GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עומרי רולס:
 הבירוקרטיה מכריעה אותנו, אומרים לי: אני רוצה, אני רוצה, אנחנו הופכים את העולם כדי לנסות למצוא את ה - - - אני חושב שבמלחמה כמו במלחמה, ובסיטואציה כמו שנמצאת פה כרגע, שווה לבחון איך אפשר להקל את התהליכים האלה כדי שנדע, בצורה מהירה, להתקדם הלאה וממש להמשיך להביא יום-יום ערך על השולחן
עומרי רולס:
 אנחנו מביאים משהו מה-17 באוקטובר, היום עושים את זה עשרות אנשים
זאב אלקין:
בהקשר הזה, באמת אשאל את משרד התפוצות
זאב אלקין:
 למה במסלול המצ'ינג לא מופיע המסלול המחקרי בתחום ההסברה? הסברה, תודעה וכו'
רומן ברונפמן:
יש לי כמה התייחסויות
אילנית מלכיאור:
אני גונבת רק איזשהו - - - כי אני מכירה גם את הצד של הממשלה
זאב אלקין:
אמרתי שרק אחד מדבר
אילנית מלכיאור:
כן, תודה רבה
זאב אלקין:
אבל אני לא
אילנית מלכיאור:
לא?
זאב אלקין:
אמרתי אחד מכל גוף
אילנית מלכיאור:
חשבתי שלאור יחסינו
זאב אלקין:
גם לאור יחסינו
זאב אלקין:
 אני מתנצל, אם יישאר זמן בסוף, אז כן
זאב אלקין:
 כדי שכולם יוכלו להתייחס, אסיים את הסבב, כולל זום ואתן לך להתייחס
רומן ברונפמן:
יש לי גם תשובות למה ששאלת, אם אתה רוצה לפני
זאב אלקין:
לא, לא, כבר ביחד, תיכנס פעם אחת
זאב אלקין:
 עמרי מרכוס, גיתם, בבקשה
זאב אלקין:
 גם שלוש דקות
עמרי מרכוס:
 אני מחמ"ל ההסברה של גיתם, אנחנו עוסקים בעיצוב נרטיב
זאב אלקין:
אני מציע שתציג פחות מה אתם עושים כי זה כבר קרה גם בדיונים הקודמים
זאב אלקין:
 תתייחס להיבט התקציבי ולחוויית שיתוף הפעולה שלך, בינתיים, במסגרת המסלולים הקיימים, ואיפה אתה רואה קשיים קדימה או אתגרים קדימה ומה צריך לתקן
עמרי מרכוס:
חד-משמעית
עמרי מרכוס:
 בעצם, אתחיל מלצטט מ"מבצע סבתא", אומרים שם: אתה מתחיל הכי מהר שאתה יכול ולאט-לאט אתה מגביר מהירות
עמרי מרכוס:
 ככה המצב שלנו היום, אנחנו אחרי שלושה חודשים של עבודה מאוד מאוד קשה, שלמדנו בה המון, התנסינו בהרבה מאוד כיוונים, ועכשיו אנחנו מבינים שצריך לעלות מהירות
עמרי מרכוס:
 עכשיו זה בעצם הזמן שבו מצד אחד יש לנו פחות התנדבויות ומצד שני זה המאני-טיים, עכשיו אנחנו נדרשים לתת שירות לאורך זמן למדינה
עמרי מרכוס:
 אני לא חושב שבצד השני, ואנחנו מכירים עכשיו יותר ויותר את הצד השני, האסלאמיסטי – אין שם אף דמוקרטיה
עמרי מרכוס:
 לא סתם הגופים שאנחנו מתמודדים מולם הם לא גופים ממשלתיים, הצד האסלאמיסטי הוא לא גופים ממשלתיים אלא גופים עלומים אחרים
עמרי מרכוס:
 יש דברים שמדינה לא יכולה לעשות, רק גופים אזרחיים
עמרי מרכוס:
 במקרה של גיתם אנחנו מביאים את אנשי המקצוע שיעשו את זה
עמרי מרכוס:
      מה שהיה לנו בשלושת החודשים האחרונים, תודה לך מר אלקין ותודה למשרד התפוצות, עשינו עבודה בעיקר עם ליאור וינטרוב מ-Voices of Israel, גם לגבי לפצח את הבירוקרטיות השונות
עמרי מרכוס:
 קיבלנו תקציבים דרכם, ועם ליאור וינטרוב גם קיבלנו מעט אסטרטגיה ומעט מחשבה רחבה יותר
עמרי מרכוס:
 אנחנו מדברים על זה כאילו אנחנו מעלים זיכרונות, עכשיו אנחנו יוצאים לדרך, עכשיו זה הזמן
עמרי מרכוס:
 יש לנו עכשיו, לדעתי, שלושה-ארבעה חודשים לפחות שבהם אני מפחד מאוד שכל מה שרכשנו וכל הידע של החמ"ל ירד לטמיון אם לא תמצא הדרך לתחזק את החמ"לים שלנו ושל אחרים
עמרי מרכוס:
      בתחזוקה השוטפת נדבר על זה ששלושת-ארבעת החודשים הקרובים הולכים להיות קריטיים
עמרי מרכוס:
 המדינה נמצאת במקום קריטי מבחינה הסברתית וההתלהבות הראשונית נעלמה והמתנדבים מתנדפים, עכשיו חייבים לתת איזושהי תוכנית ממוקדת לזמן הזה
עמרי מרכוס:
 אני לא יודע מה התוכניות העתידיות, ישראל תבנה חמ"ל, כן יקרה, לא יקרה, מה יקרה
עמרי מרכוס:
 עכשיו יש לנו שלושה-ארבעה חודשים, דחוף, לסגור איזשהו תקציב
עמרי מרכוס:
 אלה שני הסנט שלי
זאב אלקין:
הלכתם על מסלול מצ'ינג, נכון? דרך Voices of Israel
עמרי מרכוס:
כן
עמרי מרכוס:
 ליאור פה, ליאור יכול - - -
זאב אלקין:
לא, כמה קיבלתם?
