GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אנה לביא: אנחנו רוצים להרחיב ככל הניתן.
<אנה לביא: הלוואי ולא רק שלושים אחוזים היו במכינות שהם חבר'ה מרקע סוציו אקונומי מורכב.
מרדכי יוגב: עברי לשאלה השנייה של המיון מחדש.
<אנה לביא: הנושא הכאוב והפיל שבחדר, נושא המיונים.
<אנה לביא: דבר ראשון, למי לפנות.
<אנה לביא: אני אשמח לתת לך איש קשר לנושא.
<אנה לביא: תמיד כשפונים אלי, אנחנו מנסים לעזור כמה שיותר.
<אנה לביא: אני לא אשקר אבל דווקא לאוכלוסיות הייעודיות המוחלשות, אנחנו תמיד עם הפנים קצת יותר.
<אנה לביא: אם אלה בני העדה הדרוזית, אם אלה בני העדה הבדואית, אם אלה יוצאי אתיופיה, כשיש חוות דעת זו או אחרת של מי שליווה אותם.
<אנה לביא: אם זה בתכניות בתוך הצבא, קורס הכנה לשירות, קורסי עברית וכיוצא באלו ואם אלה חוות דעת של ראשי מכינות.
<אנה לביא: אנחנו מתחשבים בכך.
<אנה לביא: ימי סיירות פתוחים לכל מכינות ושנות שירות.
<אנה לביא: הם מקבלים חוזר על בסיס חוות דעת של ראש המכינה.
<אנה לביא: אני אספר לכם סוד.
<אנה לביא: רק שלושים אחוזים מהניגשים החוזרים, בוגרי מכינות ושין-שינים, עוברים את יום הסיירות החוזר.
מרדכי יוגב: זה הרבה.
<אנה לביא: זה מעולה.
<אנה לביא: הצבא מעודד את זה.
<אנה לביא: הצבא לא אומר לא.
<אנה לביא: אנחנו בעד.
<אנה לביא: הלוואי והייתי ממלאת את כל מכסות טיס בכל מחזור גיוס.
איילת נחמיאס ורבין: הצגת את זה כאילו הנתון נמוך.
<אנה לביא: לא.
<אנה לביא: זה בסדר גמור.
<אנה לביא: לתת מבחני קוגניציה חוזרים, לא בבודדת אלא על אוטומט לכולם, זה קצת יותר מורכב.
מרדכי יוגב: רק לפי בקשות.
מרדכי יוגב: לא כל אחד.
<אנה לביא: בסדר גמור.
<מיכל ברקאי ברודי: לבנות יום סיירות לא רלוונטי.
<אנה לביא: את צודקת.
מרדכי יוגב: נראה לי שזאת שאלה שחייבת תשובות קצת יותר בכירות ולא שאני מזלזל חס ושלום.
<אנה לביא: נכון.
<אנה לביא: מבחן קוגניציה, לרוב כשעושים אותם שוב קב"א-דפ"ר, לא בהכרח מצליחים לשפר אותם כי המכינה היא מכינה מנטלית, פיזית, אישיותית, היא מעצימה אבל לא תמיד זה בהכרח ישפיע שם.
<דנה זקס: תומר בוהדנה, במלחמת לבנון השנייה היה מ"פ, היה חניך שלי בבני ברית.
<דנה זקס: הוא מספר את זה בכל מקום כך שזה לא סוד מקצועי.
<דנה זקס: כשהוא התגייס לצבא, לא רצו לגייס אותו לקרבי כי הוא ילד שהגיע מפנימייה לילדים עם הפרעות נפשיות.
<דנה זקס: אחר כך לא הסכימו להוציא אותו לקורס קצינים כי לא היו לו נתוני קצונה.
<דנה זקס: מי שנבחר להיות סמל במלחמת לבנון השנייה היה הוא ומי שהקים היום מעון חסות, זה הוא.
<דנה זקס: אתם לא נותנים להם צ'אנס.
מרדכי יוגב: יש לי המון סיפורים אבל לא נספיק.
מרדכי יוגב: חבר הכנסת איל בן ראובן, ברוך הבא.
עמר בר-לב: אני צריך לצאת לדיון אחר אבל רציתי עוד דקה להתייחס לכל נושא המיונים.
עמר בר-לב: המיונים הם לא תורה מסיני.
עמר בר-לב: אני לא יודע אם אתם יודעים אבל יש לפחות רמטכ"ל אחד שאחרי כן גם היה שר ביטחון שלא עבר מבדקי קצונה.
עמר בר-לב: וידאתי את עצמי עכשיו שאני זוכר נכון בוויקיפדיה וזה נכון.
עמר בר-לב: רמטכ"ל שאחרי כן גם היה שר ביטחון.
עמר בר-לב: לגבי מדדי קב"א ודפ"ר, בוודאי ליוצאי העדה האתיופית וגם לאחרים, כבר מזמן יודעים שזה לא רלוונטי או הרבה פחות רלוונטי.
עמר בר-לב: גם ברור שבחור או בחורה שמגיעה למכינה וכעבור שנה תעבור עוד פעם או יעבור עוד פעם את המבדקים, הנתונים הסוציו אקונומיים שלו לא ישתנו אבל יהיו נתונים מסוימים שכן ישתנו ואני חושב שכאן צריך בצורה ממוסדת, לא רק לפי בקשה כזאת או אחרת או פוינט אוף קונטקט כזה או אחר אלא בצורה ממוסדת לתת הזדמנות עם העדפה מתקנת.
