GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלעזר שטרן: אני רק רוצה להגיד לכל מי ששומע פה – גם הילדים שלי חיילים משוחררים, אין להם חלקות אדמה ולהרבה חברים דרוזים שלי יש חלקות אדמה.
אלעזר שטרן: נכון שהם צריכים להישאר בכפרים.
אלעזר שטרן: גם אני הייתי שמח ואני אומר את זה והחברה הדרוזים שיושבים פה יודעים מאיזה מקום אני אומר את זה.
אלעזר שטרן: מהיום הראשון, אין משלחת צה"ל אחת שיוצאת לפולין, שאין בה גם חברים דרוזים בתוך הסיפור, ולכן אני מרשה לעצמי לומר את זה, דווקא כמי שהיחסים איתו הם לא נתונים במחלוקת, גם כמי שנמצא באופוזיציה וכאילו הייתה פה ביקורת על ראש הממשלה.
אלעזר שטרן: אני חושב שכדאי לטובת כולנו להפריד את זה.
אלעזר שטרן: שירות הדרוזים בצה"ל לא מותנה בהקצאת חלקות לבנייה, על אף שצריך לתת חלקות לבנייה.
אלעזר שטרן: אבל המוזיקה היא מוזיקה, איך אני אגיד לכם, שלא מתאימה לעדה הדרוזית.
אלעזר שטרן: זאת מוזיקה שמתאימה לאוכלוסיות שלא משרתות בצה"ל – יהודים וערבים דרך אגב בהקשרים האלה.
אלעזר שטרן: אני חושב ואני אומר את זה לחברים מאם תרצו – שכדאי לדייק בעובדות.
אלעזר שטרן: אנחנו שמענו כאן שמערכת החינוך הדרוזית, והוואי ומערכת החינוך היהודית תתנהג ככה, שלא תיתן לגופים כאלה להיכנס לתוך המערכת.
אלעזר שטרן: הקנאות היא הרבה יותר גדולה ולכן אני לא יודע מי צודק פה.
אלעזר שטרן: איך אני אגיד את זה – מהיכרותי לפחות את החברים הדרוזים, נראה לי שהצדק הוא איתם מבחינה עובדתית.
אלעזר שטרן: והדבר האחרון, אני כמובן מברך על רוח הדברים.
אלעזר שטרן: אני חושב שצריך לוודא שבאמת גופים כאלה לא יכנסו.
אלעזר שטרן: אני מברך גם את הפעילות, או את העלאת הנושא גם על ידי חברינו אכרם חסון ואני חושב שבטח למי שהגיע לדיון הזה, הדברים ברורים.
אלעזר שטרן: בצד אני אומר, גם לך כיושב ראש, שאם תרצו, בצדק, ציטטו פה את חוק העונשין האוסר על פעילות נגד גיוס מי שחייב בשירות בצה"ל.
אלעזר שטרן: אז הדרוזים, כמו היהודים כולם, חייבים בשירות בצה"ל, להבדיל ממה שהזכיר פה חברי, האלוף אייל בן ראובן, בוואדי ערה דרך אגב יש אני חושב כבר 21 משפחות שכולות, מוסלמים.
אלעזר שטרן: כדאי שנזכור את זה.
אלעזר שטרן: אבל מה שאני רוצה לומר, אם אפשר להגיד קשור את עצמך, אז אולי יהיה פה דיון גם על גופים יהודים, לאו דווקא אנטי ציוניים או אנטי ציוניים כולם, שנכנסים למערכות החינוך ומשכנעים חיילים דתיים לא לשרת או חיילות דתיות, שגם הן חייבות בשירות, לא להתגייס לצה"ל.
אלעזר שטרן: הלוואי שתעשה דיון כזה, שעוד לא נעשה.
אמיר אוחנה: נעשה, נעשה.
אלעזר שטרן: לא, לא נעשה.
אלעזר שטרן: נעשה דיון על מי שמתנכל לחיילים דתיים.
אמיר אוחנה: לא רק זה.
אמיר אוחנה: נעשו גם דתיים וראינו גם ממצאים ושמענו גם בנות שהגיעו לכאן ואמרו מה הן שמעו.
אמיר אוחנה: אלעזר, אולי לא היית בדיון הזה.
אלעזר שטרן: אני הייתי לפחות בדיון אחד כזה.
אלעזר שטרן: לא ראיתי שמישהו ציטט את חוק העונשין שם.
אמיר אוחנה: אוקיי, תודה.
אמיר אוחנה: מתן, בקצרה ולאחר מכן תציג גם את החבר שיספר מה הוא יודע בעצמו.
<מתן פלג: רק באמת לדייק.
<מתן פלג: גם בתמונה שאתה רואה פה, זה לא מתוך בית ספר.
<מתן פלג: יכול להיות שזה היה מחוץ לשעות הלימודים.
<מתן פלג: אני לא טענתי שזה היה בתוך כיתה.
<מתן פלג: להבדיל מהמגזר הערבי, שכן.
אלעזר שטרן: אני לא.
אלעזר שטרן: מתן, בסדר, אבל יושבים פה, זה לא סתם - - -
<מתן פלג: כן, אבל גם היא לא יודעת מה קורה אחרי הצהריים.
אלעזר שטרן: לא, אבל זה לא סתם שהכנסת אותם לסוג של כמעט מגננה.
אלעזר שטרן: זה לא סתם.
אלעזר שטרן: כי באו לדיון הזה מתוך תחושה שבבית ספר דרוזי נכנסו עמותת בלדנא לתוך זה ולא נכנסנו.
