GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמר בר-לב: בסדר, לפני עשר שנים גם לא היה לנו גז ועכשיו יש לנו ויתכן שמשטרת ישראל, אני לא אומר שהיא זאת תפעיל כיפת ברזל כשתוקפים בטילים את אסדות הגז, לא לזה אני מתכוון.
אבי דיכטר: היא צריכה להנחות.
עמר בר-לב: שההנחיה הבסיסית תהיה של המשטרה ולא של הצבא.
עמר בר-לב: זאת שאלה.
עמר בר-לב: אני עוד לא קובע עמדה.
ענת ברקו: מה היתרון היחסי של המשטרה?
אבי דיכטר: ההנחיה נגזרת מידע, מניסיון של גוף.
אבי דיכטר: אתה קובע את רשות הסייבר להנחות בסייבר בגלל המהימנות שלהם שהתפתחה רק לאחרונה.
עמר בר-לב: רשות הסייבר כאן, בוודאי ההנחיה בכל נושא סייבר, אם זה באסדות הגז או בכל מקום אחר, בוודאי זאת רשות הסייבר.
עמר בר-לב: זה אותו הדבר.
עמר בר-לב: יש לה אחריות על כל מדינת ישראל.
עמר בר-לב: לכן השאלה כאן למה לפצל את האחריות בין המשטרה לצבא דווקא בים.
<תמיר שניידרמן: משטרת ישראל לא מבינה בים כלום.
<תמיר שניידרמן: היא לא מבינה כלום בים.
<תמיר שניידרמן: היא גם לא מסוגלת ללמוד לבטח בים.
<תמיר שניידרמן: אני אומר לך מניסיון.
<תמיר שניידרמן: אסור לעשות את זה.
עמר בר-לב: יש בעיה במדינה דמוקרטית שהצבא אחראי על פי חוק על דברים מסוימים.
עמר בר-לב: יש בזה בעיה.
ענת ברקו: זו צריכה להיות הנחיה מקצועית ואפקטיבית.
ענת ברקו: אין לה שום יתרון.
<מאיר קרמרסקי: היום אנחנו מונחים מרצון לצורך העניין על ידי חיל הים.
<מאיר קרמרסקי: כשהקמנו את המצוף הימי לאניית הגז הטבעי הקטן, הקמנו את זה בתיאום עם משרד הביטחון, עם צה"ל והם חיל הים.
אבי דיכטר: הוועדה הזו לא עוסקת בהנחיות מרצון.
אבי דיכטר: לא צריך את הוועדה לא בשביל הנחיות מרצון ולא הנחיות בששון.
אבי דיכטר: הוועדה הזו עוסקת בהנחיות חובה, מחובת חוק.
אבי דיכטר: עמר אומר שהוא לא מבין למה ההנחיה צריכה להיות על ידי צה"ל בפעם הראשונה שצה"ל יהיה ולא מנחה.
אבי דיכטר: יחיאל מהמשטרה אומר שאין להם ים.
אבי דיכטר: יש להם שיטור ימי בעיקר בדגש על השיטור.
אבי דיכטר: לכן נשאלת השאלה אם למשטרה אין את הכלים, אתה אומר בוא נבנה את הכלים במשטרת ישראל.
אבי דיכטר: יכול להיות אבל עד שמשטרת ישראל תבנה יכולת ימית, זה אומר שבעוד איקס שנים נמצא נצטרך לעשות העברה מחיל הים למשטרת ישראל כמו שעשינו העברה משב"כ לרשות הסייבר.
אבי דיכטר: יכול להיות אבל כרגע אנחנו נמצאים במצב שמונחת על שולחן הוועדה בקשת משרד הביטחון להוסיף במסגרת החוק הקיים את הנושא של האבטחה הימית.
אבי דיכטר: ההנחיה לאבטחה ימית.
אבי דיכטר: אני מציע שנתחיל לקרוא את הדברים ונתחיל להתקדם.
<אורי בן דור: עוד הערה אחת, אם אפשר.
<אורי בן דור: אני רק רוצה להגיד שאנחנו לא רוצים לעשות את ההנחיה הזאת.
<אורי בן דור: אנחנו מבינים שאנחנו כרגע הגורם המקצועי היחיד הקיים ולכן אנחנו לוקחים את האחריות ואנחנו אומרים שאם האחריות היא בידינו, אנחנו מעדיפים שתהיה את החקיקה על מנת שזה יהיה יותר מוסדר ויהיה יותר נכון.
<אורי בן דור: זאת דעתנו בעניין הזה.
עמר בר-לב: אין ויכוח על כך שחקיקה עדיפה על היעדר חקיקה.
עמר בר-לב: על זה אין ויכוח.
עמר בר-לב: זה נאמר כמה פעמים.
<אורי בן דור: אין לנו שום כוונה לשלוח כאן כלים מיירטים למפרץ חיפה ולבנות תמונה ימית במפרץ חיפה או בכל מפרץ אילת.
<אורי בן דור: אם הבנתם את זה כך, לא כך הדבר.
<אורי בן דור: אני רוצה להדגיש שבים יש את הניואנס של הגבול שאי אפשר לשים גדר בים ולומר מכאן זה אתם ומכאן זה אנחנו.
<אורי בן דור: לכן יש היוועצות ושיח משותף שמסתכל רגע מטר-מטר וחצי, ואני סתם אומר את זה.
<גל סומך: אבל אם יש שלושה קילומטרים, מכ"ם שמסתכל שלושה קילומטרים, זה לא?
<אורי בן דור: לא.
