבי דיכטר: דרום השרון, בבקשה.
<אהוד יונגרמן: שמי אהוד, אני סגן קב"ט המועצה האזורית דרום השרון.
<אהוד יונגרמן: מבחינת הפרצות, ביקרתם אצלנו בסיור, עדיין לא טופלו, נשאר אותו דבר, ממשיכה התנועה המסיבית של אותם שב"חים ויש גם עלייה.
<אהוד יונגרמן: ככל שהקטיפה החקלאית מגיעה, קטיף אבוקדו, אפרסמון, הפריצות לבתים עולות ועולות.
<אהוד יונגרמן: מה שנקרא בדרכם בחזרה הם אוספים לעצמם שלל.
<אהוד יונגרמן: זה בנושא של הפרצות האלה.
<אהוד יונגרמן: בנושא החומה שמול ניר אליהו, על כביש 6, מקבילה לכביש 6, אמנם בתקופת הקיץ, לאחר חדירות אינסופיות אז צה"ל באמת סגר את כל מעברי המים בקירות, אבל אנחנו יודעים שהחורף מתקרב ואותם נחלים שמובילים אלינו, לתוך תעלות הניקוז, ייפתחו שוב, כי אחרת תהיה הצפה גדולה, מה שיביא למצב שהסבכות שם לא תוקנו ויתבצעו מעברים נוספים.
<אהוד יונגרמן: בשבועיים האחרונים התחילה חדירה פנימה, יותר באזור הצפוני של המועצה, קרי יישובי מה שנקרא כוכב יאיר, צור יגאל, צור נתן, סלעית, התחילו מעברים דרך סולמות.
<אהוד יונגרמן: היו שתי חדירות, שאחר כך לא הצליחו לתפוס אותם כי הם נעלמו בתוך טייבה וישר הם התערבבו בתוך האוכלוסייה המקומית ואז אין סיכוי לגלות אותם.
<אהוד יונגרמן: עוד דבר, יש מה שנקרא כניסה יומיומית דרך השערים החקלאיים של אותם פלסטינאים עם אישור, יש לציין, עם אישור שנקרא אישור קו התפר, שזה אישור חקלאי לעבד את השדות שלהם שהגדר חצתה אותם.
<אהוד יונגרמן: מה שכן קורה, שיש שם תנועה מסיבית, הם משתמשים באישור, אנחנו מזהים אותם, אנחנו, אותם סיירים של המועצות, אנחנו מזהים אותם נעים מערבה ואין אף כוח והם מגיעים לכפר סבא ומגיעים לכל הערים, רואים אותם ברעננה אפילו, הם מגיעים בשביל לאסוף כל מיני פסולת, כמובן שהם אוספים עוד דברים בדרך, ואין שום כוח שבודק את זה ואין כוח שאוכף את הישארותם באמת בקו התפר.
<אהוד יונגרמן: האישור עצמו הוא אישור חקלאי בלבד וברגע שהוא עובר את הקו הזה, מי שזוכר את פרויקט המצדים, שבזמנו הוקם בשביל למנוע גניבות רכבים, שזה הקו המתאר את הקו הגבולי שלהם.
<אהוד יונגרמן: אין מי שאוכף את זה.
<אהוד יונגרמן: והנושא האחרון שאני רוצה להעלות אליכם, מזה זמן מה יש מה שנקרא - - - בנושא של כיתות הכוננות בקו התפר.
<אהוד יונגרמן: אני עצמי השתתפתי בדיון כזה שהיה בראשות של רמ"ט פיקוד מרכז ועכשיו אני יודע, קיבלתי הודעה מאחד הרבש"צים הצפוניים שהם מוזמנים לחטיבה שלהם כדי לדון בנושא של פירוק כיתות הכוננות.
<אהוד יונגרמן: אתם כולכם פה אנשים שמביני עניין, אתם מבינים שזה בעצם הכוח הראשון שיגיב בתוך היישוב לכל אירוע של חדירה ואנחנו עדים לזה ואנחנו יודעים שבאמת עם כל הכבוד, יש לי הרבה כבוד ללובשי המדים - - -
עמר בר-לב: זה משהו חדש?
<אהוד יונגרמן: ההסבר שקיבלתי זה הסבר כלכלי.
<קריאה: אני אגיד על זה אחרי זה שתי מילים.
<אהוד יונגרמן: ומה שאנחנו מרגישים ביישובים עצמם, שבעצם זה כוח המענה הראשוני, היעיל, בנושא של אירוע חדירה מפני שבכל מצב ייקח זמן להגיע.
<אהוד יונגרמן: בעבר, אנחנו יודעים כמה כיתות הכוננות, הלוא הן לא סתם הוקמו, הן נותנות את המענה הראשוני שהרבה פעמים גם פותר וסוגר אירוע.
<אהוד יונגרמן: תודה רבה לכם.