אמיר אוחנה: בוא, בוא.
אמיר אוחנה: מה שמו של החבר?
אלעזר שטרן: אני מתנצל שאני צריך ללכת לדיון אחר עוד מעט.
אלעזר שטרן: אתם מכירים את זה.
אמיר אוחנה: אין שום בעיה.
אמיר אוחנה: תציג את עצמך.
אמיר אוחנה: תספר מה אתה יודע.
<ריאן סאלח: קודם כל שלום לכל המכובדים.
<ריאן סאלח: אני מודה לך, חבר הכנסת אמיר אוחנה על זה שאתה מקיים את הדיון הדחוף הזה.
<ריאן סאלח: לי קוראים ריאן סאלח, אני סטודנט דרוזי למשפטים באוניברסיטת חיפה.
<ריאן סאלח: לקחתי חלק באיסוף של המידע בדו"ח של תנועת אם תרצו, אבל עד עכשיו בחרתי שלא להיחשף.
<ריאן סאלח: אני הגעתי הנה על רקע האירוע האחרון, שבו נרצחו שניים, שני שוטרים מבני העדה שלי, כשלא נשמע גינוי אחד אפילו מפי חברי הכנסת מהרשימה המשותפת, שבכל נקודה נפיצה בין האוכלוסייה הדרוזית לבין השלטון, כמו למשל עניין התכנון והבנייה, דואגים ישר לעמוד לצדנו ולהגיד עד כמה הם מחוברים ומזדהים איתנו, אבל ברגעים כאלה, כמו מה שקרה עם השוטרים, הם פתאום נעלמים, שותקים, לא מוצאים אותם.
<ריאן סאלח: גם בגלל זה בחרתי לבוא ולדבר על התנועה של הסרבנים הדרוזים, תנועה בשם אורפוד.
<ריאן סאלח: השם המלא של התנועה הוא למעשה אורפוד שעבאק בחמיק.
<ריאן סאלח: התרגום החופשי של השם הזה לעברית זה סרב, העם שלך יגן עליך, כשהכוונה בעם זה לעם הפלסטינאי.
<ריאן סאלח: התנועה הזאת מציגה את עצמה למעשה כאיזה שהוא קו חם עבור מלשב"ים דרוזים שנמצאים בהתלבטות לגבי הרצון שלהם להתגייס.
<ריאן סאלח: הם טוענים שהם למעשה מסבירים קודם כל שהם לא פונים בעצמם למלשב"ים, אלא המלשב"ים פונים אליהם.
<ריאן סאלח: זאת אומרת שהם פועלים באופן פאסיבי.
<ריאן סאלח: המלש"ב פונה אל התנועה, התנועה מסבירה לו קודם כל על ההשלכות של השתמטות מגיוס ולאחר שהוא מבין ונותן את הסכמתו, אז התנועה למעשה מתווה לו או נותנת לו איזה שהוא ייעוץ לגבי הדרך שבה הוא יוכל לבחור.
אמיר אוחנה: האם הם עושים זאת גם במסגרת של בתי ספר?
<ריאן סאלח: לרוב הם לא עושים את זה במסגרת של בית ספר, כי המלש"ב נמצא באיזו שהיא תקופת ביניים.
<ריאן סאלח: הוא מסיים את לימודיו - - -
אמיר אוחנה: מלש"ב זה כבר מכיתה י"א.
<ריאן סאלח: הכוונה היא שהצעיר נמצא בבית הספר, אבל למעשה הפנייה אליהם לא מתבצעת בתוך תחום בית הספר, אלא הפנייה נעשית או מרצונו החופשי, לפי הטענה של התנועה, של המלש"ב, אבל בפועל התנועה בעצמה מעודדת את הסרבנות הזאת.
<ריאן סאלח: בעניין של כניסה לבתי הספר – התיעוד שנאסף ביישוב דלית אל כרמל הוא תיעוד של תנועת בלדנא, שמקיימת למעשה שיתוף פעולה עם תנועת אורופוד.
<ריאן סאלח: מה שהתנועה הזאת עצמה, זה שהיא לקחה מדריך או מדריכה דרוזים שמגדירים את עצמם כפלסטינאים.
<ריאן סאלח: המדריך הזה לקח קבוצה של תיכוניסטים דרוזים וקיים להם סדנאות מטעם הארגון הזה, אבל לא בשטח של אחד מבתי הספר בדלית אל כרמל, אלא בשטח של מרכז התרבות אצלנו, ששייך למועצה.
<ריאן סאלח: זה מה שידוע לי.
אמיר אוחנה: בפעילות הזאת השתתפו גם דרוזים?
<ריאן סאלח: בעיקר דרוזים.
אמיר אוחנה: בעיקר דרוזים.
<ריאן סאלח: ולמה תנועת בלדנא לא בחרה למעשה מדריך מטעמה, כשרוב המדריכים שם הם ערבים מוסלמים אלא בחרה מדריך דרוזי, בגלל ש - - -
אמיר אוחנה: אתה נכחת בפעילות הזאת?
<ריאן סאלח: אני מכיר באופן אישי את מי שהעביר את ההדרכה הזאת.
אמיר אוחנה: את מי שהעביר את ההדרכה.
<ריאן סאלח: כן.
<פטין ביראני: לא, אבל תענה לו טוב לשאלה בבקשה, כי אני תיכף אתייחס לזה.