<אורי בן דור: כבר דיברנו על זה וכבר הבנו שכאן אנחנו צריכים לטייב את זה.
<אורי בן דור: בגלל שזה ים וזה לא בדיוק כמו יבשה ואי אפשר להקים גדר גבוהה.
עמר בר-לב: המזח הוא כמו גדר.
<אורי בן דור: כן, אבל יש את הכניסה לנמל, הכניסה היא ללא מזח, היא ללא גדר, היא ללא שער שנפתח או נסגר ולכן יש כאן קצת ניואנסים של אבטחה בים.
<ירון קליין: מי בעיניכם צריך לעשות את זה?
<ירון קליין: חברות הנמל או חיל הים?
<אורי בן דור: רק כאן זה לא יהיה שלושה קילומטרים ולא נצפה שחנ"י תשלח כלים מיירטים בכל הים התיכון.
<אורי בן דור: אני רק אומר שיש כאן ניואנס שאנחנו צריכים לדבר עליו ואנחנו בטוחים שכמו ב-20 השנים האחרונות שהצלחנו להסתדר, נמשיך גם אחרי כן.
<ירון קליין: צריך לדבר על זה.
<ירון קליין: מהדיונים שהיו בנושא, הכיוון הוא שונה לגמרי.
<ירון קליין: מדובר על הפעלת נמל חיפה כגוף עצמאי עם יכולת זיהוי, גילוי, ניתוח מטרות וגם כולל אחריות.
<ירון קליין: לא לזה נועדה החלטת הממשלה ב-5.
<ירון קליין: לכן לפי מה שאתה אומר, כדאי לחזור אחורה ולשבת ולהסתכל על מה אנחנו באמת צריכים לעשות כי אחריותנו בסופו של דבר היא אבטחת בריכת הנמל ולא לנהל את הגזרה הימית מסביב.
<שלמה ברימן: אני רוצה להזכיר, זה הפתח של בריכות הנמל, אם זה בחיפה ואם זה באשדוד.
<שלמה ברימן: הפתח הזה משמש את חיל הים, גם בחיפה וגם באשדוד.
<שלמה ברימן: אני לא מרגיש נוח שאני שומר על הפתח שמשמש את הצבא.
<שלמה ברימן: אני פשוט לא מרגיש נוח.
<שלמה ברימן: אני לא מרגיש שאני יכול, גם אם אני רוצה, למלא את האחריות שלי לשמור על הפתח שמוביל לבסיסים החשובים.
ענת ברקו: אתה אומר שב-ש.ג.
ענת ברקו: לא יהיו אזרחים.
<שלמה ברימן: אני פשוט חושב שאני לא יודע לעשות את העבודה נכון.
ענת ברקו: אבל אתה רוצה להגיע למצב שלבסיס הצבאי יוכלו להגיע ואתה תסמוך על האבטחה?
<אורי בן דור: יש לי סירה שמאבטחת את הבסיס הצבאי, אך ורק על הבסיס הצבאי בתוך הנמל.
<אורי בן דור: אנחנו יודעים לעבוד כך.
אבי דיכטר: בדקות האחרונות התחדד נושא מאוד משמעותי שאין לו קו ברור וזאת הכניסה, השער, המים שאין בהם קו.
אבי דיכטר: אני לא זוכר שראיתי בהגדרות התייחסות לנושא הזה.
אבי דיכטר: דיברת בצדק על קו המים כשובר הגלים, שזה אני חושב עשה סדר להרבה מאוד אנשים שלפני הדיון לא היו באותה תובנה כמו שאתה ציינת, וזה היה חשוב מאוד, ועכשיו הגענו לחלק שאין בו קו פיזי והתפתחה פה קצת מחלוקת.
אבי דיכטר: עכשיו עניין טקטי, גם מבחינתנו כוועדה, להתחיל לקרוא נוסח להצעת חוק מבלי שיש בהירות לגבי ההגדרות, לא מהלך שאני אוהב אותו במיוחד.
<אורי בן דור: אני חושב שיש בהירות ואני חושב שלכן בגלל זה גם הכנסנו את סעיף ההיוועצות כי יש כמה דברים שנצטרך בשיח משותף לעשות.
אבי דיכטר: בהגדרות אין היוועצות.
אבי דיכטר: היוועצות זה בסעיפי החוק.
<אורי בן דור: הגבולות ברורים.
<אורי בן דור: הגבול הוא על קו במפה והוא לא פיזי כמו שאמרת קיים בשטח.
<אורי בן דור: קו הגבול ברור בהגדרה.
<יעלה סרלין בכר: אם אנחנו מכניסים את ההגדרה שתכף נצלול אליה לבריכות הנמלים, יושבת סיגלית לידי - - -
<סיגלית ברקאי וקאיל: יש לנו הגדרה שניסחנו.
<יעלה סרלין בכר: יש איזושהי הגדרה שניסחנו.
אבי דיכטר: אנחנו מוכנים להתחיל בהקראה.
<יחיאל אמסלם: לפני כן, משהו עקרוני נוסף.
<יחיאל אמסלם: כבר בזמן הקרוב, לדעתי תכף מתחילים לקבל חלקים מהנמלים המוכנים, נמל המפרץ ונמל הדרום, שני נמלים שהולכים להיות מופעלים על ידי תאגידים מסחריים.
<יחיאל אמסלם: אנחנו ניסינו לדחוף לא מעט זמן הכנסה שלהם לכל התוספות הנדרשות כי בלי זה הם לא יוכלו להיות מונחים באופן מוחלט על ידי אף אחד מהגורמים המנחים, לא משטרה ולא צבא.