עמרי מרכוס:
אני אחראי על הצד הקריאייטיבי, ליאור יודע להגיד
זאב אלקין:
תכף אתן לליאור להתייחס כי הוא על כולם, הוא לא אחראי רק עליכם
זאב אלקין:
 בסדר גמור
זאב אלקין:
 עוד ארגון שאיתנו בזום, נדב כץ, One Million Hands, שלוש דקות
נדב כץ:
קודם כול, שוב תודה על ההתארגנות המהירה, באמת להתאים צרכים של ארגונים אזרחיים אל מול איך שהכנסת עובדת
נדב כץ:
 ברור שזה לא פשוט וכן נוצרה לנו איזושהי פלטפורמה שבה אנחנו באמת יכולים להיעזר בזמן מהר יחסית ובביורוקרטיה שהיא קלה יחסית
נדב כץ:
 אצלנו, כמו שכולם אמרו, רוח ההתנדבות יורדת, מרגישים את זה
נדב כץ:
 אצלנו מי שנשארו אחרונים והכי חזק, ואולי דווקא ימשיכו לדחוף כשרוח ההתנדבות של האדם הפשוט ירדה, זה הטכנולוגיים
נדב כץ:
 האנשים שהם טכנולוגיים נשארו יותר, גם שם מתחילים להרגיש מעט את הירידה אבל הם נשארו לאורך יותר זמן וכל ההיבט הטכנולוגי של הפרויקט מתקדם בצורה טובה
נדב כץ:
      אין לי הרבה מה להוסיף על מה שכבר נאמר, ברור שכבר נחכה לקול קורא של שנת 2024
נדב כץ:
 ברגע שגם קיבלנו את התמיכה הראשונית הזאת – אני חושב שגם לשאר הפרויקטים – ברגע שיש את התג הזה שקיבלנו את זה, יהיה קל הרבה יותר למשוך תקציבים מבחוץ כי כאילו אושרנו בתו איכות
נדב כץ:
 זה משהו שכמובן נפנה אליו, בלי קשר להמתנה לקול קורא של שנת 2024
נדב כץ:
 התקציב של 200,000 השקלים שקיבלנו יספיק כנראה לחודשיים-שלושה פחות או יותר ואנחנו גם מחכים שזה ייכנס, כי מה שהבנתי לפני כמה ימים, שזה אמור לקחת עד 45 ימים
נדב כץ:
 זה גם זמן זהב וחשוב לבדוק, כשהסכום הזה כבר אושר, אם יש דרך לזרז אותו עוד יותר כי הוא ממש כמו מכונת הנשמה לארגונים שכבר סוחבים ועושים את רוב הדברים בצורה התנדבותית הרבה זמן ומביאים משאבים ממקומות לא מקומות, תרומות, לאו דווקא כספיות אלא שוות ערך לכסף כמו חברות טכנולוגיה שנותנות גישה ודברים כאלה
נדב כץ:
 רק אגיד, לפחות בכסף שאושר, אם יהיה אפשר לזרז את זה, את האישור, כי באמת כל יום יקר מפז
נדב כץ:
 אגיד רק לגבי הדבר הזה
נדב כץ:
 זהו
נדב כץ:
 אין לי עוד משהו להוסיף
זאב אלקין:
בסדר גמור, תודה רבה
זאב אלקין:
 רון, אתה רוצה להתייחס? גם לשאלה ששאלנו
רומן ברונפמן:
קודם לשאלתך
רומן ברונפמן:
 דיברתי קודם על 120 מיליון שקלים, שזה הצורך התקציבי שלנו לפעילויות תודעה והסברה לשנה הבאה
רומן ברונפמן:
 מתוך זה: 70% זו הבקשה – כסף חדש; ו-30%, כמו שאתה ציינת משיחתך הקודמת עם אבי, מנכ"ל המשרד – הם אפשרות לניוד מתוך תוכניות קיימות
רומן ברונפמן:
 70% חדש, 30% קיים
רומן ברונפמן:
זה לגבי זה
רומן ברונפמן:
 רק עוד מילה, וחשוב לי מאוד בגלל שני חברים היקרים שיושבים פה ומייצגים קשת  רחבה מאוד של גופים מופלאים שהתחילו לפעול מה-7 באוקטובר
רומן ברונפמן:
 בסוף יש ביורוקרטיה ממשלתית, מה לעשות, החיים קשים
רומן ברונפמן:
 מה שניסינו לעשות זה לעשות את זה הכי מהר שאפשר