עמר בר-לב: מישהי שהגיעה מקבוצת אוכלוסייה מוחלשת ועברה מכינה או מישהו שעבר מכינה ומעוניין להעלות את הקב"א שלו, אני חושב שהוא צריך לקבל, או צריכה לקבל, העדפה מתקנת.
עמר בר-לב: מוטי, בזה אני אסיים.
עמר בר-לב: כפי שאתה אמרת, אנחנו לא יכולים לסיים כאן בנושא הזה.
עמר בר-לב: אני חושב שאנחנו חברי ועדת חוץ וביטחון צריכים להיכנס לזה יותר לעומק כי זה לא יכול דבר שתלוי בקשרים או בטלפון כזה או אחר שמרימים במקרה פרטי כזה או אחר.
מרדכי יוגב: לגמרי נכון.
מרדכי יוגב: אם היה לי זמן, הייתי מספר סיפורים על השנתיים האחרונות.
מרדכי יוגב: הערה לאכ"א, קחי אותה, תעלי אותה למעלה.
מרדכי יוגב: כשאני רוצה לפתור דברים, אני פותר אותם דרך נציב קבילות חיילים.
מרדכי יוגב: באכ"א יש מרובעות, סליחה שאני אומר.
מרדכי יוגב: נציב קבילות חיילים, יש יותר זמן, הבנה, נשמה ופותרים בעיות.
מרדכי יוגב: לישיבה הבאה נביא את נציב קבילות חיילים.
מרדכי יוגב: מי שרוצה להיעזר, יכול דרכו לפעמים לעשות מעקפים.
<דנה זקס: היינו מעדיפים ללכת בדרך הישר ולא במעקפים.
<דנה זקס: נמאס לנו ממעקפים.
מרדכי יוגב: אנחנו רוצים להתחיל מאפס ולפעמים אנחנו עושים את זה כך.
מרדכי יוגב: תנועת הקיבוצים.
<גבי אסם: אני מרגישה שאנחנו בסוג של מחזה אבסורד.
<גבי אסם: שני הצדדים שיושבים בצד הזה של השולחן, חברי הכנסת והארגונים כולם, כולל מי שנמצא ממשרד הביטחון, שהם השותפים שלנו ביום יום, שותפים נהדרים, עם כולם יש הסכמה על איכות וצורך מפעל שנת השירות והמכינות.
<גבי אסם: אבל כאשר נצא מהדלת ונתפזר ליום יום, ניתקל במציאות הבלתי הגיונית שהמפעל הזה חסום מאוד מאוד והוא בעצם היום במדגם של פיילוט.
<גבי אסם: זה צריך לחזור בחזרה אליכם.
<גבי אסם: צריכה להיות פנייה למשרד הביטחון, להפוך את זה לתכנית לאומית ולא להשאיר אותנו במדגם הזה מסוכסכים בין עצמנו, מנסים למצוא כל מיני מעקפים ולשוב ולהוכיח את מה שכבר הוכח היטב, שזו פשוט אחת המתנות ואחד הפתרונות למדינת ישראל.
<גבי אסם: אני מחזירה את זה בחזרה אליכם.
<גבי אסם: תעשו עם זה משהו.
מרדכי יוגב: תודה רבה גם על הקיצור שאפשר לעוד שני אנשים להתייחס.
<שי וייסבלום: מכינת עוז שלמה, בעבר קריית מלאכי.
<שי וייסבלום: תודה על ההזמנה.
<שי וייסבלום: חשוב לי להדגיש מה שדני אמר.
<שי וייסבלום: גם בתוך מפעל המכינות הקדם צבאיות השנתיות יש מכינות פריפריה.
<שי וייסבלום: אנחנו יושבים בפריפריה עם חבר'ה מהתיכונים המוחלשים, עם חבר'ה בסיכון.
<שי וייסבלום: יש במכינות השנתיות יותר חבר'ה בסיכון ומפריפריה מאשר במכינות אופק ואנחנו לא נגד אלא אנחנו בעד.
<שי וייסבלום: יש לנו קרוב לאלף כאלה.
<שי וייסבלום: יש כמה דברים שצריך לשים לב לפרטים.
<שי וייסבלום: יש לי חניך ששלח לי תמונה בווטסאפ עת קיבל כומתה בגולני לפני שלושה שבועות.
<שי וייסבלום: חניך שהגיע עם תיק פלילי על הטרדה מינית.
<שי וייסבלום: עד היום לא קיבלתי שקל ממשרד הביטחון.
<שי וייסבלום: זה קשור גם למוגבלויות.
<שי וייסבלום: חניך כזה, כל עוד הוא לא מוגדר בר גיוס, הוא לא מקבל כסף.
<שי וייסבלום: בסוף הוא הוגדר בר גיוס, יום לפני הגיוס שלו, כבר נגמר התקציב והוא לא מקבל כסף.
<שי וייסבלום: אותו דבר יהיה עם המוגבלויות.
<שי וייסבלום: חניך שאין לו יכולת להתגייס בגלל מגבלה רפואית ואתה מעביר אותו שנת מכינה, הוא יתחיל לקבל כסף רק רטרואקטיבית אחרי שהוא יהיה בר גיוס וימצאו לו מקום להתנדב.
<שי וייסבלום: את הדברים האלה צריך לסגור כי אם אנחנו רוצים שיהיו עם מוגבלויות או מהפריפריה, צריך לדעת לגבות את זה מהיום הראשון.