אבי דיכטר: רגע, אהוד, אני רוצה להבין אותך, לוודא שהבנו אותך נכון.
אבי דיכטר: מאז שהיינו במרץ 2017 אצלכם בגזרת דרום השרון, קיבלנו את הסקירה על הפרצות בגדר, חלק מזה ראינו במו עינינו, הציגו לנו את הרכבים שנגנבים ועוברים דרך הפרצות, מאז לא נסגרו הפרצות?
<אהוד יונגרמן: לא.
אבי דיכטר: אוקיי, תודה.
אבי דיכטר: קב"ט נוסף של מועצה אזורית שלא סקר עד עכשיו?
<אורי בן יהודה: אורי בן יהודה, רכז הביטחון של מרכז המועצות האזוריות.
<אורי בן יהודה: אלה שנמצאים בצד השני, בעיקר, רובם לפחות, מתוך כוונה להתפרנס מחפשים וימשיכו לחפש כל דרך על מנת לעשות את זה ולכן העובדה שיש היום חומה באזור אנחנו נמצאים והעובדה שהיום החומה, נכון לרגע זה, למיטב ידיעתנו, היום פרצה לא אומרת שום דבר על מה שיקרה מחר בבוקר.
<אורי בן יהודה: התמונות שירון הראה לכם פה קודם מוכיחות את זה שהם מנסים.
<אורי בן יהודה: אז הם ניסו על החומה עצמה והם ניסו על מעבירי המים יומיים אחרי שסגרו אותם והם ימשיכו לנסות.
<אורי בן יהודה: החוכמה שלנו, כולנו ביחד, היא להסתכל על העתיד, אבל לנסות לצפות פני עתיד ולא להסתכל על העבר וחלק גדול מזה קשור בסופו של דבר ליכולת של כל גורמי הביטחון, יחד עם אנשי המועצות, אלה שמסתובבים בשטח, לייצר מערכת שתפקח בצורה המיטבית על המכשול.
<אורי בן יהודה: לימדו אותי כמה מפקדים בשירותי הצבאי, אחד מהם זה חבר הכנסת בן ראובן שהיה מ"פ שלי, גילוי נאות, שהנחת העבודה בפרק א' בשיעור על קו ההגנה אומרת שקו ההגנה לעולם ייפרץ.
<אורי בן יהודה: אז צריך לשמור עליו, כי אם לא נשמור עליו הם יעברו ויש להם אינטרס לעבור.
<אורי בן יהודה: הנקודה השנייה שאני מבקש לגעת בה, הציג פה ירון קודם את מודל השת"פ המצוין בין כוחות הביטחון, שעובד במרחב הזה של חטמ"ר יהודה.
<אורי בן יהודה: אני רק מבקש לציין, ונדמה לי שהזכרתי את זה גם כשהיינו בדרום השרון, זה המודל הטוב שלצערי הרב ממש איננו מעיד על הכלל.
<אורי בן יהודה: ברוב הגזרות לאורך התפר אין כזה מודל שת"פ.
<אורי בן יהודה: לא מדברים אחד עם השני, לא מדברים עם המועצות, לא מדברים מג"ב ומשטרה ביחד ולא סתם אהוד אמר לך קודם שלא קרה כלום מאז הביקור הקודם שלכם.
<אורי בן יהודה: זה לא רק סגירת הפרצות, זה גם החיבור, זה גם יחסי העבודה.
<אורי בן יהודה: ואני אומר שוב, המודל שקורה פה ביהודה הוא מודל נהדר, אלא שהוא החריג.
<אורי בן יהודה: הזכיר יאיר את סוגיית הפתחות, מבחינתו זו הפתחה באזור מטה יהודה, אני רוצה להזכיר שיש לנו גם פתחה לא פחות בעייתית שהולכת מאיפה שמסתיימת החומה ומזרחה בואך אזור מדבר יהודה, מעבר פתוח לשני הכיוונים , הרבה שיתוף פעולה בין ערביי דרום הר חברון, הפלסטינים, לבין הבדואים שלנו מהנגב.
<אורי בן יהודה: חלק גדול מאוד מכלי הרכב שנגנבים במדינת ישראל נוסעים שם חופשי.
<אורי בן יהודה: אני יכול להעיד על זה מניסיון אישי של כאלה שנתקלתי בהם.
<אורי בן יהודה: ושוב, אני לא רוצה להיכנס, בתשובה לשאלתה של חברת הכנסת ברקו, למה לא סוגרים את הפתחות האלה, אני מציע שנציגי המדינה יתייחסו לעניין הזה, אבל זו בהחלט בעיה לא פשוטה.
<אורי בן יהודה: הנקודה האחרונה, סוגיית כיתות הכוננות.
<אורי בן יהודה: השר הפורש ריכז עבודת מטה של הצבא בכל נושא כיתות הכוננות.