<פטין ביראני: תענה לו על השאלה – אתה נכחת בסיור הזה?
<ריאן סאלח: נכחתי.
<ריאן סאלח: בסיור עצמו לא, אבל - - -
אמיר אוחנה: ראית תיעוד וידיאו?
<ריאן סאלח: קודם כל, כל העניין הזה, ידעתי בדיוק מה סדר הזמן, מה הם הלכו לעשות בסיור הזה.
<ריאן סאלח: עצם העובדה שהם גם לקחו תושב מוסלמי של דלית אל כרמל ממשפחת פחמאווי, והוא גם הסביר להם על כל תעודות הגירוש שנעשה לאוכלוסייה הזאת והמעבר שלה מ - - -
אמיר אוחנה: והיה שם מסר מפורש שלא להתגייס לצה"ל או לשירות לאומי?
<ריאן סאלח: במשתמע, אפשר להגיד.
אמיר אוחנה: תסביר.
<ריאן סאלח: זאת אומרת שזה הולך בשלבים.
<ריאן סאלח: אתה לא יכול לבוא לתלמיד דרוזי, שכל החיים שלו גדל באיזו שהיא מערכת שכן עודדה את הגיוס, ולבוא ולהגיד לו על ההתחלה – אתה לא צריך להתגייס.
<ריאן סאלח: קודם כל אתה עובד איתו בשלבים.
<ריאן סאלח: איך השלבים האלה עובדים?
<ריאן סאלח: אתה קודם כל מתחיל להסביר לו את הנרטיב הפלסטיני.
<ריאן סאלח: אתה קודם כל מעביר לו עובדות – כל אחד יגדיר את זה איך שבא לו – עובדות על הסיפור הפלסטיני, על הגירושים, על הסיפור שלו, - - - עליו, במערכת החינוך הדרוזית וזה באמת.
<ריאן סאלח: יצוין לטובתה של מערכת החינוך הדרוזית, שהיא לא מרשה למשל סילופי עובדות היסטוריות בכל המישור הזה של תולדות הקמת המדינה, ההיסטוריה של התקומה של המדינה וכל המאבק הישראלי פלסטיני.
<ריאן סאלח: אבל מה שתנועות כאלה עושות, שהן באות, לוקחות את הסיפור הפלסטיני, קודם כל הן שופכות עליו אור, הן חושפות אותו לאותם צעירים דרוזים ואז למעשה הן עובדות באיזו שהיא שיטה של שינוי קו מחשבה, שגורם באיזה שהוא שלב לאותו צעיר דרוזי להגיע להתלבטות אם להתגייס או לא, ואז תנועה כמו תנועת אורפוד נכנסת ומציעה לו באופן אקטיבי שלא להתגייס ועוזרת לו בכל הנושאים.
אמיר אוחנה: מציעה לו באופן אקטיבי.
<ריאן סאלח: התנועה הזאת, מצוין, שהיא מורכבת מאנשי מקצוע משפטיים, פסיכולוגיים.
<ריאן סאלח: כל איש מקצוע בכל מישור אפשרי שקשור לקבלת פטור משירות ביטחון נמצא בתוך התנועה הזאת.
<ריאן סאלח: התנועה הזאת מייעצת והיא מתגאה.
<ריאן סאלח: אתה יכול להיכנס לדף הפייסבוק שלה.
<ריאן סאלח: כל הפוסטים שלהם הם בערבית.
<ריאן סאלח: היא מתגאה בזה שסתם לדוגמא תוך שנתיים פנו אליה 50 צעירים דרוזים שעמדו בפני התגייסות וקיבלו פטור דרך היועצים שלה.
<ריאן סאלח: הם מקבלים על זה אירועי תרבות, הם מוקירים כל מיני צעירים דרוזים שלא מתגייסים, שיש להם איזה שהם כישרונות.
<ריאן סאלח: סתם לדוגמא, כמו ניגון על כינור וכאלה.
אמיר אוחנה: עוד משהו שאתה רוצה להוסיף?
<ריאן סאלח: אני בסך הכל באתי הנה קודם כל בשביל לתת עוד מידע על התנועה וגם לבקש איזו שהיא פעולה מצדו של הממסד.
<ריאן סאלח: כי בסופו של דבר כשהממסד יוצא מהתמונה, מתמלא איזה שהוא ואקום שהתנועות האלה מבקשות למלא ועד עכשיו הן סוג של הצליחו וחשוב שהמדינה תבין את חומרת המצב ואת החשיבות ואת הנחיצות של התערבותה בנקודות האלה.
<ריאן סאלח: זה הכל.
אמיר אוחנה: מר מועדי מנצור, יועץ אסטרטגי לענייני דרוזים וצ'רקסי.
<מועדי מנצור: בוקר טוב לכולם.
<מועדי מנצור: אני רוצה להודות גם לכל מי שתרם לקיום הדיון הזה וגם לאם תרצו על הפעילות שלכם, על האכפתיות.
<מועדי מנצור: אלף הדרוזים משרתים מתוקף החוב המוסרי כלפי המדינה ועצמם, אחר כך זה מתוקף חוק החובה שכונן בשנת 1956.
<מועדי מנצור: לפני זה הייתה התנדבות.
<מועדי מנצור: כולם סקרו פה את הנתונים, אני לא אחזור, אבל אנחנו באגף הביטחוני חברתי גם עוקבים אחרי כל פעילות של מסיתים, משתמטים ותוך כדי תנועה מזהים את הפעילויות האלה.