<שי וייסבלום: אנחנו סוחבים על הגב את החבר'ה האלה ומקוששים נדבות כדי לאפשר לחניכים.
<שי וייסבלום: אנחנו עושים את זה אבל זאת נקודה שצריך לשים לב אליה.
<קריאה: אנחנו לא סוחבים על הגב.
<שי וייסבלום: אנחנו עושים את זה בכיף.
<שי וייסבלום: אני חושב שהשאיפה היא באמת לתת למקסימום חבר'ה להיכנס למכינות.
<שי וייסבלום: הבעיה שלנו היא שאם במכינה רגילה נורמלית עד 31 למרץ כל רשימת המתקבלים סגורה וכולי, אנחנו במאי-יולי עוד מגייסים חבר'ה לשנה הקרובה ומושכים אותם באוזניים מהבית ומשכנעים את ההורים.
<שי וייסבלום: אנחנו בתהליך יום יומי עם משרד הביטחון ועם הצבא.
<שי וייסבלום: מאוד מאוד קשה לנו עם החבר'ה האלה לעמוד בתאריכי היעד לרישום.
<שי וייסבלום: אנחנו ממלאים את המכסות עם המון ויכוחים כולל פגישה עם סגן מפקד מיטב לפני שבוע לגבי החבר'ה שכבר עכשיו במכינה.
<שי וייסבלום: מצד אחד אומרים שכל מי שרוצה ילך אבל מצד שני אומרים לא, זה לא ילך וזה לא ילך.
מרדכי יוגב: הכלל והחריגים.
<שי וייסבלום: לכן החריגים בסוף על זה נופלים.
<ליאור שטום: מנהל מכינת עלי.
<ליאור שטום: תודה.
<ליאור שטום: בשבילי זאת זכות.
<ליאור שטום: אני אמנם במכינה רק עשר שנים אבל זאת המכינה הראשונה שקמה לפני שלושים שנים ובא לחדש לכם שגם אז לא הבינו מה זה מפעל המכינות ובאמת זה היה דבר חדש והיו כל הבעיות שכנראה ממשיכות עד היום בכל מיני כיוונים.
<ליאור שטום: הזדמנות לברך על היום הזה ולהגיד תודה לכל הדברים שהתפתחו מאז הקמת המכינה לפני שלושים שנים.
<ליאור שטום: בהחלט כל הנושא הזה של העמידה מול הצבא, צריך לחשוב איך עושים בצורה יצירתית.
<ליאור שטום: לדעתי ליצור קשרים וקשרים ודרכי פנייה יותר מודרניות כפי שיש היום בפייסבוק ובאי-מיילים ולנסות לפתח שיטות כדי שהתקשורת תהיה יותר טובה.
<ליאור שטום: אם זה יהיה, ממילא להערכתי רוב הבעיות ימצאו פתרון.
מרדכי יוגב: הדיון לא תם.
מרדכי יוגב: הוא רק נמשך.
מרדכי יוגב: בהמשך נסכם גם עם יעדים להמשך.
מרדכי יוגב: אני הייתי רוצה שזה יקרה עוד בתוך שנת 2017.
מרדכי יוגב: חבר הכנסת איל בן ראובן.
איל בן ראובן: תודה והערכה גדולה לכל העוסקים במלאכה.
איל בן ראובן: אתם עוסקים בנושא סופר חשוב.
איל בן ראובן: אנחנו בוועדת חוץ וביטחון חייבים לדאוג לכך שנושא המכינות ושנות השירות, שזה דבר שאני עוסק בו כי הבן שלי היום שם, לא יכול להיות שהדבר הזה הפך להיות קורס טיס.
איל בן ראובן: אנשים שנבחנו כבר לקורס טיס, התקבלו לקורס טיס ולא מתקבלים לקיבוץ מסוים על דבר שהצבא אומר שהאנשים האלה כאשר הם מגיעים לשירות בסופו של דבר שנה יותר מאוחר, הם מתגייסים לקרבי, הם בפיקוד, שלושים אחוזים מהם בסיירות וכולי.
איל בן ראובן: הם מצוינים.
איל בן ראובן: לכן אנחנו כאן צריכים לבדוק עם משרד הביטחון איך אנחנו מעלים את התקצוב, מעלים את הרצון הזה ואחת מהתשובות שלנו לכל בעיות המוטיבציה ולכל הבעיות שאנחנו מכירים אותן מכאן ומכאן, זה באמת ממש תרופה למכה כי אלה אנשים שרוצים לעשות ואנחנו חייבים לתת להם את ההזדמנות הזאת.
<יוסי מלכה: אני כמובן מברך על היום ועל היוזמה והמסר שהיום הזה מוציא.
<יוסי מלכה: אני מברך על הכיוון שיש בו.
<יוסי מלכה: שמעתי אותו כאן ושמעתי אותו גם בוועדה המקבילה, בוועדת הכספים, שיש ניסיון להסדיר את הנושא התקציבי גם של מכינות אופק, גם של שנת שירות.
<יוסי מלכה: נאמר לנו פעם ראשונה שמשרד הביטחון שוקל להיות מעורב גם תקציבית בנושא שנת שירות וזו בשורה גדולה לעם ישראל.
<יוסי מלכה: אם זה לא יקרה, אני שמח מאוד שיש הצעת חוק של חבר הכנסת מירב בן ארי ורועי פולקמן שאולי תסדיר את נושא שנת השירות באמצעות חוק.
<יוסי מלכה: שני דברים חשובים צריכים להיאמר.