אבי דיכטר: זה על קודם לכן על ידי גל.
<יחיאל אמסלם: כן.
<יחיאל אמסלם: זה תיקון שהוא כבר מחויב מבחינת זמנים.
<יחיאל אמסלם: אנחנו כבר אחרי הזמן הנדרש.
אבי דיכטר: למה הוא לא מופיע בהצעה כאן?
<עידו בן יצחק: החברות לא נחשבות חברות נמל?
<יחיאל אמסלם: לא.
<יחיאל אמסלם: הן תאגיד מסחרי.
<יחיאל אמסלם: הן נחשבות תאגיד מורשה.
<סיגלית ברקאי וקאיל: הן נחשבות תאגיד מורשה.
<סיגלית ברקאי וקאיל: החברות האחרות, חלקן מוסמכות והן נחשבות כתאגיד מורשה.
<סיגלית ברקאי וקאיל: הן היום לא נכללות במסגרת חוק הסדרת הביטחון.
<קריאה: כרגע החברות האלה לא פועלות.
<סיגלית ברקאי וקאיל: זה נבחן.
<סיגלית ברקאי וקאיל: זה כרגע בהליכי בחינה לגבי אחת החברות.
<סיגלית ברקאי וקאיל: יש עוד שתי חברות שכתב ההסמכה שלהן עדיין לא נמצא ואלה החברות הפרטיות שאמורות להפעיל את נמל הדרום ונמל המפרץ.
<סיגלית ברקאי וקאיל: ייעשה תיקון של החוק לקראת המועד.
אבי דיכטר: אני לא בטוח שאנחנו מבינים את זה, לפחות חברי הכנסת.
אבי דיכטר: באותה ברכה יהיו שני מפעילים?
אבי דיכטר: מפעיל אחד מונחה ומפעיל אחד לא?
<קריאה: יותר משניים.
<סיגלית ברקאי וקאיל: לא.
אבי דיכטר: האם בבריכה אחת יהיה יותר ממפעיל אחד?
<סיגלית ברקאי וקאיל: כן.
אבי דיכטר: האם יהיה מצב שבו מפעיל אחד יהיה מונחה והאחר או האחרים לא יהיו מונחים?
<ארז רג'ואן: לא, זו לא הכוונה.
<ארז רג'ואן: ברגע שהם יתחילו לפעול, אנחנו כמובן - - -
<עידו בן יצחק: לפי נוסח החוק הנוכחי, התשובה היא כן.
<ארז רג'ואן: החוק הנוכחי מתייחס למצב הנוכחי.
<סיגלית ברקאי וקאיל: אני אנסה להסביר.
<סיגלית ברקאי וקאיל: בעיקרון מרבית האבטחה לגבי השטח בנמל נעשית על ידי חברת הנמל.
<סיגלית ברקאי וקאיל: יש חברה אחת שהיא מוסמכת כתאגיד מורשה היום שזאת מספנות ישראל שעליה נעשית פעילות של הנחיה.
<סיגלית ברקאי וקאיל: היא לא מוסדרת במסגרת החוק אבל היא מונחית באופן ישיר.
<סיגלית ברקאי וקאיל: שתי החברות הנוספות שמוגדרות היום, שלמעשה יוסמכו כתאגידים מורשים, הם קיבלו כתב הסמכה אבל כתב ההסמכה עוד לא נכנס לתוקף כי הן עדיין לא התחילו לעבוד בשטח, המסופים האלה היום רק בהליכי בנייה.
<סיגלית ברקאי וקאיל: לקראת מועד תחילת הפעלתם.
<סיגלית ברקאי וקאיל: אנחנו אכן מתכננים לעשות תיקון, מתכוונים לעשות תיקון של חוק הסדרת הביטחון ולהוסיף גם אותם כך שהם יונחו באופן פרטני.
<יעלה סרלין בכר: גם ליתר הגופים המנחים.
<סיגלית ברקאי וקאיל: גם לגבי מכלול הגופים, כולל משטרה, שב"כ, סייבר וכל מי שמונחה לפי חוק הסדרת הביטחון.
<ארז רג'ואן: היא בעצם אמרה דברים דומים למה שרציתי לומר.
<ארז רג'ואן: אלה גופים שהם עוד לא פועלים, הם לא נמצאים בשטח בפועל ולכן להתייחס אליהם בחוק כרגע, בעיני זה לא מתאים.
<ארז רג'ואן: שוב, מה שנאמר, וזה הדבר אולי יותר נכון, כמו שיצטרך לחול עליהם לגבי כל הנחיה, לא רק של חיל הים אלא גם של שב"כ, משטרת ישראל וסייבר.
<יחיאל אמסלם: בגלל זה לא צריך לשנות את החוק.
<יחיאל אמסלם: צריך פשוט להכניס אותם לתוספת והם כבר מתחילים לעבוד.
<סיגלית ברקאי וקאיל: לא בשלב הזה כי הן פשוט עדיין לא פועלות בכלל, הן לא מתכוונות.
<סיגלית ברקאי וקאיל: יש עוד כמה שנים עד שהן יתחילו לפעול.
אבי דיכטר: מי נותן להן את כתב ההסמכה?
אבי דיכטר: משרד התחבורה?
<סיגלית ברקאי וקאיל: שר התחבורה ושר האוצר כבר חתמו על כתב ההסמכה אבל כתב ההסמכה הזה מותנה בתחילת הפעילות שלהן.