<מועדי מנצור: זיהינו אותן בנצרת בשנת 2008 כנגד אחרינו הנוצרים, שרוצים להתנדב לשירות משמעותי בצה"ל, גם בחיפה וגם כנגד אוכלוסיות אחרות ולאט לאט אנחנו מזהים אותן נכנסים לתוך הכפרים הדרוזים.
<מועדי מנצור: כן קיימו הפגנה בפקיעין, כן שמו יד על יד בחור משפרעם ממשפחת שאין.
<מועדי מנצור: כן איימן זידאן, עורך דין שהוא בוועדת תווסול, מבין הדרוזים של ארץ ישראל עם סוריה ולבנון, שמזוהה גם כאנטי גיוס.
<מועדי מנצור: כן אנחנו רואים את הניצנים האלה, לא בתוך כותלי בתי הספר, אך מנסים למצוא קרקע פורייה ולאתר, כפי שציין פה הבחור מדלית אל כרמל.
<מועדי מנצור: מה שאני רוצה להצביע, זה על הסכנה, כי סביב העמותה הזו – אדוני יושב הראש – יש מארג של כמעט 15 תנועות BSD.
<מועדי מנצור: ועדת המעקב העליונה, ועד הנוער הקומוניסטי, ועדת ההכוונה של הסטודנט הערבי, מרכז מוסאווה, צה"ל מה בי צה"ל, כל ההפגנות שהיו להם בחיפה.
<מועדי מנצור: עוד כמעט 15 או 16 תנועות וארגונים, שזה ניקרא החיראק שלנו – המניע והתומך וחלקם בטח רשומים כעמותות מוכרות וחלקם לא.
<מועדי מנצור: אנחנו באגף הביטחוני חברתי מבקשים לפעול כנגד כל מי שהסית ומשדל כנגד משרת מדינתנו, פה במקרה מדינת ישראל, או מי שרוצה להתנדב לשירות בצה"ל, הן במגזר הדרוזי, במגזר הבדואי, במגזר היהודי, הנוצרי, וגם הצ'רקסי, כי אסור לתת להם במה ולחדור לתוך המרחבים האלה.
<מועדי מנצור: בני העדה הדרוזית משרתים בצה"ל, כפי שאמרתי, מתוקף החוב המוסרי בראש ובראשונה, אחר כך מתוקף חוק גיוס חובה וממלאים תפקידים, עושים את עבודתם נאמנה.
<מועדי מנצור: זה לא ישפיע על אחוזי הגיוס שלהם.
<מועדי מנצור: עוד מילה בסוף על מה שאמר פה חבר הכנסת לשעבר.
<מועדי מנצור: אולי הרגש קצת עבד, אני מתאר לעצמי, אבל כן, אני מסכים גם עם אלוף משנה, ידידי וג'די סרחאן בנושא של הטיפול בחייל המשוחרר.
<מועדי מנצור: לא זה העניין, כפי שאמר האלוף שטרן, עניין של חלקת אדמה או תזמורת או מקהלה.
<מועדי מנצור: לא.
<מועדי מנצור: כי בסוף שאני בא למלש"ב בכיתה י"א או אפילו אנחנו ירדו לכיתות ט' ו-י', התחלנו באחרי לשטח ואחרי לבגרות ואחרי לצה"ל כבר מכיתות ט'.
<מועדי מנצור: המלש"ב שואל מה אתה נותן לי בסוף ואנחנו מתחילים מהסוף אל ההתחלה- - -
אמיר אוחנה: מדינה.
<מועדי מנצור: בדיוק ככה.
<מועדי מנצור: אח שלי משלם קנסות על הבנייה הבלתי חוקית.
<מועדי מנצור: אין לי מגרש.
<מועדי מנצור: מה אתה נותן לי?
<מועדי מנצור: כן יש מקום לדעתי שהממשלה תסתכל בעין יותר מעמיקה ויפה כלפי החיילים המשוחררים, כן לבנות תכנית מיוחדת ולסייע ולתמוך ולגבות את הרשות ואחרים.
<מועדי מנצור: כן נדרש הדבר הזה.
<מועדי מנצור: אני אומר שזה משפיע, אבל זה לא התכלית של הכל.
<מועדי מנצור: פשוט הרגש קצת עבד אצל חבר הכנסת לשעבר.
<מועדי מנצור: אני מכיר אותו.
<מועדי מנצור: הוא מאד אכפתי ואני מאד מכבד אותו ואני מאד מעריך אותו.
<מועדי מנצור: אנחנו מבקשים שיטופלו המסיתים האלה בהתאם לחוק ועל פי חוק בחומרה רבה ולא לתת במה.
<מועדי מנצור: אפילו מנכ"ל משרד החינוך הוציא חוזר למנוע כניסה ולעקוב אחרי הרשתות החברתיות.
<מועדי מנצור: אם יש להם רשת חברתית ענפה עם קטאר, עם ערב הסעודית - - -
<מועדי מנצור: חוגים של אנטי מתגייסים וגם אני עוקב אחרי זה.
<מועדי מנצור: אנחנו עוקבים אחרי זה ויש לי פה את כל הרישומים.
<מועדי מנצור: אז עוד פעם, תודה רבה ואנחנו מבקשים שתטפלו בחומרה.
אמיר אוחנה: תודה רבה לך אדוני.
אמיר אוחנה: מר ביראני, מפקח מינהל חברה ונוער ממשרד החינוך, בבקשה.
<פטין ביראני: תודה כבוד יושב הראש, חברי כנסת, נוכחים מכובדים.