<קריאה: יש דבר כזה?
מירב בן ארי: אני אסביר.
מרדכי יוגב: זה לא הזמן להסברים ולשאלות.
<יוסי מלכה: שתי הערות כאשר האחת היא בנושא גיוון האוכלוסייה שלוקחת חלק במכינות הארוכות, השנתיות ובשנת השירות.
<יוסי מלכה: אני מציע לכולנו קודם כל להיצמד לנתונים.
<יוסי מלכה: האגף הביטחוני חברתי במשרד החינוך הציג נתונים והנתונים הם רחוקים מלהיות ורודים.
<יוסי מלכה: הגיוון לא מספק.
<יוסי מלכה: אין מספיק צעירים מהפריפריה הגיאוגרפית והחברתית, לא במכינות ולא בשנת שירות.
<יוסי מלכה: אני מבקש להפסיק להקים מכינות סגרגטיביות לנוער בסיכון.
<יוסי מלכה: החבר'ה האלה צריכים להיכנס למכינות איכותיות ביותר.
<יוסי מלכה: צריך להיות שילוב נכון.
<יוסי מלכה: זה הדבר הנכון גם עבור החברה הישראלית וגם עבורם.
<יוסי מלכה: צר לי לומר לך גברתי, יש פער מאוד גדול בין האמירות של נציגת הצבא לבין הפרקטיקה ואני רוצה לתת שתי דוגמאות והן לא דוגמאות נדירות.
<יוסי מלכה: אנחנו מנהלים מכינת אופק, היחידה לצעירים בדואים.
<יוסי מלכה: לפני שלושה שבועות, בלי התרעה מוקדמת, אחרי שגייסנו אותם, אחרי שהם כבר בתוך מכינה, מיטב שלפו שני חבר'ה בדואים, הם שלפו חמישה אבל שלושה הצלחנו לחלץ, וגייסו אותם בלי התרעה מוקדמת.
<יוסי מלכה: למה?
<יוסי מלכה: ככה.
<יוסי מלכה: בלי הסבר, בלי שום הסבר, ככה סתם.
<יוסי מלכה: אכ"א וערן שני ואחרים מחזיקים רשימה ארוכה של צעירים מוחלשים שעברו תהליך ונמצאים היום או בשנת שירות – צעירים בסיכון – או במכינות ומיטב דורשים בתוקף לגייס אותם.
<יוסי מלכה: לא מצליח להבין.
<יוסי מלכה: הצבא הוא הנהנה הגדול מהמערכת הזאת ולא יכול להיות שיערימו קשיים לגבי האוכלוסייה הזאת.
מרדכי יוגב: אני חי את מה שאתה אומר.
מרדכי יוגב: הערתי גם קודם את ההערה.
מרדכי יוגב: גם אני לא אוסיף סיפורים למרות שיש לי ביום יום.
מרדכי יוגב: אני יודע להודות על גמישות במקרים מסוימים.
מרדכי יוגב: אנה, שלא יהיה רושם שאנחנו רק מקטרים.
מרדכי יוגב: אני יודע להודות על גמישות רבה, רק בשבועיים האחרונים, של ערן, של צחי ושל אחרים.
מרדכי יוגב: אני יודע גם להודות שבתמונה הכוללת חסרה ההבנה.
מרדכי יוגב: מי מכל החבורה היקרה הזאת כאן לומד במכינה?
מרדכי יוגב: תרימו ידיים.
מרדכי יוגב: מי כאן לומד במכינות אופק?
מרדכי יוגב: כל אחת מכן, שתי מלים על מה עושה לכם המכינה.
מרדכי יוגב: אתם במכינה כחודשיים.
<קריאה: אני מקריית אתא, חיפה.
<קריאה: אני במכינת עלמה בירושלים.
מרדכי יוגב: מה בינתיים נותנת לך המכינה?
מרדכי יוגב: איך את מרגישה במכינה?
<קריאה: טוב.
מרדכי יוגב: את מרגישה איזשהו שינוי?
<קריאה: התקדמתי.
מרדכי יוגב: את רוצה להמשיך עוד ארבעה חודשים האלה?
<קריאה: בטח.
מרדכי יוגב: לא צריך יותר מהחיוך וה-בטח.
מרדכי יוגב: בהצלחה לכולם.
מרדכי יוגב: איך קוראים לך?
<יעל בלנגה: יעל בלנגה.
<יעל בלנגה: אני מעין ערבה בשומרון.
<יעל בלנגה: היום אני במכינת עלמה.
מרדכי יוגב: איפה למדת בתיכון?
<יעל בלנגה: בישוב.
<יעל בלנגה: אבא שלי נפטר לפני עשר שנים מסרטן ואימא שלי עכשיו מתפקדת לבד.
<יעל בלנגה: היא מפרנסת אותנו ואני בעיקר עוזרת לה בתפקוד בבית.
<יעל בלנגה: אם המלגה לא הייתה מגיעה אלי, לא הייתי במכינה הזאת.
<יעל בלנגה: מעולה.
<יעל בלנגה: מדהים.
מרדכי יוגב: יופי.
מרדכי יוגב: נשמע עוד אחד, את הבחור.
<יוסף: אני מנתיבות.
<יוסף: אני במכינת תפארת ארזים.
מרדכי יוגב: איפה למדת לפני כן?
<יוסף: בישיבה.
<יוסף: בירושלים.
מרדכי יוגב: אתה חודשיים במכינה?
<יוסף: כן.
מרדכי יוגב: מה המכינה נתנה לך עד עכשיו?