<אורי בן יהודה: נעשה סדר בסך הכול טוב במה שקשור לכיתות הכוננות בגבול הצפון, עוטף עזה ויהודה ושומרון, אבל באותה עבודת מטה התקבלה החלטה שאני מראש אומר שאני לא בקי בפרטים שלה, כי לא שותפנו בהם, אבל החלטה אומרת בין לסגור לבין לצמצם באופן מאוד משמעותי את כיתות הכוננות במרחב התפר.
<אורי בן יהודה: בעינינו זאת שערורייה.
<אורי בן יהודה: הנושא הזה הוצג בפגישה שהייתה אצל שר הביטחון לפני כשבועיים, שר הביטחון עצמו לא התייחס לנקודה, אבל כל עוזריו אמרו שלדעתם נכון להשאיר כיתות כוננות, אולי לא של 16 איש, כמו שקיים במקומות אחרים, אבל של 8-10 ביישוב.
<אורי בן יהודה: אני לוקח את אירוע שקף כמשל.
<אורי בן יהודה: אם באירוע שקף במקום 70 גנבי ענבים ועגבניות היו באים רק 7 אנשים חמושים ונכנסים לאחד היישובים אנחנו כולנו היינו מדברים אחרת.
<אורי בן יהודה: לכן הנושא הזה בעינינו, וברצינות אני אומר את זה, הוא לא פחות משערורייה.
<אורי בן יהודה: אני אשמח מאוד אם הוועדה בעניין הזה תוכל לעזור לנו.
<אורי בן יהודה: והמילה האחרונה, אני אומר את זה בעיקר לחבריי במועצות, אני חושב שאנחנו מאוד צריכים להעריך את מה שהוועדה, חבר הכנסת דיכטר, בראשותך, עושה, גם במעורבות, גם ביציאה לשטח, זה לא ממש טריוויאלי.
<אורי בן יהודה: ראינו את הביקורים שלכם בצפון בזמנו ובדרום השרון ועכשיו כאן ואנחנו גם מקווים שלפחות בחלק מהדברים תעזרו לנו.
<אורי בן יהודה: תודה רבה.
אבי דיכטר: אנחנו עוברים לאנשי כוחות הביטחון, אנחנו מתחילים עם צה"ל.
אבי דיכטר: בבקשה, הינדי.
<עופר הינדי: בוקר טוב.
<עופר הינדי: עופר הינדי, ראש מנהלת קשת צבעים בפיקוד המרכז.
<עופר הינדי: קשת צבעים בעיקר עוסקת בתשתיות הביטחוניות ביהודה ושומרון ובגדר הביטחון.
<עופר הינדי: ברשותך, יושב ראש הוועדה, לפני שאני אכנס לסיפור של הפרצות והפתחות, רוצה לומר ולהמשיך פה דברים נכונים שנאמרו.
<עופר הינדי: ההתמודדות שלנו עם השב"חים, על זה נאמר סגולה לאריכות ימים.
<עופר הינדי: זאת אומרת ההתעסקות בתופעת השב"ח מחייבת פה, בראייה של הביטחון הלאומי, התעסקות של כלל המערכת.
<עופר הינדי: כל השב"חים שיוצאים, יש שיגידו 30,000, יש שיגידו 20,000, יש שיגידו שנמצאים בתוך הארץ בכל נקודת זמן בין 30,000 ל-50,000, כל מספר זוכה בגדול.
<עופר הינדי: אנחנו מקדמים, יחד עם - - - הרמטכ"ל כמובן מול הקבינט את כל הטיפול בנושא השב"חים, בציר האזרחי שלו ובציר הביטחוני.
<עופר הינדי: הקבינט היה פה בסיור באוגוסט, הוא טס מעל כל המרחב הזה, קיבל תמונת מצב, אמור להתקיים דיון מספר 2 של הקבינט בו נדרשנו להשלים נתונים לדיון מספר 2.
<עופר הינדי: בציר האזרחי של הטיפול בשב"חים, אנחנו חייבים לחזק את המאמץ קודם כל במקומות תעסוקה לפלסטינים, פיתוח אזורי תעשייה בתוך יהודה ושומרון לפלסטינים, המתפ"ש מנסה להוביל מספר אזורי תעשייה ביהודה ושומרון שמשום מה לא מתקדמים, כבר שנים.
<עופר הינדי: די אם אני אזכיר אזור תעשייה שאני לפחות מלווה אותו מ-2008, אזור התעשייה תרקומיא.
<עופר הינדי: אנחנו חייבים לתת לאנשים שברובם המכריע יוצאים להביא אוכל הביתה מקורות תעסוקה.
<עופר הינדי: אם לא נעשה את זה הם ימשיכו לבוא בצורה בלתי מבוקרת.
<עופר הינדי: אין מה לעשות, זה קרב לא פשוט.
<עופר הינדי: האתגר הביטחוני פה הוא לא פשוט.