<פטין ביראני: אני פטין ביראני, מפקח רשותי מינהל חברה ונוער.
<פטין ביראני: אני גם רב סרן במילואים, פעיל עד היום.
<פטין ביראני: קודם כל אני שמח עלה המפגש ותודה על ההזמנה.
<פטין ביראני: אני נכחתי כאן עם הממונה שלי, עינב שוורץ, שהיא מנהלת המינהל במחוז חיפה.
<פטין ביראני: המגזר הדרוזי הוא מגזר משולב והנושא הזה הוא בדוק ונעשה ברמת מחוז ועם כבוד מנהלת האגף, הגברת איה, שאנחנו תמיד מתואמים ועושים פעילות משותפת למען כל הנושא.
<פטין ביראני: חוץ ממינהל חברה ונוער בתחומים ובתנועות הנוער, אנחנו עוסקים גם בנושא של הכנה לצה"ל ועושים את זה ביד רמה, בתיאום עם ידידי וג'די סרחאן, אלוף משנה ועם פיקוד המד"נים.
<פטין ביראני: רציתי להתייחס ואני לא סתם שאלתי אותך.
<פטין ביראני: אני גם שמחתי לשמוע אותך ואתה נתת לנו ככה קצת לסגור את המעגל, שהייתה לנוח חוליה חסרה ואתה ממש אמרת אותה עכשיו.
<פטין ביראני: אני מברך אתכם על הצעד שלכם.
<פטין ביראני: רציתי להגיד דבר אחד.
<פטין ביראני: ברגע ששמענו וראינו שבית ספר דרוזי מוצג על ידי ארגון בלדנא, ממש נדהמנו כי זה לא קיים בבית ספר שיש בו 81% גיוס לצה"ל.
<פטין ביראני: גיוס, באותו בית ספר.
<פטין ביראני: לצורך כך נתבקשתי על ידי הממונה והממונה שלי במינהל לעשות בדק בתוך בית הספר.
<פטין ביראני: ישבתי באופן אישי עם מנהלת בית הספר.
<פטין ביראני: לקחנו את התמונות.
<פטין ביראני: אף תלמידה – ודרך אגב הרוב בנות בתמונות, אין גברים פה, בתמונה שהוצגה, של הפעולה המשותפת – אף תמונה לא זוהתה על ידי המנהלת.
<פטין ביראני: המנהלת לא מכירה את הארגון הזה, הוא לא נכנס לבית הספר שלה.
<פטין ביראני: אף תלמיד מהתמונה לא זוהה שהוא תלמיד בית ספר ולכן לא רק זה.
<פטין ביראני: גם עשינו פגישה עם מורי של"ח וסיירות, ידיעת הארץ.
<פטין ביראני: הוא לא יודע על זה, לא עשו שום פעילות.
<פטין ביראני: דיברנו עם רכזת חינוך חברתי ועם צוות בית הספר.
<פטין ביראני: אנחנו אומרים לכם עכשיו, לא רק שלא התקיימה אף פעילות, בית הספר גם לא מקיים ולא עושה פעילות משותפת עם המגזר הערבי, אפילו בנורמה רגילה.
<פטין ביראני: אין חילופי תלמידים בבתי ספר.
<פטין ביראני: זו תפיסה של בית ספר ומנהל בית הספר.
<פטין ביראני: לכן אני אומר שלא באנו חס וחלילה להגיד שאתם לא דוברי אמת.
<פטין ביראני: נכון, אתם לקחת את זה מהפייסבוק שלהם, אבל ה אולי סוג של הסתה בשביל להראות שמגזר משולב הוא לא משולב.
<פטין ביראני: ואתה השלמת את החוליה.
<פטין ביראני: אז תדעו לכם שבדלית אל הכרמל יש שכונה, ואכרם, שהיה ראש עיר, הוא יודע וגם דווקא מכיר את כל התושבים.
<פטין ביראני: יש לנו שכונה מוסלמית שיש בה שם ייצוג.
<פטין ביראני: אולי עלו על תלמיד אחד, שהוא מוסלמי.
<פטין ביראני: הוא אפילו לא שייך לבית הספר ועשה פעילות.
<פטין ביראני: באו לחוליה חלשה בתוך היישוב ועשו את מה שעשו.
<פטין ביראני: לכן אנחנו אומרים, אנחנו במערכת החינוך, מינהל חברה ונוער, אנחנו חוסמים.
<פטין ביראני: לא מרשים דברים כאלה.
<פטין ביראני: להיפך, אנחנו נותנים את כל הכלים שלנו – סיוע בכל תחום ההכנה לצה"ל.
<פטין ביראני: יש לנו שני מד"נים מהצבא, מטעם - - - שניצבים בתוך בתי הספר.
<פטין ביראני: הם נותנים שם הכנה לצה"ל.
<פטין ביראני: יש לנו יום צהלה.
<פטין ביראני: יש לנו מסע בעקבות לוחמים.
<פטין ביראני: יש לנו צו ראשון אחוד.
<פטין ביראני: יש לנו עתודה אקדמאית ויש לנו – וידידי חבר הכנסת שטרן, שיצא, שיש לו יד בהקמת מכינה קדם צבאית בתוך דלית אל כרמל.
<פטין ביראני: וחבר הכנסת אכרם, שהיה ראש רשות, תמך בה והוא מהמייסדים שלה.