<יוסף: הרבה כלים לחיים.
<יוסף: פתחה לי הרבה מקומות שלא ראיתי אותם.
<יוסף: כל מיני דברים שלא חשבתי עליהם בכלל.
מרדכי יוגב: במה זה עשה לך שינוי?
<יוסף: פיזי, נפשי וגם לראות את החיים בצורה אחרת.
מרדכי יוגב: לפני כן חשבת להתגייס?
<יוסף: כן, אבל לא היו לי הכלים האלה.
מרדכי יוגב: ואחרי חודשיים אתה כבר חש שיש לך כלים?
<יוסף: יש לי יותר כוח.
מרדכי יוגב: אם כן, אפשר לקצר את המכינות לחודשיים.
מרדכי יוגב: אני מסכם את הדיון.
מרדכי יוגב: הדיון באמת לא תם.
מרדכי יוגב: אני אומר משפטי מפתח בודדים שחלקם הם בגדר שיעורי בית.
מרדכי יוגב: אני חושב שאין כאן חילוקי דעות שצריך לומר את המשפט הראשון שהוא באמת משפט הפתיחה, עד כמה המפעל הזה, גם של השין-שינים, גם של המכינות הקדם צבאיות, גם של מכינות אופק, עד כמה הוא מבורך ועד כמה תודה לכל העוסקים במלאכה.
מרדכי יוגב: תודה לכל היוזמים את הדיון, לכל חברי הכנסת והאחרים.
מרדכי יוגב: כולנו באותו מעגל.
מרדכי יוגב: אנחנו באמת צריכים כאן את התשובות בעיקר של משרד הביטחון אבל גם בשותפות של האוצר וחברתי חברת הכנסת מירב בן ארי כאן והיא הנציגה מהמפלגה הנכונה שקרובה לשר האוצר.
מרדכי יוגב: אנחנו כן נצטרך את התשובות הללו בעיקר בעבודת המטה במשרד הביטחון, בנכונות של השותפות ובהבנה של הגידול.
מרדכי יוגב: אנחנו נרצה את עבודת המטה הזאת גם מצה"ל, אנה, באמת בעבודת מטה משמעותית של הסתכלות קדימה ולומר על איזה אחוזים אתם מסוגלים לדבר ועל איזה מספרים כדי שהארגונים כן יוכלו לתכנן, כדי שתנועות הנוער וארגוני הנוער, ולומר שלי יש מכסה של מאה ולי יש מכסה של שישים או לי יש מכסה של מאתיים ולכן אני יכול להיות קבלן במובן החיובי של כוח האדם שיהיה יותר טוב וכמה שיותר.
מרדכי יוגב: הנושא של נוער עם מוגבלויות.
מרדכי יוגב: אני מבקש שבישיבה הבאה יהיה גם נציג משרד האוצר שמאוד חשוב שיהיה, מעבר לחברתו של שר האוצר.
מרדכי יוגב: נוער עם מוגבלויות, אנחנו הולכים כרגע לדיון נוסף, שלא יהיה בתוך התקנים.
מרדכי יוגב: שלא יהיה בברוטו אלא יהיה בנוסף.
מרדכי יוגב: צריך להתחיל במספר מסוים.
מרדכי יוגב: ראינו אותם כבר במקומות כאלו ואחרים, בשירות לאומי, ראינו אותם בצה"ל במקומות מסוימים וזאת בוודאי תרומה גדולה מעבר לחובה המוסרית שלנו לסייע בידם.
מרדכי יוגב: אני ראיתי מכינה בערד שניסתה חלקית ולא הצליח לה.
מרדכי יוגב: כנראה שצריך עוד חיזוקים.
מרדכי יוגב: עדכון התקנה גם במשרד החינוך בנושא אופק.
מרדכי יוגב: זה לא שהמכינות הרגילות לא משתדלות להגיע אבל אופק מוכוון משימה ועושה את זה בצורה באמת מדהימה.
מרדכי יוגב: דנה כבר שנתיים וחצי-שלוש מאז נפגשנו.
מרדכי יוגב: גילוי נאות, למי שלא יודע, דנה היא אחותו של גוני הרניק הי"ד, מפקד סיירת גולני שנהרג בבופור.
מרדכי יוגב: הכרתי אותו אישית באותן שנים.
מרדכי יוגב: צה"ל.
מרדכי יוגב: הנושא של השאלה הגדולה, ואנחנו נבקש לפעם הבאה או את ראש אכ"א או את ערן, כי זו שאלה של מדיניות כבדה וכך ראוי שהוא תוצג.
מרדכי יוגב: הנושא של מתן אפשרות לשדרוג הנתונים ואיך עושים את התהליך.
מרדכי יוגב: זאת אומרת, זה תהליך.
מרדכי יוגב: במה צה"ל עומד, במה הוא לא יעמוד השנה אלא יעמוד בשנה הבאה.
מרדכי יוגב: גם לי יש סיפורים למכביר אבל אני לא רוצה לומר.
מרדכי יוגב: אני אגע במשהו קטן.
מרדכי יוגב: דרך נקח"ל, בני מנשה שטענו שהם לא יודעים עברית, ב-72 שעות גייסנו אותם, שניים מהם היו מצטיינים הנדסה קרבית.
מרדכי יוגב: גמרו מצטיינים.
מרדכי יוגב: הם היו בהסדר של מעלות וראש הישיבה התעקש שיתגייסו לקרבי והם יודעים עברית.