רומן ברונפמן:
 לכן, למשל, בהכי מהר לא ניתן לעשות מהר קול קורא לעמותות
רומן ברונפמן:
 אני מתחבר למה שאתה אמרת
רומן ברונפמן:
 בסוף יש פער בין מהירות ביצוע לבין היכולת לענות על כל המעטפת, כשלצערי, כפי שתיארת אליאב, איפשהו נפלת בין הכיסאות
רומן ברונפמן:
 גם הנושא של המצ'ינג, שמבוצע על ידי Voices of Israel, על ידי קולותיה של ישראל – והזכירו קודם את ליאור המנכ"ל – היכולת שלהם להוציא לפועל 32 פרויקטים שכבר אושרו בהיקף של עשרות מיליוני שקלים היא יכולת שיש רק להם, רק לחלץ מהסוג הזה
רומן ברונפמן:
 אם אני כממשלה הייתי הולך עכשיו התקשרות-התקשרות עם כל גוף, היינו מסיימים את זה ב-2028
רומן ברונפמן:
      לגבי מנגנוני התמיכות הבאים, בהחלט יכול להיות שנשקול, למשל, לעשות לעמותות או כל מיני וריאציות אחרות
רומן ברונפמן:
 אבל כרגע הצלחנו לגעת – וזה חשוב אדוני יושב-הראש, זה המספרים – בלמעלה מ-90 יוזמות וארגונים, בסכומים משתנים
רומן ברונפמן:
 חלקם בכמה עשרות אלפי שקלים, חלקם במיליונים
רומן ברונפמן:
 זה בסוף מה שאני חושב – כממשלה, כמערכת, אני לא טופח לעצמנו על השכם – שאנחנו צריכים כממשלה לשים כיעד
רומן ברונפמן:
 לכן נקבנו במספר שאפתני, 80 מיליון שקלים לשנה הבאה לסיוע ליוזמות אזרחיות
רומן ברונפמן:
 ואנחנו נמצא את הדרך הבירוקרטית הכי נכונה, אם זה חלק במצ'ינג, אם זה חלק בתמיכות, אבל זה מספר שצריך להיות מאושר
אליאב בטיטו:
עכשיו הוצאתם 31 מיליון שקלים בחודשיים?
זאב אלקין:
הם בתהליך, הם הוציאו 21 מיליון שקלים ועוד 10 מיליון שקלים בתהליך
אליאב בטיטו:
איך 80 מיליון שקלים יספיקו לשנה? אנחנו אומרים ששנת 2024 זו שנת מלחמה, בהיבט של הסברה שנת מלחמה תהיה כאן עד 2044-2040, מה זה 80 מיליון שקלים?
רומן ברונפמן:
אני יכול לבוא ולזרוק מספרים, שאני רוצה 300 מיליון שקלים
אליאב בטיטו:
לא, אבל השאלה היא: אם הוצאתם בממוצע, נגיד, באזור ה-10 מיליון שקלים בחודש, נראה לי הגיוני שיהיו לפחות 120 מיליון שקלים
רומן ברונפמן:
תכף תשמע את דברי האוצר וזה יענה לך על חלק מהשאלות
זאב אלקין:
 רון, רק אגיד שהנושא הזה הוא באמת חשוב מאוד, גם לנו כוועדה
זאב אלקין:
 אני כן הייתי ממליץ לכם להתחיל להכין תמיכות לעמותות, זה ממילא לא יקרה בשנת 2024 להערכתי, אבל כדי שזה יקרה בשנת 2025 כדאי להתחיל להריץ את זה כבר עכשיו, בלי קשר להקצאות של הכסף במסלולים שכבר נפתחו
זאב אלקין:
 כדאי שהכלי הזה יהיה, ברגע שהוא יהיה מוכן
זאב אלקין:
 זה תהליך ארוך ומייגע, אם לא תתחילו עכשיו אז גם ב-2025 הוא לא יקרה
זאב אלקין:
 זה קודם כול
זאב אלקין:
      היו פה באמת הערות גם לגבי מסלול מחקרי וגם לגבי זה שאולי סיוע לארגונים בייעוץ בנושא של המצ'ינג, היה יכול לעזור לכמה ארגונים לגשת כי הם היו מבינים שהם כן יכולים להציג מצ'ינג וזה היה דווקא עוזר להם
עומרי רולס:
אפשר לקחת בחשבון גם את פרמטר האיכות של הביצוע?