<פטין ביראני: לכן אנחנו רוצים להודות לכם באמת על הכנס הזה ועל הוועדה, כי היא חשפה בפנינו דברים שאנחנו צריכים להיות גם ערוכים להם, שלא ציפינו להם ולא יהיו ונמנע את כניסתם.
<פטין ביראני: אני אשמח מאד, אתה כבר מכיר את הפעילות כאן ואתה בפנים ואתה עושה עבודה יפה, אם אתה שומע על דברים שעומדים לקרות, תעדכן אותנו שאנחנו נדע איך לחסום גם את זה.
<פטין ביראני: ודה רבה לכם על הכל.
אמיר אוחנה: אני מצדיע לך על הדברים האלה.
אמיר אוחנה: עינב, את רוצה להוסיף?
<עינב שוורץ: אני חושבת שפטין נתן סקירה ממצה.
<עינב שוורץ: אני חושבת שאני לא צריכה להוסיף.
אמיר אוחנה: אנחנו נשמע את עמית ברק, שהוא יועץ בענייני גיוס ושילוב הנוצרים, שגם זה הוזכר קודם לגבי שנת 2008.
אמיר אוחנה: בוא נשמע.
<עמית ברק: שלום לכולם.
<עמית ברק: אני בחמש השנים האחרונות מלווה את כל הנושא של גיוס ושילוב הנוצרים.
<עמית ברק: שלוש נקודות שאני רוצה להעלות.
<עמית ברק: קודם כל אני רוצה לחזק את הדברים שוג'די אמר.
<עמית ברק: הקולות האלה, כשאני מסתכל על העדה הנוצרית אז אני באמת רואה שהקולות האלה חודרים במשפחות של חיילים משוחררים מאוכזבים.
<עמית ברק: הייתה לי התכתבות כזאת לפני כמה ימים עם חייל משוחרר, שפעיל בתחום והוא התחיל להביע תמיכה בארגון בלדנא.
<עמית ברק: יש הרבה מה לעשות למען החיילים המשוחררים.
<עמית ברק: משרד הביטחון וצה"ל יודעים את זה.
<עמית ברק: נמצאים איתי פה כרמלין, שהיא פעילה למען גיוס הנוצרים בצפון ואליאס מירושלים, שבירושלים התחיל תהליך של גיוס נוצרים, שהוא בכלל יוצא דופן והרבה יותר קשה.
<עמית ברק: יש פה את ג'ונתן שגם כן כבר הרבה שנים פעיל בתחום והנושא הזה של חיילים משוחררים זה משהו שצריך לשים עליו את הדגש.
<עמית ברק: זה גם יבלום חלק גדול מהקולות האלה.
<עמית ברק: דבר שני, כמו בתנועת ה-BSD - היועצים הכי טובים זה תמיד ארגונים יהודים.
<עמית ברק: אז גם פה, יש לי מסמך שקיבלתי לפני הדיון, פרוטוקול של פגישה שהתקיימה במרר בשנת 2013, של ארגונים כמו פרופיל חדש, יש גבול, פעילים מחד"ש ממק"י ומארגונים נוספים, שדנים איך מרחיבים את הפעילות של קריאה להשתמטות וסרבנות בתוך המגזר הדרוזי.
<עמית ברק: אנחנו רואים בפרוטוקול הזה, ואני אעביר לך אותו.
<עמית ברק: אני חושב שזה צריך להגיע ליועץ המשפטי לממשלה.
<עמית ברק: חלקים ממנו פורסמו ביום שישי האחרון בכתבה של ישי פרידמן במקור ראשון.
<עמית ברק: רואים שם בדיוק איך זה מתנהל ואיך ארגונים יהודיים, שכולם ממומנים על ידי הקרן החדשה לישראל ועל ידי האיחוד האירופאי, ממשלות זרות ועל ידי כל מיני ארגונים נוצרים אנטי ישראלים.
<עמית ברק: רואים את שיתוף הפעולה הזה.
<עמית ברק: רואים למעשה איך היהודים מנחים אותם לפעילות האנטי דמוקרטית והאנטי ציונית הזאת.
<עמית ברק: הדבר השלישי זה המימון האירופאי.
<עמית ברק: העניין הזה הוא כבר מעבר לטירוף.
<עמית ברק: לא יכול להיות שממשלות זרות אירופאיות והאיחוד האירופאי מממנים פעילות כזאת, שהיא פעילות אנטי דמוקרטית לגמרי.
<עמית ברק: חותרת תחת הדמוקרטיה הישראלית, תחת מדינת ישראל.
<עמית ברק: פוגעת באחד מאבני היסוד של המדינה, שזה הגיוס לצבא, הגיוס לשירות הלאומי, ההתנדבות.
<עמית ברק: פוגעת בדו קיום אמיתי של חברה, בני מיעוטים, שרוצים להיות אזרחים מהשורה.
<עמית ברק: רוצים לתרום את חלקם, רוצים להשתלב, רוצים להיות אזרחים כמו כל אחד, באמת בלי הבדלים.
<עמית ברק: באים החברה האלה, האירופאים האלה, שמדברים תמיד גבוהה-גבוהה על דמוקרטיה.
<עמית ברק: לצדם יש את, עוד פעם, הקרן החדשה שגם היא שמה את חלקה וגם ארגונים נוצריים, שתורמים או שתומכים בזה, כמו הוורד קאנסל אוף צ'רצ'לס ופשוט זה דבר שהוא לא יעלה על הדעת.