מרדכי יוגב: הם לומדים כאן עברית.
מרדכי יוגב: סירבו ורצו לשלוח אותם לכל מיני מקומות אבל הם סיימו מצטיינים.
מרדכי יוגב: נאמר שהם לומדים עברית כבר שנה, אז להגיד שהם לא יודעים עברית?
מרדכי יוגב: זה שדרוג נתונים במקרה הזה אחרי שנת לימודים בישיבת הסדר, אבל זה בדיוק אותו הדבר בשין-שין או במכינות.
מרדכי יוגב: שר הביטחון הורה לבחון את תוצאות עבודת המטה.
מרדכי יוגב: אני מציע, אני לא אומר זאת כביקורת, שהשולחן העגול ביחס למדיניות של פתיחת מכינות, תפתחו אותו, תייצרו אותו ותביאו את הארגונים השונים.
מרדכי יוגב: כך היה בעברי כמזכ"ל בני עקיבא, אז היו הרבה שולחנות עגולים אצל ראש האגף, ולא נזכיר אותם כרגע בשמם.
מרדכי יוגב: כך שאם מנכ"ל מועצת המכינות, עם דני זמיר, מרגיש לא מחובר, שייכנס לשולחן עגול יחד עם אופק ויחד עם האחרים כגוף המתכלל.
מרדכי יוגב: יש כאן עוד שאלה אחרונה והיא שאלות על חניכים שאינם ברי גיוס לתקצוב החריג שלהם.
מרדכי יוגב: אני אוסיף לזה ואני אומר לכולנו כאת
מרדכי יוגב: גר גדול מאוד את נושא העולים.
מרדכי יוגב: העולים החדשים, גם כאתגר לאופק, גם כאתגר למכינות, נדמה לי שיש שתי מכינות – אחת חילונית ואחת דתית – בקשת שלקחו על עצמן קבוצות עולים ייחודיות אם מצרפת, אם מאמריקה, וזה אתגר גדול מאוד בשנים הללו שממוצע העולים הוא כ-24 אלף.
מרדכי יוגב: גם בני הנוער העולים, אם הם עולים בשנים מחטיבת הביניים פחות או יותר ועד כיתה י"ב, הם לא מצליחים להגיע לאוריינטציה של צבר לגיוס.
מרדכי יוגב: חצי שנה כזאת או מכינה עושה להם את זה.
מרדכי יוגב: גם בני חוץ לארץ, הם רק בפסח לוקחים את תעודת הזהות כי עד אז הם לא משוכנעים שהם רוצים לעלות ורק שבעים או שמונים אחוזים מהם עולים, אבל זה הרבה.
מרדכי יוגב: השאלה היא איך מתקצבים אותם, בין אם אותו נער הוא עם תיק פלילי, בין אם הוא עם פוטנציאל לעלייה.
מרדכי יוגב: זו שאלה טובה שאני מפנה אותה גם למשרד הביטחון, גם משרד החינוך וגם למשרד האוצר, לחזור אחורה, לחשוב ולתת את התשובה גם לאנשים עם תיק פלילי והניקיון שלו וגם לעולים שהם ממש פוטנציאל עצום למדינת ישראל.
מרדכי יוגב: תם ולא נשלם.
מרדכי יוגב: אנחנו עם הנהלת הוועדה נשתדל שעוד בדצמבר כן נדון שנית יחד עם כל היוזמים ונשתדל לתת תשובות לתקציב 2018-2019.
אמיר אוחנה: אנחנו פותחים את הדיון הזה של ועדת המשנה לכוח בצה"ל.
אמיר אוחנה: הנושא שמלכתחילה נקבע לוועדה היה נושא אחר, אבל אחרי הפיגוע בו נרצחו כמיל שנאן והאיל סתוואי, שוטרי משטרת ישראל הגיבורים, שהגנו בגופם על אזרחי ישראל, אני החלטתי לקיים את הדיון הזה, גם בנוגע לשילוב האוכלוסייה הדרוזית בצה"ל – איך אנחנו מעודדים את זה, איך אנחנו מחזקים את זה; וגם בנוגע לפעילות של אלה שפועלים נגד זה, ובפרט בלדנא.
אמיר אוחנה: לפני שאנחנו נתחיל, אני אבקש לכבד קמעה את זכרם של האיל ושל כמיל.
אמיר אוחנה: אפשר לשבת.
אמיר אוחנה: אנחנו רואים פה פעילות שמיד תקבל סקירה רחבה יותר על ידי אנשי אם תרצו, שערכו את המחקר ושאספו את הממצאים, שפועלת נגד השורשים של החברה בצה"ל, אבל גם גדודים של שונאי ישראל וסייעניהם, גם בכנסת הזאת והם ישנם, אני מדבר על איימן עודה בראשם, לא יצליחו לנתק את ברית הדמים והחיים, שיש בין אחינו הדרוזים לנו.
אמיר אוחנה: בלדנא היא עוד אחת מזרועות התמנון האנטי ישראלי המכרסם ביסודותיה של מדינת ישראל, המושתתים בין היתר על הברית הזו, על הברית בין חלקי האוכלוסייה השונים.
אמיר אוחנה: בוקר טוב חבר הכנסת אייל בן ראובן.
אמיר אוחנה: מעניין אם כל אלה שטובת ישראל, טובת מדינת ישראל לנגד עיניהם, יפגינו גם על זה מול ביתו של היועץ המשפטי לממשלה.