זאב אלקין:
את זה הם לוקחים כשהם שופטים
עומרי רולס:
לא, זאת אומרת, מעבר לתקרה של 200,000 שקלים
עומרי רולס:
 האם זה מסוג הדברים שאפשר לבוא ולזהות? גופים עם פוטנציאל מובהק
זאב אלקין:
התקרות זו סוגיה אחרת, אחת מהסוגיות שתצטרכו לשקול
רומן ברונפמן:
תקרות נובעות ממציאות תקציבית
זאב אלקין:
 אבל בגלל שאתם הולכים עכשיו על תקציב גדול יותר, במקום לעשות כל שלושה חודשים אפשר לתת תקרה גדולה יותר ולרוץ על זה פעם בחצי שנה, לצורך העניין
זאב אלקין:
 זה גם יקל את כל הבירוקרטיה, לא צריך לעבור אותה יותר מדי פעמים
זאב אלקין:
      אנחנו ממשיכים
זאב אלקין:
 בכמה מילים, לדעתי זה יהיה מהיר כי זה גוף שבדרך כלל אין לו בעיות תקציביות
זאב אלקין:
 לפחות ככה נאמר לנו בזמנו, כשהיינו שם בביקור – אני רק מסמן וי – זה דובר צה"ל
מרב סטולר גרנות:
בסדר
זאב אלקין:
זהו, זה גם מה שאני הבנתי כשהייתי בדובר צה"ל
זאב אלקין:
 כששאלתי שאלה תקציבית, אמרו: אין לנו בעיה
זאב אלקין:
 כל האחרים יכולים לקנא
מרב סטולר גרנות:
אגיד שכן עשינו כל מיני מהלכים שלא עשינו במלחמות קודמות, וגם הפעלנו מערך מבצעים גדול מאוד בשטח, עם הפעילות המבצעית, ההצהרות של הדובר שאנחנו עושים מדי יום
מרב סטולר גרנות:
 זה כן דרש מאיתנו לגדול באופן תקציבי משמעותי מאוד
זאב אלקין:
כן, אבל נמצאו המקורות
מרב סטולר גרנות:
דרך משרד הביטחון
מרב סטולר גרנות:
אנחנו מגישים, אנחנו ממשיכים להגיש את הדברים שאנחנו צריכים, בעיקר בעולמות האמצעים וזה לא בסכומים שנאמרים פה
זאב אלקין:
בסדר גמור, תודה
זאב אלקין:
 לע"מ
ניצן חן:
ברשותך, אגיד שני משפטים
ניצן חן:
 אחד, ה-7 באוקטובר הוכיח שהאמל"חים הם לא רק ניצחון צבאי בקרב, הם גם ניצחון באמל"חים התקשורתיים
ניצן חן:
 ראש המערך הזכיר שני דברים שהוא יזם בחודש האחרון, תרחיש מלחמה בצפון
ניצן חן:
 האמל"חים התקשורתיים, רק בשביל לשבר את האוזן זאב, מרכז התקשורת שראש המערך מוביל ולע"מ אמורה לבצע זה 5 מיליון שקלים בחודש
ניצן חן:
 אם עמנואל קיבל 25 מיליון שקלים מתוך 50 מיליון השקלים - -
עמנואל נחשון:
לא אמרתי את זה
ניצן חן:
- - 5 מיליון שקלים הולכים למרכז תקשורת, נשאר כסף לנייר טואלט בשירותים
ניצן חן:
 זה אחד
ניצן חן:
      השני, עשינו השבוע תסריט: מה קורה כשרקטות נופלות על אזור הצפון
ניצן חן:
 ומה לעשות? ניצחון בקרב התודעתי צריך אודיו-ויז'ואל, צריך תמונת ניצחון
ניצן חן:
 צריך טלפון לווייני כדי לשלוח צלם לשטח, כל טלפון לווייני זה 1,300 דולרים, אין לנו כרגע את הציוד הזה
ניצן חן:
 ולכן אני אומר: האמל"חים התקשורתיים, בין אם אנחנו אוהבים או לא אוהבים, הם חלק מהניצחון, מתמונת הניצחון ומהקרב התקשורתי
ניצן חן:
 רוצה לומר, ואני מקווה שאנסה לשכנע את ראש המערך, שלא צריך 50 מיליון שקלים לחודש, צריך לפחות להכפיל את הסכום
ניצן חן:
 תודה רבה
זאב אלקין:
 לפ"מ, אתם בעצם צרכן של הכסף, אתם גוף מבצע
מוריה שלום:
כן אגיד שאנחנו בקשר עם רוב המטות, גם העצמאים
אליאב בטיטו:
וגם תודה על זה
מוריה שלום:
אנחנו מעסיקים הרבה אסטרטגיים וקריאייטורים של חומרים שאנחנו מצליחים להפיץ