<סיגלית ברקאי וקאיל: זאת אומרת, כתב ההסמכה עדיין לא מופעל והוא לא בפועל.
<סיגלית ברקאי וקאיל: כאשר יגיע המועד שבו כתב ההסמכה הזה יתחיל להיות רלוונטי, אז אכן הן יוכנסו לתוך החוק.
<סיגלית ברקאי וקאיל: אנחנו מודעים לזה.
<סיגלית ברקאי וקאיל: כתב ההסמכה שלהן כבר כולל סעיף שאומר שהן חייבות להיות מונחות לפי חוק הסדרת הביטחון ולמלא את כל ההסדרים שקבועים שם.
<סיגלית ברקאי וקאיל: פשוט השלמה של תיקון החוק תהיה יותר בסמוך לתחילת הפעילות שלהן.
<ירון קליין: אבל צריך להנחות אותן בשלב הבנייה, לבנות חומות וכל מה שצריך.
<סיגלית ברקאי וקאיל: זה מתנהל היום.
<סיגלית ברקאי וקאיל: זה מתבצע.
אבי דיכטר: אמרת את זה מהר למדי, סיגלית, וזה מאוד חשוב.
אבי דיכטר: מה כתוב בכתב ההסמכה?
<סיגלית ברקאי וקאיל: כתב ההסמכה שלהן כולל סעיף שאומר שהן יצטרכו למנות ממונה על הסדרת הביטחון לפי חוק הסדרת הביטחון ולהיות מונחים בהתאם לחוק הסדרת הביטחון.
<סיגלית ברקאי וקאיל: שוב, כתב ההסמכה הזה היום עדיין לא בתוקף בפועל, למרות שהוא נחתם, בגלל שהחברות האלה עדיין לא התחילו לפעול.
<סיגלית ברקאי וקאיל: לקראת מועד התחילה בו הן אמורות להתחיל לפעול בפועל בשטח, הן עדיין לא קיבלו את השטח לידיהן כדי להתחיל לעשות את ההכנות לצורך ההפעלה, כשנגיע למועד הזה, אנחנו אכן מתכוונים לעשות תיקון לחוק הסדרת הביטחון שיכניס את אותן חברות לתוך החוק כך שיהיו גורמים מונחים.
אבי דיכטר: למה אין בהצעת החוק הזו שאתם מביאים לכאן היום, אין סעיף שהוא מהצד השני, לא מהצד של התאגיד אלא מהצד של הרגולטור או מהצד של הממשלה במקרה הזה, משרד הביטחון, שאומר שחובת ההנחיה או לא יהיה מפעיל אלא אם הוא כפוף לחובת ההנחיה?
אבי דיכטר: בחוק הזה, לא בחוק שעדיין לא קיים.
אבי דיכטר: זה נראה פתח, אני לא רוצה לומר לתקלה אבל פתח למציאות בה תיארתי קודם לכן שנראית לא סבירה, שבבריכה אחת יהיה מפעיל מונחה ומפעיל או מפעילים לא מונחים.
<ארז רג'ואן: אין מניעה מבחינתנו להכניס את זה.
<ארז רג'ואן: פשוט נראה לנו שזה טרם הזמן.
<סיגלית ברקאי וקאיל: צריך לעשות את זה במועד שמתאים.
<יעלה סרלין בכר: בתוספת השישית שהיא היחידה לגבי חיל הים זה כן יהיה ובתוספות האחרות של המשטרה ושל השירות והסייבר, זה לא יהיה.
<קריאה: תאגיד מסחרי המפעיל מעבר גבול.
<קריאה: זה יכול להיות מעבר גבול ימי, יבשתי, אווירי או כל דבר אחר.
<סיגלית ברקאי וקאיל: צריך להגיד שלגבי מספנות ישראל שהיא תאגיד מורשה היחיד שקיים היום נעשה ניסיון.
<סיגלית ברקאי וקאיל: התחלנו לעשות תהליכים בשביל לנסות להכניס אותם לתוך החוק.
<סיגלית ברקאי וקאיל: כרגע הם מתנגדים לזה.
<סיגלית ברקאי וקאיל: בהיבטים מסוימים ההליך הזה יושלם בסופו של דבר.
<יחיאל אמסלם: דווקא עם מספנות ישראל אנחנו מרגישים את זה כל יום מחדש.
אבי דיכטר: באיזה היבט?
<יחיאל אמסלם: בהיבט של קבלת ההנחיה שלנו.
אבי דיכטר: שמסרבים לקבל.
<יחיאל אמסלם: נכון.
<סיגלית ברקאי וקאיל: ברגע שלא הושלמו כל ההליכים הנדרשים, בשביל לעשות את אותו תיקון.
<סיגלית ברקאי וקאיל: גם חוק הסדרת הביטחון מדבר על הליך מסוים שאנחנו צריכים לקיים כדי להגיע לשם.
<יעלה סרלין בכר: גם עם חברות הגז וגם משרד האנרגיה עברנו את התהליך הזה של שיח ולא סתם אמרתי שלקח מספר שנים והיום אנחנו כבר במצב שאנחנו בשלים לבוא ולהעביר את התיקון, לפחות להסדיר את החלטת הממשלה.
<יעלה סרלין בכר: כמו שעידו אמר, ברור שבחוק הזה יש עוד הרבה לקונות.
<יעלה סרלין בכר: יש הרבה סתירות ועוד הרבה תהליכים שצריכים להסדיר, ואם ננסה, אני חושבת באמת ברמה האישית, אם ננסה להסדיר את הכול ביום אחד, אני ממש בספק אם נוכל להתקדם.