אמיר אוחנה: הניחוש שלי שהם לא, אבל אני מצפה ונשמע גם את אנשי היועץ המשפטי לממשלה, שתיפתח חקירה הן נגד העמותה והן נגד המסייעים לה, כולל חברי כנסת.
אמיר אוחנה: על פי סעיף 109 לחוק העונשין, אני רק אציין פה הערה פרוצדוראלית שהדיון הוא דיון פתוח, לפי סעיף 120 (ב) (2).
אמיר אוחנה: על פי סעיף 109 לחוק העונשין ואני מצטט – מי שהסית או שידל אדם החייב בשירות בכוח מזוין שלא ישרת בו, דינו מאסר חמש שנים.
אמיר אוחנה: כלומר אנחנו מדברים כאן בעבירה פלילית, לא בעוד משהו שנופל בגדר חופש הביטוי, אלא משהו שחורג מחופש הביטוי המותר.
אמיר אוחנה: בין שלל העובדות המטרידות והמקוממות שמופיעות במסמך, שמיד נשמע אותו בצורה מפורטת, נמצאים גם חברי כנסת שמשתפים פעולה עם הארגון וביניהם איימן עודה, חנין זועבי, יוסף ג'בארין וחבר הכנסת מסעוד גנאים.
אמיר אוחנה: אני העברתי תלונה ליועץ המשפטי לממשלה בגין העבירות הללו ואני מצפה לשמוע שנפתחה חקירה או שתיפתח חקירה.
אמיר אוחנה: והכי חשוב, יותר מכל חקירה, המטרה של הפעילויות הללו היא לזרוע פילוג ושנאה בין האוכלוסייה הדרוזית, שכוללת את מיטב בנינו ולוחמינו ואשר נאבקת איתנו על קיומה ועצמאותה של מדינת ישראל משחר הקמתה, לבין יתר חלקי מדינת ישראל.
אמיר אוחנה: על כן היה חשוב לי לקיים את הדיון הזה ואני מציע שנפתח בסקירת הממצאים.
אמיר אוחנה: מתן פלג, אם תרצו, בבקשה.
<מתן פלג: בוקר טוב, תודה רבה לכולם, ליושב ראש הוועדה, חבר הכנסת אמיר אוחנה, לחבר הכנסת אכרם חסון, לחבר הכנסת אייל בן ראובן.
<מתן פלג: תודה רבה לכולם.
<מתן פלג: תודה רבה לכל החברים מהארגונים השונים שעוד רגע גם, בעזרת השם ידברו, שעזרו לנו בליקוט הממצאים והמידע.
<מתן פלג: אני מקווה שיגיע בהמשך עוד בחור שעד עכשיו, מתוך פחד וחשש, לא הופיע, אבל הוא גורם מאד משמעותי בכתיבת הדו"ח ובליקוט הממצאים, אבל אני בינתיים אתחיל.
<מתן פלג: קודם כל לגבי הארגון בלדנא.
<מתן פלג: מבחינת הגדרה ברשם העמותות, אז הגברת ערכי הדמוקרטיה, הפלורליזם והסבלנות בחברה הערבית בכלל ובקרב בני הנוער בפרט, קידום, עידוד ופיתוח כישרונות, יצירה ואומנות בקרב בני הנוער הערבים, טיפוח הזהות והתרבות הערבית אצל בני הנוער והצעירים, זה מה שכתוב אצלם.
<מתן פלג: אני רק רוצה לומר לפני כן שעל פי סעיף 46 לחוק העמותות, עילת פירוק עמותה היא פעילות העמותה המתנהלת בניגוד לחוק, למטרותיה או לתקנונה.
<מתן פלג: אופיו של אותו ארגון, בעיני פרופיל חדש, שזה גם ארגון שמקדם סרבנות בחברה הישראלית, מבחינת פרופיל חדש, איך הם רואים את בלדנא, ועוד רגע אנחנו נראה איזה מההגדרות יותר נכונות, פועל משנת 2005 לסיכול תכניות המדינה להחיל שירות אזרחי חובה על אזרחים פלסטינים בישראל.
<מתן פלג: הארגון מוטרד ממבצע הגיוס המגזרי ומן המעמד השונה לו זוכים הדרוזים והבדואים ומאחוזי הגיוס העולים באוכלוסייה הערבית הנוצרית להתגייס.
<מתן פלג: ככה רואים את זה בפרופיל חדש.
<מתן פלג: כמובן שזה לא מה שרשום ברשם העמותות, אבל זה מה שהם אמרו, ולמעשה לכן אנחנו קוראים גם לוועדה לקרוא לרשם העמותות ולמשרד המשפטים לשקול לפרק את העמותה.
<מתן פלג: אני רוצה לתת לכם דוגמא קודם כל לגבי העדה הדרוזית.
<מתן פלג: זה דובר הרבה.
<מתן פלג: בבלנדא בדלית אל כרמל, מה שעכשיו אני מראה לכם זה תרגום של הפוסט.
<מתן פלג: כל החומרים שאנחנו מביאים כרגע הם חומרים גלויים, הם נמצאים, הם מתגלים בזה.
<מתן פלג: בלדנא בדלית אל כרמל קיים סמינר הדרכה לתיכוניסטים דרוזים.
<מתן פלג: ההדרכה כללה דיונים אודות זהות הדרוזים ושטיפת המוח הציונית, שהרחיקה את הדרוזים מעמם האמיתי.
<מתן פלג: התלמידים נלקחו לשיעור ערבי לשעבר שם סופר על מעשי טבח ונכבא.