מוריה שלום:
 כן אדבר על הסכומים, אנחנו עושים הרבה מחקרים על זה בעולם ובארץ בכלל
מוריה שלום:
 מה שמושיק אמר קודם, אנחנו באמת peanuts לעומת מה שהולך שם
זאב אלקין:
טוב
זאב אלקין:
 הגיע הזמן שנשמע את אגף תקציבים
זאב אלקין:
 יש לי עוד כמה בקשות דיבור, אם יישאר זמן אחרי אגף תקציבים אתן, אבל הוא השחקן המרכזי פה בדיון, אני רוצה לשמוע אותם
זאב אלקין:
 גל, בבקשה
גל אסף:
שלום רב
גל אסף:
 קודם כול, אתחיל בזה שאנחנו מתכנסים לתקציב קשוח מאוד
גל אסף:
 לא אלאה בסקירת מאקרו מקיפה אבל, בגדול, הוצאות המלחמה גבוהות בסדרי גודל מכל העלויות של מבצעים צבאיים שהיו לנו בעשור האחרון וההשלכות הכלכליות פה הן רחבות
גל אסף:
 מה שמוביל אותנו לתקציב קשוח מאוד והוא לא יהיה תקציב בשורות מרגשות
גל אסף:
 על אף כל מה שנאמר אנחנו בשיח עם כל אחד מהמשרדים, הופתעתי היום לגלות כל מיני דברים שכאמור, טרם נשלחו אלינו ולכן גיליתי עליהם מהדיון
זאב אלקין:
טוב שאתה מצטרף לדיון
גל אסף:
אני תמיד שמח ללמוד דברים חדשים
גל אסף:
 אבל בסוף החומרים יתחילו להגיע אלינו כתובים, נבחן את הצורך
גל אסף:
 האתגר פה הוא גדול, זה אתגר גדול מול הגירעון שהמדינה נמצאת בו כרגע ולא נוכל לתת מענה לכל הצרכים
גל אסף:
 אני לא אומר ספציפית לכל צורכי ההסברה, אלא זה אתגר שאנחנו נפגוש אותו לאורך כל התקציב כשתי וערב
גל אסף:
 בסוף צריך להבין שלתת מענה לכל הצרכים זה להגדיל את נטל המס על אזרחי מדינת ישראל ואנחנו נפגוש את זה בצד השני במציאות שבה אנחנו נמצאים ובגירעון שבו אנחנו נמצאים
זאב אלקין:
זאת גם הגישה שלכם לגבי הגדלת תקציב הביטחון? אתם מתנגדים לזה?
גל אסף:
אני לא אחראי על תקציב הביטחון ולכן אני לא חושב שאני צריך לתת פה את כל עמדת אגף התקציבים
זאב אלקין:
אתה מייצג פה את עלי בינג, שהוא כן
זאב אלקין:
 זה בסדר, זה עדיין בתוך המשפחה
גל אסף:
בסוף אני אומר, הדרישות לא הועברו לנו
גל אסף:
 כפי שאתה רואה, המשא ומתן בתחילתו ובמקומות מסוימים אף טרם החל, נצטרך להתכנס אליו ביומיים הקרובים ויצטרכו לקבל פה החלטות
גל אסף:
 אבל בסוף לתת מענה לכל הדרישות הוא משהו מאתגר מאוד מול הגירעון ומול צורכי המלחמה הברורים מאוד שיש לנו, גם בעולמות של תקציב הביטחון וגם בעולמות של התקציב האזרחי כנגזרת של המלחמה: מנהלת תקומה וכדומה
גל אסף:
      קשה לי להתייחס לדברים שנאמרים בעל פה בלי שאני רואה את המספרים מאחוריהם ובלי שאני רואה את זה
גל אסף:
 אגיד כמאמר מוסגר משהו שאני אומר חזור ושוב לאורך הישיבות האלה, בסוף אגף תקציבים לא מתקצב הסברה, הוא מתקצב את משרד החוץ, את משרד ראש הממשלה ואת משרד התפוצות
גל אסף:
 זה יהיה גם שיקול דעת של המשרדים, כמה הם מקצים לזה מתוך תקציבם
גל אסף:
 אגיד את מה שאמרתי וחבר הכנסת לא אהב גם בפעם הקודמת, אבל לצערי, אני מחויב להגיד אותו
גל אסף:
 אם הדיון שדיינו על תקציב 2023 היה אחרי שכל התקציב כבר יצא והמשרדים חייבו את כל התקציב שלהם עד אוקטובר בלי לשמור כסף למלחמה, אז במצב הנוכחי אנחנו מתחילים תקציב כשכולם יודעים שיש מלחמה ולכן אחד הדברים שאנחנו כן נצפה לראות זה איך המשרדים מפנים משאבים, את משאבי השגרה שלהם, לתקציב המלחמה