<יעלה סרלין בכר: אני מאוד אשמח אם תקבלו את המלצת המשרד לצלול לפחות לרמה של הסדרת החלטת הממשלה שחיל הים לפחות ייכנס כגורם המנחה בדיוק כמו שהמשטרה, השב"כ ויתר עמיתינו, רשות הסייבר, פועלים כיום עם כל הסמכויות של ועדת הערר וכבר דיברנו על המהות ועל החשיבות.
<גל סומך: בבריכת הנמל.
<גל סומך: אגב, ההגדרות בחוק מדברות על נציג צה"ל.
<גל סומך: הן לא מדברות על חיל הים.
<עידו בן יצחק: המטכ"ל יסמיך את הנציג המתאים.
<יעלה סרלין בכר: המטכ"ל יסמיך את הנציג המתאים ולא נראה לי שמפקד חיל האוויר מתאים להנחות את בריכות הנמלים.
<תמיר שניידרמן: בואו נגמור עם משרד האנרגיה ונשאיר את הנמלים בצד ונתקדם.
<יעלה סרלין בכר: אני לא חושבת שצריך להשאיר את הנמלים.
<יעלה סרלין בכר: אפשר לפתור את זה היום.
<יעלה סרלין בכר: אנחנו בשיח.
<יעלה סרלין בכר: אם אנחנו מכניסים את ההגדרה של בריכות הנמלים, אני לא רואה שתהיה איזושהי בעיה.
אבי דיכטר: אנחנו מתחילים בהקראה.
<עידו בן יצחק: יש לכם שני מסמכים.
<עידו בן יצחק: האחד , המסמך מתוכו אני מקריא, הצעת החוק, לידו יש גם נוסח של החוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים שמראה איך התיקונים האלה משתלבים בהצעת החוק.
<עידו בן יצחק: תיקון סעיף 1 בחוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח-1998 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 1 – לפני ההגדרה "גוף ציבורי" יבוא: ""האזור הימי" – רצועת מימי החופין של ישראל וכן המדף היבשתי כהגדרתו בחוק הספנות (עבירות נגד ביטחון השיט הבין-לאומי ומתקנים ימיים), התשס"ח-2008, ורצועת הים שמעליו".
<עידו בן יצחק: כשיש הפניה להגדרה, יש כאן מסמך שחילקנו לכם גם אותו והוא אומר מה אומרות ההגדרות האלה כשהן מפנות לחוקים אחרים.
<עידו בן יצחק: אחרי ההגדרה "התאמה ביטחונית" ו"סיווג ביטחוני" יבוא: ""חוק משק הגז הטבעי" – חוק משק גז הטבעי, התשס"ב-2002.
<עידו בן יצחק: "חוק הנפט" – חוק הנפט, התשי"ב-1952".
<עידו בן יצחק: אחרי ההגדרה "מאבטח" יבוא: ""מיתקן ימי" - מיתקן הנמצא באזור הימי, לרבות כלי שיט כהגדרתו בחוק הספנות (כלי שיט), התש"ך-1960, המשמש לביצוע סקר לגילוי נפט, או לקידוח, להפקה, להלכה, להנזלה או לגיזוז של נפט, או לטיפול בנפט, לאגירתו או להובלתו".
<שלמה ברימן: אחרי מיתקן ימי צריכה לבוא הגדרה של נמל ימי.
<שלמה ברימן: אלה שני דברים שונים.
<עידו בן יצחק: בסדר.
<עידו בן יצחק: יש לכם הצעה להגדרה?
<שלמה ברימן: כן.
<סיגלית ברקאי וקאיל: אנחנו הצענו במקור הגדרה של בריכות הנמל.
<סיגלית ברקאי וקאיל: להגדיר את בריכות הנמל.
<סיגלית ברקאי וקאיל: ההצעה שלנו הייתה לשלב את זה במקור בתוספת השישית.
<סיגלית ברקאי וקאיל: חברת נמל, כהגדרתה בחוק רשות הספנות והנמלים.
<עידו בן יצחק: לחברת נמל יש לנו הגדרה.
<סיגלית ברקאי וקאיל: יש לנו הגדרה לבריכות הנמל.
<סיגלית ברקאי וקאיל: נמל הוא נמל שהוחרג בחברת הנמלים.
<עידו בן יצחק: יש לו שטח גיאוגרפי מוגדר, היכן?
<סיגלית ברקאי וקאיל: יש לו שטח גיאוגרפי מוגדר בהכרזה של הנמל עצמו.
<סיגלית ברקאי וקאיל: הכרזת הנמל, אם היא הכרזה.
<עידו בן יצחק: הרבה יותר רחב מבריכת הנמל.
עמר בר-לב: ההגדרה כוללת את בריכות הנמל?
<עידו בן יצחק: הרבה יותר רחבה.
<סיגלית ברקאי וקאיל: היא הרבה יותר רחבה מתחומי בריכות הנמל.
<קריאה: כוללת גם את החלק היבשתי.
<עידו בן יצחק: יש הגדרה בתקנות הנמלים, מהי בריכת הנמל.
<סיגלית ברקאי וקאיל: נניח באילת אפילו, היא מגיעה עד מצרים.
<יגאל מאור: הייתה הגדרת מל"ל כפי שדיברו עליה קודם, ב-2008, שהסתייגה, לא הסתייגה אלא אמרה שיש אי בהירות בנושא של מה זה מבואות נמל ומה זה נמל ומה זאת בריכת נמל.
<יגאל מאור: אני יכול לקרוא את מה שנאמר באותה החלטה.