<עמית ברק: חבל שאין פה נציג של משרד החוץ, אבל מעבר לזה זה עוד דבר שמצביע למה צריך חוק עמותות עם שיניים.
<עמית ברק: אני חושב שגם מהדיון הזה צריכה להיות קריאה ברורה, באפיקים שצריך לפעול מול השגרירויות פה.
<עמית ברק: לזמן אפילו שגרירים.
<עמית ברק: זה פשוט מטורף.
<עמית ברק: זה לא יעלה על הדעת שפעילות כזאת מקבלת מימון מממשלות זרות.
<עמית ברק: תודה.
אמיר אוחנה: אני רוצה לשמוע עכשיו את משרד המשפטים.
<דרור גרנית: אולי אתה רוצה למקד אותנו, אדוני יושב הראש.
אמיר אוחנה: נכחת פה מתחילת הדיון, נכון?
<דרור גרנית: נכחתי.
אמיר אוחנה: אז שמעתם שיש תלונה ליועץ המשפטי לממשלה וגם לרשם העמותות, כפי שחבר הכנסת אכרם חסון העלה בפנינו ואני רוצה לשמוע את התייחסותכם.
<לילך וגנר: זה אני.
<לילך וגנר: לגבי הפנייה ליועץ המשפטי, הפנייה הועברה לפרקליטות.
<לילך וגנר: עד כמה שידוע לי הנושא שם בבדיקה.
<לילך וגנר: עדיין אין לי שום מידע נוסף האם תיפתח חקירה או לא.
<לילך וגנר: אין לי שום עדכון.
אמיר אוחנה: רשם העמותות?
<דרור גרנית: נכון לעדכון שקיבלתי אתמול בערב, המצב שם הוא פחות או יותר זהה.
אמיר אוחנה: אתם יכולים לומר את השם בבקשה, שניכם?
<דרור גרנית: דרור גרנית, משרד המשפטים ועמיתתי לילך וגנר מייעוץ וחקיקה פלילי.
<דרור גרנית: ברשם העמותות גם התקבלה פנייה.
<דרור גרנית: הם מטפלים בה במובן הזה שהם מתכוונים להוציא מכתב אל עמותת בלדנא ולזמן איזו שהיא התייחסות מהם.
<דרור גרנית: זה בתהליך בקיצור וייצא מענה סדור לפונים, לכשהוא יושלם.
<דרור גרנית: תודה.
אמיר אוחנה: נעבור לשורה של דוברים.
אמיר אוחנה: נתחיל בבקשה עם יהונתן אל חורי, מנהל פרויקטים במילואימניקים בחזית וגם פעיל בחברה הנוצרית.
אמיר אוחנה: שלום יהונתן.
<ג'ונתן אלחורי: תודה רבה לך חבר הכנסת אמיר אוחנה על רשות הדיבור וגם על קיום הדיון החשוב הזה וגם כמובן לתנועת אם תרצו על המחקר המעמיק שהם עשו.
<ג'ונתן אלחורי: אני פשוט חושב והייתי חייב להבהיר את הנקודה הזאת.
<ג'ונתן אלחורי: גם כשקראתי את כל הדו"ח במלואו, אני חושב שמעולם לא הייתה איזו שהיא טענה כלפי מערכת החינוך בקהילה הדרוזית ובעדה הדרוזית או כלפי מנהלי בתי הספר.
<ג'ונתן אלחורי: אני חושב שעיקר הדו"ח ואני חושב שזה מה שאנחנו צריכים לקחת ממנו בסופו של דבר, היא הפעילות והתמיכה שמקבלים מחברי כנסת שנמצאים במשכן הזה.
<ג'ונתן אלחורי: זה משהו שלא יעלה על הדעת, שחבר כנסת מגיע ל - - -
אמיר אוחנה: תהיה פה מספיק זמן – הכל יעלה על הדעת.
<ג'ונתן אלחורי: כן, אבל עדיין בתור בן אדם קצת רציונאלי, שחי במדינה הזאת לא מעט שנים, כבר 17 שנה, אני גם בן לקצין צד"ל, אנחנו גם מבינים את הנושא הזה של ברית האחים שנוצרה בין המיעוטים שחיים במדינת ישראל ומסביב לה, לבין העם היהודי ואנחנו גם, תוך כדי הדיבור, אני כבר כמה שנים עוסק בנושא הגיוס של העדה הנוצרית.
<ג'ונתן אלחורי: השאיפה שלנו בסופו של דבר הייתה להגיע להצלחה כל כך מסחררת, כמו שהעדה הדרוזית הצליחה.
<ג'ונתן אלחורי: זה תמיד משהו שאנחנו שמנו לנו למטרה ולכן הפעילות הזאת של בלדנא והפעילות של עמותות נוספות שנאמרו פה השמות שלהן, היא פעילות מאד מוכרת לנו בשנים האחרונות, כי הם הפנו את האש גם כלפי המתגייסים הנוצרים, גם כלפי המתגייסים הבדואים, גם כלפי המתגייסים המוסלמים שחשבו או ניסו להתקדם בעצם בנושא הזה ולהתגייס או לתרום מזמנם לצה"ל ולחברה הישראלית, דרך הצבא או דרך השירות הלאומי.
<ג'ונתן אלחורי: לכן בנוסף אני חושב גם שאחד התיקונים שצריכים להיעשות בחוק הם בעצם להחיל את חוק הסרבנות גם על מלש"בים וגם על כאלה שמעוניינים להתנדב לשירות הלאומי.
<ג'ונתן אלחורי: זה צריך להיעשות.