גל אסף:
 לכן לא הכול צריך להיות פה תוספתי מאגף תקציבים
זאב אלקין:
כדרככם, דיברת חמש דקות ולא אמרת כלום
זאב אלקין:
 זה לא מפתיע אותי בהתחשב בזה שאנחנו לפני הדיון ביום חמישי ואתם עדיין לא חתומים עם המשרדים
זאב אלקין:
 אבל יש לי כמה הערות, והיות ועברנו כבר סיבוב ב-2023 אפשר לחסוך את הסיבוב לכולנו ולנסות להגיע להסכמות מראש, בלי לערב את לשכת השר ולעשות את כל המסלול הזה
זאב אלקין:
      דבר אחד, כולנו מודעים למורכבות של התקציב בשנת 2024 ולצורך לעשות התאמות
זאב אלקין:
 זה באמת אירוע  מורכב מאוד מבחינה תקציבית והאחריות התקציבית הלאומית
זאב אלקין:
 יחד עם זה, לפי מה שאני יודע ואני מניח שגם אתה יודע, הולך להיות גידול משמעותי בתקציב הביטחון ולא רק בקופסה של ההוצאות הישירות של המלחמה, אלא גם כהשקעה של מדינת ישראל בתקציב הביטחון כחלק מהמסקנות, מהמשמעויות של האירוע ב-7 באוקטובר
זאב אלקין:
 ללא כל ספק, וחשוב שאת זה תחרטו לכם באותיות קידוש לבנה, החזית הזאת של הסברה והשפעה – ולא נגענו ברגל של ההשפעה, שגם היא קיימת וגם היא דורשת את תקציבים משלה אבל זה לא פה בדיון הפתוח – התקציבים האלה משרתים את מטרות המלחמה בצורה לא פחותה מהתקציבים הישירים של צה"ל ומערכת הביטחון כי בסוף זה משפיע על התוצאות ועל היכולת שלנו לנהל את המלחמה בצורה דרמטית מאוד
זאב אלקין:
      כבר נאמר כאן, בצדק, על ידי ראש מערך ההסברה הלאומי שאנחנו מתמודדים פה עם השקעות אדירות של הצד השני
זאב אלקין:
 לכן חייבים כלים מינימליים לניהול של המלחמה הזאת כי כמו שאמרתי, גם אם את בא עם אבן ורוגטקה כנגד גוליית אתה צריך שלפחות יהיו לך אבן ורוגטקה
זאב אלקין:
 אם אין לך את זה, זה לא יעזור
זאב אלקין:
 על זה אנחנו מדברים פה בסדרי הגודל
זאב אלקין:
 אגב, אלה סדרי גודל מצחיקים לעומת הוצאות אחרות או תוספות שצפויות לתקציב הביטחון במסגרת תקציב 2024 או דברים נוספים
זאב אלקין:
 השר שלכם אוהב מאוד כשאני מעלה, למשל, את הנושא של כספים קואליציוניים, או עוד דברים אחרים
זאב אלקין:
 אלה סדרי גודל אחרים לחלוטין, הסכומים שמדוברים פה
זאב אלקין:
 לכן אני מציע לכם לתת לזה קדימות בדיוק כמו שאתם נותנים גם לתקציב הביטחון
זאב אלקין:
 זו תהיה טעות קשה מאוד לא לעשות את זה
זאב אלקין:
      דבר שני, יש לי אי אילו שנים של עבודה מול אגף תקציבים
זאב אלקין:
 זה נכון שאתם בדרך כלל אוהבים את המשפט הזה, שאתם לא מתערבים למשרדים למה לבקש כסף ולמה לא, ואיך לתעדף את הכסף
זאב אלקין:
 אבל אתם באימ-אימא מתערבים, בחיים האמיתיים
זאב אלקין:
 אני בוגר של הרבה דיוני תקציב מול אגף תקציבים, כולל מול אנשי אגף תקציבים שהיו לי יחסי עבודה טובים מאוד איתם, אבל אני לא זוכר דיון אחד שהם לא אמרו לי: לזה אני כן מוכן ולזה אני לא מוכן
זאב אלקין:
 עניין אותם מאוד מה ייעוד הכסף ולא רק הסך הכול הכולל שהם מקצים למשרד
זאב אלקין:
 זה אף פעם לא היה דיון על סך הכול, אלא זה תמיד היה גם דיון על שימושי הכסף, לא רק על המקור התקציבי