<יגאל מאור: נאמר: "מקובלת עמדת הגורם המוסמך שקיימות ההגדרות בריכות הנמל בים פתוח בלבד.
<יגאל מאור: הגדרת מבואות הנמל איננה קיימת ולכן איננה רלוונטית".
<עידו בן יצחק: מה ההגדרה של נמל שאתם מציעים.
<שלמה ברימן: מבחינתנו בצורה הנאיבית, ההדיוטית, זה מהחוף ועד שובר הגלים כולל שובר הגלים.
<עידו בן יצחק: יש הגדרה בתקנות הנמלים.
<עידו בן יצחק: בריכת הנמל, השטח הימי הפנימי המתוחם בין שני שוברי גלים.
אבי דיכטר: אתם מבינים שלא נסיים את זה היום.
אבי דיכטר: אנחנו מסמנים את הדברים שדורשים הבהרה ולא נעשה תוך כדי קריאה כי זה לא אות או מילה אלא זה משהו יותר מהותי.
אבי דיכטר: לכן נסמן את הנושא הזה.
אבי דיכטר: ההערה במקומה.
<עידו בן יצחק: נמצא מיקום להגדרה.
<משה דוד: הערה נוספת לגבי הסעיף הראשון.
<משה דוד: האזור הימי, כפי שהוא מוגדר כאן, הוא גם לא תואם ומצוין כאן המדף היבשתי.
<משה דוד: המדף היבשתי , ההגדרה שלו היא קרקעית הים ותת קרקעית הים.
<משה דוד: עולה החשש שאנחנו גם נצטרך לטפל בצוללנים במים.
<עידו בן יצחק: אני אסביר.
<עידו בן יצחק: ההגדרה של האזור הימי מתייחסת איפה אנחנו נותנים סמכות לחיל הים לפעול, להנחות גופים אחרים.
<עידו בן יצחק: באזור הזה פועלים כל מיני גופים, כולל אסדות הגז.
<עידו בן יצחק: אני הצעתי קודם שכאשר נגיע לסעיף של ההנחיה עצמה, אנחנו נגיע לזה, לחדש שההנחיות ייתנו לפעולות בתחום המיתקן עצמו, בתחום הנמל עצמו ולא בחריגה ממנו.
<עידו בן יצחק: כך אנחנו נפתור את זה.
<משה דוד: המדף היבשתי מכניס את כל התווך התת מימי.
<קריאה: אבל המדף היבשתי לא רלוונטי לעניין חברת הנמל.
<יעלה סרלין בכר: בואו נהיה סבלנים ונתקדם.
<יעלה סרלין בכר: החוק הוא על כמה גופים.
<יעלה סרלין בכר: כשנגיע לנמלים, נתמקד ונחריג אתכם.
<עידו בן יצחק: אחרי ההגדרה "ממונה ביטחון" יבוא: ""נציג צה"ל" – מי שמונה על יד ראש המטה הכללי בצבא ההגנה לישראל".
<עידו בן יצחק: אחרי ההגדרה "נציג השב"כ" יבוא: ""נפט" – כהגדרתו בחוק הנפט".
<עידו בן יצחק: אני שוב מפנה אתכם להגדרות שחילקנו.
<עידו בן יצחק: נפט, הוא יותר רחב מאשר רק נפט וכולל גם גז טבעי ועוד כל מיני חומרים.
<עידו בן יצחק: בהגדרה "פעולות אבטחה", אחרי פסקה (2) יבוא: "(3) לעניין גופים המנויים בתוספת השישית – פעולות אבטחה ימית".
<עידו בן יצחק: אחרי ההגדרה "פעולות אבטחה" יבוא: ""פעולות אבטחה ימית" – פעולות הדרושות לשם שמירה על ביטחונו של אדם או שמירה על רכוש, במבנה או במקום של גוף ציבורי הנמצא באזור הימי, וכן פעולות למניעת פגיעה בכל אחד מאלה".
<עידו בן יצחק: בהגדרה "פעולות אבטחה פיזית", אחרי "במבנה או במקום של גוף ציבורי" יבוא "שאינו נמצא באזור הימי".
<עידו בן יצחק: התיקון הזה בעצם מבטיח שההנחיות שניתנות על איום על ידי משטרה ושב"כ לעניין אבטחה פיזית, לא כוללות את התחום הימי.
<עידו בן יצחק: בהגדרה "קצין מוסמך", בסופה יבוא: "(6) לעניין הגופים המנויים בתוספת השישי, לגבי פעולות אבטחה ימית – נציג צה"ל".
<עידו בן יצחק: עד כאן סעיף 1.
אבי דיכטר: פרט לדברים שעלו כאן כהערות, יש עוד הערות?
<עידו בן יצחק: אני אקרא את סעיף 2 ואחר כך אסביר אותו כי כאן אנחנו נכנסים לתוך סעיפים קיימים.
<עידו בן יצחק: תיקון סעיף 2 בסעיף 2 לחוק העיקרי, אחרי סעיף קטן (ה) יבוא: "(ו) היה הגוף הציבורי מנוי הן בתוספת השישית והן בתוספת אחרת לחוק זה, תיעשה הקביעה לפי סעיפים קטנים (ג) ו-(ד) בידי כל הקצינים המוסמכים הנוגעים לאותו גוף, יחד".
<עידו בן יצחק: סעיף 2 לחוק הקיים הוא הסעיף שעוסק במינוי ממונה ביטחון.