<עופר הינדי: הפעם השנייה זה הבירוקרטיה לקבלת היתר.
<עופר הינדי: גם המתפ"ש שהוביל עבודה איך מצמצמים את המנגנון לקבלת היתר, איך כל המאכרים האלה שמפעילים פה מעין שוק עבדים של פועלים פלסטינים מצמצמים את התופעה הזאת.
<עופר הינדי: היום יש קבלני כוח אדם, הוא מוציא היתרים והוא מעביר אותו מיד למעסיקים אחרים.
<עופר הינדי: אני לא מדבר עוד על השוק השחור שיש סביב זה וכל המשמעויות הכלכליות סביב העניין הזה.
אבי דיכטר: אתה יכול רק להעביר לוועדה, נכון להיום מה הקריטריון כדי לקבל היתר.
אבי דיכטר: מה אתה צריך להיות, מעבר לזה שאתה לא בעל עבר פלילי או פח"עי, האם אתה צריך לעסוק בתחום מסוים או שכל התחומים פתוחים?
<עופר הינדי: אל"ף, אני לא נציג המתפ"ש, אני לא עוסק בהיתרים - - -
אבי דיכטר: לא, נציג צה"ל, מההיכרות שלך.
<עופר הינדי: קודם כל אני אומר שלעבוד בהתיישבות ביהודה ושומרון אתה יכול להיות בן 18, רווק, ולקבל היתר לעבודה באריאל, במעלה אדומים, באפרת ובגוש עציון.
<עופר הינדי: כדי לצאת לעבודה בישראל אתה צריך להיות מינימום בן 22 ונשוי.
<עופר הינדי: לשיטתנו אנחנו לא רואים הבדל בין תושב באריאל לתושב בתל אביב.
<עופר הינדי: אני לא רוצה להגיד, אנחנו בעבודת מטה על זה מול שירות הביטחון הכללי שהוא הגוף שלמעשה מנתח את המשמעויות והאיומים בניתוח הגילאים, אבל אנחנו מנסים להוביל ערוץ.
<עופר הינדי: אני פה, למען הגילוי הנאות, יכול להגיד לכם את דעתי האישית, עדיף 18, רווק, עם היתר, שעשינו לו אבחון מקדים מאשר 18, רווק, בלי היתר, שב"ח.
<עופר הינדי: אבל זה בעולם הקטן שאני מבין אותו ואני 15 שנה מסתובב פה באזור.
<עופר הינדי: הנושא של הטיפול בשב"חים, בערוץ הנוסף האזרחי שלו זה הטיפול בשלושת המ"מים הידועים, המלינים, המעסיקים, כל האנשים האלה חייבים לקבל מענה.
<עופר הינדי: שנים על גבי שנים מדברים על זה, העניין הזה לא מתקדם.
<עופר הינדי: הרגל המסיימת של הטיפול באנשים האלה נתקעת, נתקעת בבירוקרטיה של מקומות מעצר, חוקרים, בתי משפט.
<עופר הינדי: ההתמודדות שלנו לא צריכה להיות עם השב"ח, אנחנו אומרים לכם, אנחנו בפיקוד מרכז מתעסקים, עיקר הכוח המבצעי ביטחוני מודיעיני מתעסק כרגע במסיעים שבאים מאיו"ש עד הגדר, בתשתיות.
<עופר הינדי: השב"ח, על אף שהוא מכה, אמרתי כבר בסיור בדרום השרון, פרצו לי חמש פעמים הביתה, שני אקדחים גנבו לי, זאת אומרת אני חשוף לעניין הזה ואני תושב יבנה.
<קריאה: אבל מאז מרץ לא פרצו, ברוך ה'.
<עופר הינדי: מאז מרץ שמתי מצלמות, שמתי כונן על השער.
<עופר הינדי: זאת אומרת הטיפול בשלושת המ"מים, אלה שני ערוצים מרכזיים בהתמודדות מול השב"ח ופה אני עובר לסיפור שלכאורה קל לתקוף אותו והוא האפקטיביות של המכשול.
<עופר הינדי: ב-2002 יצאנו לדרך, בנקודת הזמן הזו, 15 שנה לאחר ההחלטה ותחילת העבודות על גדר הביטחון, תיכף אלוף משנה איציק כהן ייתן לכם סקירה על הפעילות המבצעית שבגזרתו ותת אלוף ערן אופיר יציג לכם את הסטטוס של המכשול, הפרצות, הטיפול וזמן תגובה לנזק וטיפול בו.
<עופר הינדי: אבל אני חייב פה להגיד לכולם, יש לנו עדיין, כפי שאמר יושב ראש הוועדה, פתחות ופרצות.
<עופר הינדי: ביחס לפתחות, אנחנו מבקשים מהקבינט לקדם את ההחלטה לסגירת הפתחות.
<עופר הינדי: בחוק הכלים השלובים כולם עברו צפונה או הלכו דרומה.