זאב אלקין:
 כך אתם עובדים ואני לא מאמין שזה השתנה באותם תשעה חודשים או שנה שלא עבדתי מולכם על תקציב
זאב אלקין:
      לכן אני מציע לכם לא להסתפק בתשובה: זו בעיה פנימית של משרד החוץ ואם נגמר התקציב של משרד החוץ להסברה זו לא בעיה שלנו זה מה שהוא תקצב, או כנזכר לעיל לגבי משרד ראש הממשלה, כי אנחנו לא נניח לכם בעניין הזה
זאב אלקין:
 אם לא תיאבקו על זה שיהיו תקציבי הסברה והשפעה נאותים במסגרת דיוני התקציב, אז תצטרכו לשלם פעמיים: גם תקצו את כל הכסף למשרדים הרלוונטיים וגם לא נרפה מכם עד שתקצו את הכסף הנדרש להסברה
זאב אלקין:
 לכן אני מציע שכשאתם מנהלים את השיח מול המשרדים, אל תהיו ראש קטן פה אלא מראש תתעדפו את הצורך הזה גם בשיח שאתם מנהלים מול המשרדים הרלוונטיים
זאב אלקין:
 אחר כך חבל על הזמן והסיבוב שבסוף יביא לתוצאה, רק שתשלמו פעמיים
זאב אלקין:
 בדרך כלל הדבר שהכי פחות אוהבים לעשות באגף תקציבים זה להיות פראייר ולשלם פעמיים, זה הכישלון הכי גדול של אנשי אגף תקציבים, עדיף לא להגיע למקום הזה
זאב אלקין:
 אתה לא חייב להגיב כרגע, זה בעיקר לצורך ביצוע, עכשיו זה פחות דורש תגובה
זאב אלקין:
      נשארו לנו עוד דקות ספורות, אתן ממש בקצרה לעוד שני אנשים שביקשו, לדבר
זאב אלקין:
 לא יכולתי לתת לפני ששמעתי את אגף תקציבים
זאב אלקין:
 בבקשה, ליאור וינטרוב, מנהל Voices of Israel ולמעשה מי שמבצע את הקול הקורא הזה של המצ'ינג
זאב אלקין:
 בבקשה ליאור, אבל ממש בקצרה
ליאור וינטרוב:
תודה רבה
ליאור וינטרוב:
 שלום לכולם, אני שוב רוצה לברך על הדיון, הוא חשוב מאוד
ליאור וינטרוב:
 יש לי הרבה מה לומר, אנחנו באמת בכיוון של לצאת לביצוע של 40 מיליון שקלים
ליאור וינטרוב:
 אני מציע לשנות את השיח ורגע לחשוב, כמו שאני חושב שרמזת במהלך הדיון, מה אנחנו צריכים כדי לנצח? ההפסד פה יהיה כואב מאוד
ליאור וינטרוב:
 כדי לנצח, רק בתחום האזרחי, כדי לשנות את התמונה ולא משנה אם תהיה מלחמה או לא תהיה מלחמה - - - כי ברגע שתסתיים המלחמה יתחיל הטיפול במוניטין של ישראל, יתחיל המאבק על הלגיטימציה ולהפסד במאבק על הלגיטימציה יהיו השלכות כלכליות חמורות מאוד על כלכלת ישראל ועל היכולת שלנו למשוך משקיעים
ליאור וינטרוב:
 לכן, מכיוון שזו הולכת להיות שנת תקציב קשה אני חושב שהדיון צריך להתחיל בתלת ספרתי נמוך, אבל הוא חייב להיות תלת ספרתי
ליאור וינטרוב:
      החלק השני של ההערה הוא שהמחויבות של המדינה צריכה להיות שם, בהשקעה בתווך האזרחי, על כמה שנים
ליאור וינטרוב:
 אליאב יושב שם וקודם דיבר עומרי, אנחנו מדברים פה על בנייה של אקוסיסטם ואנחנו צריכים להיות שם כדי שהם לא ינבלו וייפלו
ליאור וינטרוב:
 זאת אומרת, אנחנו נסכם, חייבים לדבר על השקעות הרבה יותר משמעותיות כדי לשנות את התמונה
ליאור וינטרוב:
 אני לא חושב שאפשר להרשות לעצמנו לחשוב על פחות מזה ואני חושב שאפשר לשנות את התמונה
ליאור וינטרוב:
 פעם שנייה, מדובר פה בהשקעה שהיא בעצם מנוע של צמיחה והגנה מפני המתקפות הכלכליות שיגיעו אלינו ביום שאחרי, וכבר מגיעות