<עידו בן יצחק: סעיפים קטנים (ג) ו-(ד) שמתייחסים אליהם כאן, סעיף (ג) קובע שממונה הביטחון יהיה רשאי למלא תפקידים נוספים וסעיף קטן (ד) אומר שניתן יהיה למנות, פרט לממונה הביטחון של הגוף, גם אם הוא פועל בכמה אתרים, בכל אחד מהם ממונה ביטחון.
<עידו בן יצחק: הקביעה הזאת טעונה אישור של הקצין המוסמך של אותו גוף ואם במקרה מסוים לפי התיקון החדש יש גם הנחיה של חיל הים וגם הנחיה של המשטרה וגם הנחיה של רשות הסייבר לצורך העניין, מה שנכון למשל לגבי חנ"י, האישור הזה יצטרך להינתן על ידי כל הקצינים המוסמכים האלה גם יחד.
<מאיר קרמרסקי: זאת אומרת שאם חיל הים לצורך העניין מתנגד שמי שמוגדר כממונה ביטחון לתוספת השנייה והחמישית של רשות הסייבר, אנחנו נצטרך למנות בעל תפקיד נוסף.
<ארז רג'ואן: לא.
<ארז רג'ואן: כי יש הוראה של רציפות בסוף התיקון.
<עידו בן יצחק: היום.
<עידו בן יצחק: אבל אם בעתיד יבוא לך ממונה ביטחון חדש ותרצה להגיד שהוא יעשה גם את התפקיד שלו וגם תפקיד אחר, תצטרך אישור גם שלו.
<מאיר קרמרסקי: אבל במצב הקיים, כאשר קיים ממונה ביטחון - - -
<עידו בן יצחק: הוא ממשיך כמו שהוא.
<עידו בן יצחק: בסוף אנחנו נגיע להוראות המעבר.
<עידו בן יצחק: מי שמונה היום, הוא ממשיך כמו שהוא.
<קריאה: גם בעבר, בוועדות התאמה, ישב נציג שב"כ ונציג משטרה.
<קריאה: אז אין בעיה.
<עידו בן יצחק: פשוט נוסף עוד נציג.
<קריאה: יש כאן שני דברים.
<קריאה: האחד, למי שכבר קיים, והשני, למי שיתמנה בעתיד.
אבי דיכטר: מי שכבר קיים, נראה בסוף.
אבי דיכטר: יש גיל מעבר.
<עידו בן יצחק: תיקון סעיף 4 בסעיף 4 לחוק העיקרי – אחרי סעיף קטן (א) יבוא: "(א1) היה הגוף הציבורי מנוי הן בתוספת השישית והן בתוספת אחרת לחוק זה, יינתן האישור לכשירותו של מועמד לשמש כממונה ביטחון, לפי סעיף קטן (א), בידי כל הקצינים המוסמכים הנוגעים לאתו גוף, יחד".
<עידו בן יצחק: בסעיף קטן (ד) - בפסקה (1), במקום " – לקבוע תנאים נוספים להשכלתו" יבוא "או בתוספת השישית – לקבוע תנאים נוספים להשכלתו".
<עידו בן יצחק: בפסקה (2), במקום "השנייה והשלישית" יבוא "השנייה, השלישית או השישית".
<עידו בן יצחק: סעיף 4 נוגע לסמכות לאשר את כשירותו של ממונה הביטחון.
<עידו בן יצחק: אנחנו אומרים כאן שאם זה גוף בתוספת השישית, אז הקצין המוסמך מחיל הים הוא גם יצטרך לאשר את הכשירות שלו.
<עידו בן יצחק: בנוסף, החוק כיום נותן סמכויות לקצין המוסמך.
<עידו בן יצחק: יש תנאי כשירות שקבועים בחוק והוא מסמיך את הקצין המוסמך לעשות שני דברים: האחד, לקבוע תנאים נוספים להשכלה שלו, ושנית, לתת לו פטור מתואר אקדמי שכיום הוא אחד מהתנאים לכשירות.
<עידו בן יצחק: אנחנו אומרים שגם לקצין המוסמך מחיל הים, בנוסף לקצינים המוסמכים האחרים, תהיה את הסמכות גם לקבוע תנאים נוספים להשכלה וגם לתת פטור מהתנאי של תואר אקדמי.
<שלמה ברימן: ואם אחד מסכים ואחד לא, וזה מה שקורה?
<שלמה ברימן: אז נכנסים לבעיה.
<יחיאל אמסלם: זה עלול לעורר בעיה.
<שלמה ברימן: בטוח זה יהיה.
<יחיאל אמסלם: אם מישהו יחליט שבחיל הים, שממונה ביטחון בנמל כלשהו חייב להיות עם רקע ימי, פשוט לא ימונה מנב"ט אלא אם כן מישהו יענה על כל התנאים של כולם ביחד.
<יחיאל אמסלם: למה להיכנס לזה?
<יחיאל אמסלם: למה חיל הים רוצה להיכנס לעניין הזה ספציפית?
<יחיאל אמסלם: אני לא יודע למה.
<יחיאל אמסלם: הם צריכים לקבל ממונה ביטחון, גם כך מוסכם על ידי שב"כ ועל ידי משטרת ישראל.
<יעלה סרלין בכר: למה הסייבר כאן לצורך העניין?
<יעלה סרלין בכר: יש סייבר, יש שב"כ, יש משטרה והיום יש חיל הים.
<יעלה סרלין בכר: למה אנחנו רוצים להסדיר אותו?
<יחיאל אמסלם: אני אומר לך שהלכה למעשה באף ועדת מינוי של מנב"ט, בשום מקום, נציג סייבר לא השתתף.