<עופר הינדי: הסיפור הדרומי הוא לא רק שב"חים, הוא גם בתפיסת ביטחון לאומי בקטע של הנגב, ליד א-סמוע וכל דרום הר חברון.
<עופר הינדי: זה כבר מעבר לטיפול אך ורק דרך השב"ח.
<עופר הינדי: זה הסיפור של ד-3.
<עופר הינדי: ביחס לפתחות, נקרא לזה מערב גוש עציון, אנחנו בראייה ביטחונית ממליצים לדרג הביטחוני לסגור, אנחנו ממליצים כבר שנים לסגור.
<עופר הינדי: יש תפיסה מדינית, שאני לא נכנס לשיקוליה, גם אם יש לי משהו להמליץ להם אני לא יכול, אבל בראייה הביטחונית אנחנו רוצים לסגור את המכשול הזה.
<עופר הינדי: דרך אגב, בניתוח לקראת הקבינט הבא, עיקר אלפי השב"חים שיוצאים היום, בנתונים שיש בידינו, יוצאים מהפתחות האלה של מערב גוש עציון ואזור נחל עציונה מתחת למעבר הל"ה, מאזור צור הדסה, מה שנקרא ואדי נחל סנסן, ואדי פוכין, רכז הר סנסן.
<עופר הינדי: אלה הפתחות שנותרו לנו.
<עופר הינדי: יש לנו פרצות, על הפרצות אני לא ארחיב פה את היריעה, כי הדיון פה הוא פתוח, אבל אם חברי הוועדה ירצו - - -
אבי דיכטר: לא, אבל, עופר, אתה הגורם המוסמך ביותר לתת לנו תשובה לאמירה של אהוד על העובדה שבמשך שמונה חודשים, מאז שהיינו שם בסיור, לא נעשה דבר בפרצות.
אבי דיכטר: האם זו מדיניות?
אבי דיכטר: האם זה שיקול אחר?
אבי דיכטר: את זה אני חושב שאתה יכול לומר לוועדה פה.
<עופר הינדי: אני יכול לומר לוועדה שבהיבט הפיזי של תיקון הפרצות לא נעשה דבר, בהיבט המבצעי ביטחוני של הפרצות נעשה ונעשה הרבה.
<עופר הינדי: היכולת המודיעינית מבצעית שלנו בניטור התנועות של מי עובר, איפה עובר, מתי עובר, התקדמה בצורה משמעותית.
<עופר הינדי: אני לא רוצה לפתוח, אם חברי הוועדה ירצו לדעת מה קרה שם, מה אנחנו עושים שם בהיבט המבצעי מודיעיני ביכולות שלנו אנחנו נשמח לבוא עם הגורמים המקצועיים להציג לכם את זה.
<עופר הינדי: אנחנו המלצנו את הפרצות האלה לשדרג לחומות במסגרת - - -
איל בן ראובן: השאלה במבחן התוצאה, אם אני שומע ממה שנאמר פה על ידי האנשים, אתה מדבר על אמצעים ואני מבין שנעשו דברים, אבל ממה שאנחנו שומעים פה במבחן התוצאה זה לא משחק.
<עופר הינדי: במבחן התוצאה כשאתה סופר שב"חים - - -
איל בן ראובן: אני מדבר על דרום השרון, אני מדבר על מטה יהודה.
<עופר הינדי: במבחן התוצאה, כשאתה מדבר על שב"חים, האם השתנה הנושא שם, התשובה היא לא, אבל היכולת שלנו לדעת - - -
איל בן ראובן: אז - - - כרגע לא מספק.
<עופר הינדי: היכולת שלנו לדעת מי עבר שמה השתפרה לאין ערוך.
<עופר הינדי: באופן טבעי, ברגע שאתה סוגר משהו, אם נסגור את הפרצות, בהיעדר פתרון אפקטיבי זה יחזור שעה אחרי זה.
<עופר הינדי: בחלק מהמקומות נוח לי במקום שהם עוברים באופן קבוע והיכולות שלי המודיעיניות שם חזקות, הרי בסוף אני אסגור וזה יילך לא תמיד למקומות, נאמר את זה בשפה שלנו, אני אכיל אותם לא תמיד במקומות שנוח לי להכיל אותם.
<עופר הינדי: כרגע ביכולות שלנו יש לנו את השליטה, הצגנו את זה גם לקבינט, אנחנו מציגים את זה בפעם הנוספת ופה אני יכול להעביר למח"ט.
אבי דיכטר: אני אבקש בהמשך מאנשי משטרת ישראל שיתייחסו לתוצאה לאור האמירה של עופר איך זה נראה מהצד מערבית לגדר, האם באמת התוצאות השתנו מבחינת מה שהצגתם במרץ, האם יש ירידה לאור מה שאמר כאן עופר או כל דבר אחר.