<מתן פלג: כביכול אנחנו רואים פה מגמה של להאדיר סרבני גיוס דרוזים ולהפוך אותם למעין כוכבי תרבות.
<מתן פלג: אלף ברכות לסרבן לשירות החובה הצבאי, תימור סלאמה, תימור וודיעה, לעולם לא אשרת בצבא הכיבוש ולא אלחם בבני עמי.
<מתן פלג: סרבן שירות החובה הצבאי ישהה בכלא 60 יום.
<מתן פלג: האשמה – התחמקות מהשירות הצבאי המוטל על הצעירים הדרוזים, הפלסטינים.
<מתן פלג: אותה מגמה, בדו"ח כמובן יש דוגמאות נוספות.
<מתן פלג: אני מראה פה רק על קצה המזלג.
<מתן פלג: אני רוצה לקחת אתכם גם לאתר בשם אלערבה אל ג'דיד, שמדבר על ארגון נוסף בשם אורפוד, עוד ארגון שממוקד בנושא של המגזר הדרוזי.
<מתן פלג: ארגון שמפעילים אותו עורכי דין וכל מיני פסיכולוגים וכל מיני אנשי מקצוע שמנסים גם לקדם את הנושא של אי גיוס של דרוזים לצבא.
<מתן פלג: הם עובדים ביחד עם בלדנא, הם עובדים במשותף, הם עובדים הרבה מאד ביחד.
<מתן פלג: בדו"ח כמובן יש הרבה דוגמאות.
<מתן פלג: באופן ממוקד בנושא סירוב שירות החובה המוטל על נערים דרוזים התקיים עם עמותת בלדנא ב-16 בינואר 2016 – זה לא דברים ישנים – סמינר משותף.
<מתן פלג: הנושא הזה וכמו שכתוב למטה – התנגדות לגיוס לצה"ל ולשירות לאומי.
<מתן פלג: הם אומרים את זה בצורה גלויה.
<מתן פלג: הם לא מפחדים.
<מתן פלג: הם מתגאים בזה ובעינינו יש עם זה בעיה חמורה, בעיקר כשהציבור הישראלי, שאינו דובר ערבית, הוא לא מכיר את זה, כי זה לא מגיע לתקשורת ולכן המגמה הזאת מתגברת.
<מתן פלג: אני רוצה להראות לכם, ואגב באמת פה, כמו שאמר חבר הכנסת אמיר אוחנה, עורך דין במקצועו, בסעיף 109 לחוק העונשין – מי שהסית או שידל אדם החייב בשירות - - - שלא ישרת בו או שלא יתייצב לפעולה צבאית – דינו מאסר 5 שנים והפעילות פה היא ממוקדת למגזר הדרוזי.
<מתן פלג: מבחינת פעילות בבתי ספר, אנחנו גם רואים את אותם ועכשיו אני עובר נושא, לנושא של פעילות בתוך בתי ספר מוכרים.
<מתן פלג: בלדנא ותנועות ההתנדבות.
<מתן פלג: בדיר חנא התקיים סמינר בנושא השירות האזרחי, במסגרתו התקיימה שיחה על הרקע ההיסטורי לשירות ואיך מתנגדים לשירות הלאומי.
<מתן פלג: זאת אומרת זה מה שקורה בתוך בתי הספר שאנחנו מממנים כמשלמי המיסים.
<מתן פלג: זה דבר בעייתי מאד בפנינו.
<מתן פלג: אני אקח עוד דוגמא אחת.
<מתן פלג: כמובן בדו"ח יש הרבה.
<מתן פלג: המדריכה מקיימת סמינר בחטיבת ביניים בכפר טייבה, מפגש לחיזוק הזהות והשייכות הפלסטינית, במסגרת תכנית מנהיגות צעירה.
<מתן פלג: גם בעניין הזה אני רק רוצה להסב את תשומת ליבכם, מה שנקרא סעיף המרדה, סעיף 133 א' לחוק העונשין, פרק ח', פגיעות בסדרי המשטר והחברה, המרדה, מעשי המרדה, להביא לידי שנאה, בוז או אי נאמנות למדינה או לרשויות החוק.
<מתן פלג: וגם בהמשך – להסית או לגרות את יושבי הארץ שינסו להשיג בדרכים לא כשרות שינוי בדבר הדין.
<מתן פלג: בכל אופן אנחנו רואים פה ממש ניסיון לקחת אזרחים, בני נוער, שאנחנו רוצים שישתלבו במדינת ישראל.
<מתן פלג: אין שום סיבה שהמגזר הערבי לא יהיה משולב בחברה הישראלית, שלא ישרתו בשירות לאומי, שלא יתגייסו לצה"ל.
<מתן פלג: פה אנחנו רואים ארגון שפועל ממש בתוך בתי הספר, עם חטיבות ביניים, קטינים, כדי לשכנע אותם לא לעשות את הדבר הזה.
<מתן פלג: אני רוצה להראות לכם עוד משהו.
<מתן פלג: אני מניח שבגלל הסלייד הזה, שנמצא גם בדו"ח, חברי כנסת מהרשימה המשותפת בחרו לא להגיע.
<מתן פלג: אנחנו רואים פה ב-30 באפריל 2017 – לא לפני הרבה זמן – בלנדא ערכה סדנאות סביב ההתנגדות לשירות הלאומי והגיוס בבתי ספר.
<מתן פלג: זה בכפר כנא.
<מתן פלג: איימן עודה, חנין זועבי, יוסף ג'בארין ומסעוד גנאים.