<יחיאל אמסלם: אגב, התוספת הזו חדשה לי.
<ארז רג'ואן: בתקופה שהשב"כ הנחה, הוא כן השתתף.
<ארז רג'ואן: המעבר לרשות הסייבר נעשה לא מזמן.
<ארז רג'ואן: לפני שנה.
<קריאה: גופים שמונחים על ידי הסייבר הם לא גופים מונחי משטרה.
<יחיאל אמסלם: זה עלול לתקוע את המערכת.
<שלמה ברימן: זה בטוח יהיה.
<שלמה ברימן: באופן טבעי.
<שלמה ברימן: כל אחד ידרוש את הכישורים שלו וזה פשוט לא יעבור.
<שלמה ברימן: אני אומר את זה עכשיו מהצד של המשתמש, של הלקוח.
<קריאה: זה יפסול המון מועמדים ראויים וטובים.
<ארז רג'ואן: אתם מדברים על מצב היפותטי.
<ארז רג'ואן: הגורם המוסמך בחיל הים יציג את שיקול הדעת ויבין שיש דרישות שהן דרישות שלא צריך להתעקש עליהן וזה בסדר גמור.
<ארז רג'ואן: ההנחה שלא צריך שלחיל הים תהיה סמכות ביחס לאיום הביטחון, היא בעייתית כי אחרת אנחנו מרוקנים מתוכן את כל מוסד ההנחיה הביטחונית של חיל הים.
<ארז רג'ואן: בעצם זה יהיה ממונה ביטחון שאין לו את הכלים ואין לו את היכולת.
<יעלה סרלין בכר: כתוב שם שאנחנו רשאים לפטור מועמד מתנאים מסוימים.
<יעלה סרלין בכר: זאת אומרת, יש מספיק שיקול דעת לחיל הים בדיוק כמו שיש למשטרה ולשב"כ ולסייבר לא לדרוש דרישות שבעצם מביאות למצב שלא יהיה מישהו מתאים.
<ארז רג'ואן: גם האינטרס של חיל הים הוא שיהיה ממונה ביטחון.
<קריאה: מי מבטיח שלא תחייבו מחר שזה יהיה יוצא חיל הים?
<יחיאל אמסלם: מספר האנשים שההכשרה שלהם היא ימית, שהם מועמדים להיות מנב"טים, ממונה ביטחון, הוא מיעוט.
<יחיאל אמסלם: אז זה עלול לעורר בעיה.
<יעלה סרלין בכר: כתוב, תנאים נוספים להשכלתו, לניסיונו ולהתאמתו.
<קריאה: ניסיונו.
<יחיאל אמסלם: את יכולה בעתיד להחליט שאת רוצה קצין לשעבר בחיל הים.
<ארז רג'ואן: אנחנו עדיין רשות ציבורית.
<יעלה סרלין בכר: אנחנו רשות ציבורית, משרד הביטחון, וגם חיל הים, צה"ל.
<יעלה סרלין בכר: לא יכולים לדרוש כאלה דרישות.
<יחיאל אמסלם: מי אמר?
<יעלה סרלין בכר: אני לא יכולה לדרוש.
אבי דיכטר: אני רוצה ברמה העקרונית.
אבי דיכטר: זה שאיש רשות הסייבר לא יושב בוועדה, זה בגלל שהוא לא בא.
אבי דיכטר: הוא מוזמן וחובה להזמין אותו.
אבי דיכטר: הוא לא בא ואני לא יודע למה.
אבי דיכטר: אני לא רואה מצב שבו אנחנו מחוקקים חוק שמחייב הנחיה בתחום הימי של חיל הים ושאיש חיל הים או נציג צה"ל לצורך העניין לא משתתף בוועדת הקבלה.
אבי דיכטר: זה נראה לי לא סביר.
אבי דיכטר: אני מסכים שלמצוא מישהו שהוא גם רב חובל וגם מפעיל סוכנים וגם האקר במקצועו, זה באמת קשה מאוד.
אבי דיכטר: אנחנו לא יכולים בדיון כזה שעוסק בחקיקה לומר שנכנס מנחה נוסף.
אבי דיכטר: אני מנסה ללכת לאחור, כשהכניסו את רשות הסייבר, אז מישהו באמת חשב שאפשר לומר לו שהוא ינחה אבל בלי יכולת להביע את דעתו בנושא של בחירת ממונה הביטחון?
אבי דיכטר: השאלה, ואת זה אני לא מצליח להבין כאן, מי הגורם המחליט.
אבי דיכטר: הגורם המחליט הוא זה שנושא באחריות.
<תמיר שניידרמן: אין גורם מחליט.
<תמיר שניידרמן: הם אומרים מי עומד בתנאי הסף.
<תמיר שניידרמן: בסוף המנכ"ל מחליט.
<תמיר שניידרמן: נתנו לו שלושה מתוך השמונה מועמדים שעומדים בקריטריונים והמנכ"ל מחליט על השלושה.
<תמיר שניידרמן: זה לא שנציג השב"כ או המשטרה מחליטים.
<יעלה סרלין בכר: המדינה לא מחליטה.
אבי דיכטר: אם כן, ממה הדאגה?
<מאיר קרמרסקי: משרד הביטחון יכול להחליט בניסיון שלו שהוא רוצה יוצא חיל הים.
אבי דיכטר: הוא לא מחליט.
אבי דיכטר: לכן ביקשתי להבין.
אבי דיכטר: מחליט יש אחד.
<שלמה ברימן: אני לא אוכל להחליט.