<ג'ונתן אלחורי: באמת, כמו שאמרתי, אני חושב שהעניין המרכזי פה הוא חברי הכנסת הערבים.
<ג'ונתן אלחורי: ההסתה זה משהו שהוא כבר מעבר לחופש ביטוי, אלא קריאה לסרבנות, קריאה להמרדה, קריאה לכל דבר שיעלה על הדעת בנושא הזה.
<ג'ונתן אלחורי: לכן אני באמת חושב שזאת המטרה שאנחנו צריכים להתמקד בה וזהו.
<ג'ונתן אלחורי: זה מה שהיה חשוב לי בעיקר לומר.
אמיר אוחנה: אתה הצעת הצעה מעניינת ואני רוצה לשאול את משרד המשפטים, למרות שלא התכוננתם לזה, תגידו לי אם יש לכם איזו עמדה על פניו אולי אתם מכירים את הנושא.
אמיר אוחנה: הצעה לשינוי סעיף 109 של חוק העונשין, באופן שאני אנסה לנסח אותו חופשית – מי שהסית או שידל אדם במקום החייב בשירות ביטחון, מי שהסית או שידל אדם שלא ישרת בשירות בכוח מזוין, כפי שרשום שם, דינו מאסר חמש שנים או שלוש שנים, או שנתיים.
<לילך וגנר: אני רוצה להתייחס.
<לילך וגנר: מאחר שלפני שנה הייתה הצעה של חבר הכנסת קיש, הצעת חוק פרטית שקודמה בוועדת חוקה ובאמת תוקן סעיף 109, היא כללה באמת בהתחלה תיקון של סעיף 109 א' ובהסכמת המציע היא אוחדה בסופו של דבר לסעיף 109 ב'.
<לילך וגנר: הרציונל היה, גם אנחנו העלינו את הקשיים בתיקון סעיף 109 א', בהקשר לכך שהחוק כרגע, בנוסחו הנוכחי, יוצא מנקודת הנחה שמי שמשדל מישהו לעשות משהו בניגוד לחוק, בעצם משדל אותו לא לעשות חובה שמוטלת עליו לפי חוק, זו עבירה פלילית.
<לילך וגנר: לעומת זאת, כאשר לא מוטלת חובה על פי חוק אלא מדובר באדם שזה שיקול דעתו, אנחנו לא יכולים להפוך את זה - זאת אומרת זה המצב היום בחוק העונשין - להפוך את זה לעבירה את מי שמשדל אותו לעשות מעשה שהוא לא חייב לעשותו לפי חוק.
<לילך וגנר: זאת נקודת ההתחלה.
אמיר אוחנה: תיארת נכון את המצב הקיים.
אמיר אוחנה: אני שואל אם אני רוצה לשנות את המצב הזה.
<לילך וגנר: אז אנחנו חושבים שבנושא הזה, כשמדובר בעבירות ביטוי ואנחנו רוצים להפוך התנהגות שהיא עבירת ביטוי מובהקת לעבירה פלילית, צריך לחשוב טוב מאד על האיזונים בהקשר הזה.
<לילך וגנר: כמו שצוין, גם העבירה הנוכחית מיושמת מאד מאד בצמצום בגלל הפגיעה בחופש הביטוי ולא דווקא כלפי מגזר כזה או אחר, אלא באופן גורף כלפי הסתות להשתמטות מימין, משמאל, במגזר החרדי, במגזר הערבי.
<לילך וגנר: היא מיושמת במשורה בגלל החשש לפגיעה בחופש הביטוי.
<לילך וגנר: כשמדובר על מתנדבים, הפגיעה הזאת היא יותר גדולה, כי שוב, לא מדובר בבן אדם שמסית אותך לעשות עבירה פלילית, אלא למשל אם אני ממליצה למישהו שיש לו פטור משירות צבאי בגלל בעיות רפואיות – אל תלך לצבא, תיסע לך לחו"ל – האם אני מבצעת עבירה פלילית?
<לילך וגנר: היעלה על הדעת שההמלצה שלי אליו תהפוך להיות הסתה להשתמטות כשהוא לא חייב בשירות?
<לילך וגנר: אני חושבת שיש פה איזה שהוא צעד שצריך לשקול אותו בזהירות, בשים לב לכל הערכים הללו.
אמיר אוחנה: את אומרת במשורה.
אמיר אוחנה: השאלה אם בכלל נעשה שימוש בסעיף הזה.
<לילך וגנר: אני מכירה את הסיפור של - - -
אמיר אוחנה: בנוסחו הקיים, לא בנוסחו ה - - -
<לילך וגנר: אני מכירה כתב אישום אחד לגבי הרב וולפא, אם אני לא טועה, ששילם כסף לאנשים כדי שלא ישרתו בצבא.
<לילך וגנר: אני מכירה את המקרה הזה.
<לילך וגנר: לא ידוע לי אם הוגשו מקרים נוספים, אבל לא עשיתי מחקר מעמיק בנושא.
<לילך וגנר: אבל אכן באמת השימוש בסעיף הזה נעשה במשורה מהשיקולים שעלו פה באמת, של חופש הביטוי.
<לילך וגנר: אני חושבת שהמדיניות הזהירה הזאת היא מדיניות במקום.
<לילך וגנר: היא נעשית ביחס לכלל עבירות הביטוי ודאי וודאי שביחס לעבירת ההמרדה, שהיא עבירה מאד בעייתית שהוזכרה כאן והוחלפה.