אבי דיכטר: אני פשוט רוצה שתהיו מחוברים לזה.
אבי דיכטר: חשוב לנו להבין האם התמונה בצד הישראלי, פלילי או פח"עי, השתנתה בהמשך למה שהציג כאן עופר.
<עופר הינדי: עוד מילה אחת על שימוש וניצול לרעה של היתרים.
<עופר הינדי: אכן הגדר לא הוקמה על הקו הירוק, יש מה שנקרא תעודת מרחב תפר, לאנשים שגרים בצד הכחול של הגדר, עדיין בשטח איו"ש.
<עופר הינדי: אני יכול לתת דוגמה, כשהיושב ראש היה השר לבט"פ הוא היה כל הזמן שואל אותי על אזור כזה גדול, ברטעה, כפר שלם עם אלפי פלסטינים גרו בצד הכחול של הגדר, היכולת שלנו להפריד בין ברטעה הישראלית לברטעה הפלסטינית מצטמצם, אלפי שב"חים, הוא עושה בידוק כשהוא עובר לאיו"ש, במעבר מסודר מאוזרח ועם כל הטכנולוגיות, אבל היכולת שלך לשלוט ולנטר אותו אם הוא יצא לנחל עירון, כביש 35, היא אפסית.
ענת ברקו: דרך אגב, גם כאלה שיש להם היתרים המון פעמים עוברים דרך הפרצות כדי לא להתחיל לעבור במעבר הכחול.
ענת ברקו: הם עושים את זה וצריך להגיד את זה.
ענת ברקו: אנחנו מכירים את זה.
<עופר הינדי: - - - במעברים - - - אבל אנחנו בעבודה להיטיב את איכות השירות במעברים, תוקצבנו עכשיו ב-304 מיליון שקל במסגרת תקציב - - - שהגיע אלינו מהאוצר והולכת להיות פה פעילות במהלך השנה וחצי הקרובות בכל המערבים, עד רמה שפלסטיני יגיע והוא לא ימתין למעלה מרבע שעה במעבר.
<עופר הינדי: הוא יעבור בשיטת הספיד גייט, כמו בנתב"ג, לא מגע פיזי, טכנולוגיית זיהוי פנים.
<עופר הינדי: זה הולך להיות - - -
ענת ברקו: ותהיה אחידות במי ששולט במעברים?
ענת ברקו: משרד הביטחון?
ענת ברקו: הלוא יש לך את כל צדי המעברים.
ענת ברקו: ברור שזה בלגן שלם, כל המעברים האלה.
<עופר הינדי: היום שלושה גופים - - -
ענת ברקו: אנחנו יודעים איך זה נראה.
<עופר הינדי: שלושה גופים מפעילים מעבירים, צה"ל את המעברים באיו"ש, מנהלת המעברים של משרד הביטחון, 14 מעברים באיו"ש ובעזה, ו-15 מעברים בעוטף ירושלים על ידי המשטרה.
<עופר הינדי: לארגן את זה, צריך אזרוח של מעברים.
<עופר הינדי: אנחנו ניסינו לקדם הצעת מחליטים לאזרח לפחות את 4 המעברים בעוטף, שהם הקשים והמסיביים, קלנדייה, רחל, כביש 45 ומעבר הסחורות בביתוניא.
<עופר הינדי: עשר שנים אני מנסה לדחוף את העגלה, אף פעם לא מוצאים לזה מקור תקציבי.
אבי דיכטר: איציק כהן, מח"ט יהודה, בבקשה.
<איציק כהן: בוקר טוב לכולם.
<איציק כהן: שמי איציק כהן, שנה וחמישה חודשים מח"ט יהודה, תפקיד מח"ט שני שלי, הייתי לפני כן מח"ט הערבה, גר בקיבוץ נגבה ומרגיש שאני מגן על הבית בהקשר של תופעת השב"חים, כי אני רואה את זה לאורך הזמן בשנה האחרונה.
<איציק כהן: אני חושב שהשנה האחרונה היא שנת מפנה משמעותית מאוד לתושבים במרחב.
<איציק כהן: לפני שנה וארבעה חודשים בסיור הראשון שלי תוך כדי רצף פיגועים למעלה, על גב ההר, ירדתי לעשות סיור ראשון כמח"ט במרחב התפר ומה שאני ראיתי בעיניים שלי אותי מאוד הדאיג.
<איציק כהן: ראיתי גדר שכובה על הקרקע, ראיתי שב"חים שעוברים מימין ומשמאל וראיתי רכבים שחוצים מדרום הר חברון לעבר שטח מדינת ישראל.
<איציק כהן: במשך שנה וארבעה חודשים, ייאמר לזכותו של ערן אופיר, הינדי וכל המנהלת, בעיניי קרה פה קסם.
<איציק כהן: מבצע לוגיסטי רחב היקף שבו הוקמה חומה לאורך 42 קילומטרים.
<איציק כהן: אני יודע לשערך את זה מול זה שבזמנים הייתי גם באוגדה 80 בבניית הגדר בגבול עם מצרים וגם בבניית מקטע 5 בין ירדן לישראל, אני חושב שזה אירוע מאוד מאוד משמעותי.
<איציק כהן: התהליך הוא תהליך ארוך, אנחנו ראינו אותו נודד עם תופעת השב"חים.
<איציק כהן: אז בחלק הראשון הם עברו בפתחות, אנחנו הקמנו את החומה בצורה דיפרנציאלית, הלכנו למקומות שהגדרנו אותם כמקומות אדומים מול היישובים ולמעשה כמו שאתם יודעים היום החומה סגורה לגמרי.
<איציק כהן: מעבירי המים, במהלך שלושה החודשים האחרונים בקצב מואץ של מנהלת התפר נסגרו, האחרונים מביניהם בשבועיים האחרונים ואתמול ביצענו סיור רחב על כל החומה, כל מעבירי המים חסומים לחלוטין.
<איציק כהן: מה שנותר לעשות, ואנחנו בתהליך מואץ, דמ"צי ותכנון, להוסיף מערכות טכנולוגיות, אני לא אפרט אותן כאן.
<איציק כהן: בסופו של דבר אנחנו יודעים שעם המערכות הטכנולוגיות האלה מי שירצה לפגוע בחומה או ירצה לפגוע במעבירי המים אנחנו נדע את זה מבעוד מועד.
איל בן ראובן: יש לזה תכנית כרגע?
איל בן ראובן: גם תקציב?
<איציק כהן: יש לזה תכנית.
<איציק כהן: היא הוצגה, אנחנו מתחילים להתקדם איתה.
אבי דיכטר: מה הוראות הפתיחה באש שלכם לעבר מי שבא וקודח בחומה?
<איציק כהן: מי שגורם נזק לחומה הוראות הפתיחה באש הן הוראות פתיחה מחמירות, כלומר אנחנו לא מבצעים ירי עליהם, אנחנו מבצעים נוהל מעצר חשוד ויוצאים מיד למרדף כדי לתפוס אותם.
<איציק כהן: צריך להגיד שבמהלך ארבעה החודשים האחרונים, כולל הנזקים שנעשו בחומה שראיתם את התמונות, כל החוליות האלה נתפסו על ידינו לא יאוחר מ-48 שעות אחרי הנזק שהם עשו.
<איציק כהן: במהלך השבוע האחרון היה פה מבצע גדול מאוד, רחב, של מג"ב, משטרת ישראל, שלנו ושל הימ"מ, תפסנו עוד סדר גודל של עשרה.
<איציק כהן: אנחנו פועלים באופן משמעותי כנגדם.
אבי דיכטר: אתה יודע לומר איזה עונשים הם קיבלו?
<איציק כהן: אני לא יודע להגיד מה - - -
אבי דיכטר: יש מישהו כאן שיודע להגיד איזה עונשים קיבלו פורצי החומות?
<ארז קלימי: המבצע שדיבר המח"ט, זאת עבירה משולבת.
<ארז קלימי: מעבר לזה שהם גרמו נזק, עברו את הגדר בדרך ש - - - בינינו והיא לא דרך פרצות כי אין פרצות, בגלל שעכשיו זה בתהליך חקירה, 6 מכל המעורבים עצורים עד תום ההליכים כרגע ויש להם עבירות נוספות.
<ארז קלימי: הם נכנסו, ואני אפרט את זה אחר כך, כדי לגנוב בקר והם מופללים על 20 דירות, מעל 80 ראשי בקר, אבל בין היתר כתב האישום הולך על גרימת נזק לגדר.
אבי דיכטר: על גרימת נזק לגדר הביטחון, מחבל שנתפס, מה דינו, לפי מה שאתם מכירים?
ענת ברקו: מה רף הענישה?
<אתי בוחניק: אנחנו לא חוקרים, אני לא מכירה איזה שהוא תיק שאנחנו קיבלנו על גרימת נזק לגדר.
<אתי בוחניק: בדרך כלל אנחנו לא מקבלים את החשודים אצלנו, הם לא נחקרים אצלנו, לרוב זה עם עבירה נלווית, שיותר אנחנו מתעסקים בעבירה הנלווית, לא בגרימת הנזק.
<אתי בוחניק: אני לא זוכרת שתפסו מישהו שהוא גורם את הנזק, בדרך כלל אנחנו מגלים את הנזק אחרי.
<אתי בוחניק: אני לא זוכרת מקרה שהביאו אלינו מישהו שגרם נזק.
<אתי בוחניק: בצד השני אנחנו לא מתעסקים, מה שנתפס אצלנו אנחנו מתעסקים.
<אורי בן יהודה: אלה שאיציק מדבר עליהם, שנתפסו בצד המזרחי של הגדר, הולכים לעופר.
אבי דיכטר: כן, אני שואל האם יש כאן מישהו שיודע לומר מה העונש.
אבי דיכטר: אם אין אנחנו ממשיכים הלאה.
אבי דיכטר: איציק, בבקשה, תמשיך.
<איציק כהן: עם סגירת החומה אנחנו במאמץ משמעותי כרגע במרחב ד-3, מצודות יהודה, כל מרחב ספר המדבר, במהלך השבועיים האחרונים התחלנו תהליך שגם תוקף משפטית דרך היועמ"ש על חסימת קרוב ל-60% מהצירים שיורדים מגב ההר למטה.
<איציק כהן: לקח לנו זמן ארוך כדי להסדיר את זה, אנחנו היום בהגנה דיפרנציאלית במרחב הזה, צריך להגיד עם הרבה מאוד תפיסות החל מביצים שמבריחים משם, דרך ספרים, דיסקים וכולל אמצעי לחימה, נשקים שתפסנו כמה פעמים במהלך חצי השנה האחרונה.
<איציק כהן: מבחינת ההגנה על המרחב, צריך להגיד שגם בראייה קדימה לקראת 2018 חטיבת יהודה, החטיבה שלא נסגרה ולא הורד ממנה סד"כ, אנחנו בסד"כ מלא, גדוד שלם בקו מגן על מרחב התפר.
<איציק כהן: כרגע מבחינתנו גדוד סדיר שיושב בשקף.
<איציק כהן: אנחנו עושים עכשיו את ההתאמות להיערכות והגנה על מרחב החומה, גם עם האמצעים הטכנולוגיים החדשים שייכנסו וגם עם ההגנה - - -
<קריאה: היא מגיעה עם תרקומיא?
<איציק כהן: הגדוד הוא מתרקומיא עד פחות או יותר אשכולות ויש גדוד נוסף שהוא גדוד הנדסה סדיר, שהוא מגיע מאשכולות מזרחה.
<איציק כהן: אנחנו נשארים מאוד מאוד חזקים עם גדודים סדירים, לא נכנסים לפה אפילו ליינים של גדודי מילואים, נשארים חזקים עם גדודים סדירים ב - - -
<קריאה: אתם בצד המזרחי של החומה?
<איציק כהן: אנחנו עובדים בצד המזרחי של החומה וזו הנקודה האחרונה שאני רוצה לומר, יש לנו חופש פעולה מוחלט, אנחנו מכירים את חברון על העומקים שבה, אנחנו פועלים בכל המקומות כל הזמן, יש הרבה מאוד סיכולים שלאו דווקא באים לידי ביטוי באנשים שרוצים לגנוב מהשדות של אנשים, לא שזה פחות חמור, אני מתייחס לזה בדיוק באותה מידה, אבל אנחנו רואים הרבה מאוד הצלחות והרבה מאוד סיכולים.
<איציק כהן: אני חושב שההתאמה של התפיסה שלנו לחומה הנוכחית עם הוספה של מספר טכנולוגיות תייצר פה מציאות ביטחונית חזקה.
<איציק כהן: אנחנו כבר במקום הרבה יותר טוב ממה שהיה לפני שנה וארבעה חודשים.
עמר בר-לב: תן לנו מילה לגבי תמונת הסיורים, כמה מסתובבים על החומה פה?
<איציק כהן: בכל זמן נתון בין מעבר תרקומיא לאשכולות יש לפחות בין סיור אחד לשני סיורים.
<איציק כהן: במהלך שעות הלילה אנחנו פועלים בצדה השני של החומה, פועלים בתוך הכפרים, דיר סאמת, בית עווא, אידנא וכו', כמעט כל לילה ומבחינתנו האמצעים הטכנולוגיים הנוספים שייכנסו מהר מאוד, אני מניח שתוך חודש נתחיל לראות אותם, יוסיפו לנו יתרון משמעותי ביכולת שלנו להבין מה קורה בצד השני באור יום.
עמר בר-לב: כמה זמן לוקח לסיור כזה לעבור את כל הגזרה?
עמר בר-לב: זאת אומרת אם זה ארבע שעות זה סיפור אחד, אם זה ארבע דקות זה סיפור אחר.
<איציק כהן: נסיעה מתרקומיא, בהנחה שהסיור נמצא בתרקומיא והאירוע קורה עכשיו מול דיר צמת, פחות או יותר ליד שקף, נסיעה של שבע וחצי דקות, מתרקומיא דרומה ומשקף צפונה.
עמר בר-לב: לכל אורך הגזרה שלכם, סיור אחד?
<איציק כהן: יש שני סיורים לאורך כל הגזרה.
עמר בר-לב: כל סיור כמה קילומטרים?
<איציק כהן: סדר גודל של 15 קילומטרים פחות או יותר, שבע וחצי דקות נסיעה.