ליאור וינטרוב:
 ופעם שלישית, זאת צריכה להיות השקעה לטווח ארוך כי אנחנו צריכים להיות שם בשביל היוזמות האלה שקמו ומביאות טאלנט ומביאות טכנולוגיה ומביאות את האמינות של אזרחים, בניגוד לממשלה שמוגבלת בעבודה הזאת, אין מה לעשות
ליאור וינטרוב:
 שוב, תודה על הדיון
זאב אלקין:
תודה רבה לליאור
זאב אלקין:
 אילנית, לרגל יחסינו המיוחדים את תהיי הדוברת החותמת לפני הסיכום שלי
זאב אלקין:
 אבל גם, קצר
אילנית מלכיאור:
כבוד גדול, תודה רבה על הדיון
אילנית מלכיאור:
 קוראים לי אילנית מלכיאור, אזכיר שבעבר אלקין היה השר לענייני ירושלים והייתה לי הזכות לעבוד ולקדם את הפעילות הברוכה שעשינו, ומכאן גם הצטבר ניסיון רב
אילנית מלכיאור:
 אמרת, ובצדק רב, שממשלה יודעת להיות רגולטו, היא מתווה מדיניות, היא מייצרת את הגבולות
אילנית מלכיאור:
 הגוף האזרחי יודע, ובמלחמה זה התעצם עוד יותר – אנחנו מדברים כרגע בנושא הזה – לתת מענה מהיר
אילנית מלכיאור:
 אני חייבת להגיד, אני נמצאת חודש בתוך האירוע עם עומרי, הצטברו כאן ידע, מומחיות, מוטיבציה ושיטות פעולה שהן שונות ואחרות
אילנית מלכיאור:
 הרבה שנים עבדתי גם עם ניצן חן וגם עם לפ"מ, זו דרך עבודה שונה ביצירה של הסברה לישראל, בכלים אחרים שאני, אני חייבת להגיד כאזרחית ישראלית, לא רק התרשמתי והתרגשתי אלא אמרתי: וואו, איך זה לא קרה עד היום? כי הידע הזה של הצעירים המדהימים האלה מגיע מתוך הצבא, כבר השקענו בהם ועכשיו יש להם את המוטיבציה וכולנו סביב אותו שולחן
אילנית מלכיאור:
      משרד התפוצות רוצה ויש לנו דיונים ארוכים, כשאנחנו מתקשרים הם תמיד פותחים את הדלת
אילנית מלכיאור:
 כולם באמת רוצים מאוד ואני הכי חסידה של לעבוד לפי הכלים המשפטיים, יכול להיות שצריך לייצר מאגר של ספקים ומומחים, יכול להיות שצריך להסתכל על זה בפרמטרים מעט רחבים יותר ולא להגיד ניתן לכולם 200,000 שקלים כי, דרך אגב, חלק מהגופים כבר לא שורדים
אילנית מלכיאור:
 אם כל הידע והיכולות האלה – כמו שגם ציין וינטרוב שאני לא מכירה אותו וניפגש ביום חמישי הקרוב – ירדו עכשיו לטמיון, מדינת ישראל באמת מפסידה במערכה או בכיפת הברזל של המאבק על התודעה, ואין שני לזה
אילנית מלכיאור:
 זאת אומרת, אי-אפשר לחזור אחורה
אילנית מלכיאור:
 נוצר כאן ואקום ולא נוכל למלא אותו בחזרה
אילנית מלכיאור:
      אני אומרת שאנחנו צריכים לראות איך ברגולציה אנחנו – ואתה אלוף הפיצוחים האלה, אלקין –   כן מביאים את זה לידי פתרון, כי אין לי ספק שכולנו רוצים את אותו הדבר
אילנית מלכיאור:
 בירוקרטיה לא צריכה למנוע את הדרך של העבודה והפעולה
זאב אלקין:
      אנחנו מסכמים את הדיון
זאב אלקין:
 ברור שזה כרגע תם ולא נשלם כי למעשה, על אף גוף חוץ מצה"ל לא קיבלנו תשובה שהוא מסודר אלא שהכול נמצא בשלב ראשוני מאוד ואגף תקציבים, כמובן, משחק בונקר כדרכו בקודש בימים האלה
זאב אלקין:
 לכן אנחנו נצטרך לחזור לפה
זאב אלקין:
 אני מבקש מכל הגופים לעדכן אותנו בסיום המערכה סביב שולחן הממשלה, מה קיבלתם מול הבקשות שהוצגו כאן
זאב אלקין:
 בהתאם לזה נחליט מתי נתכנס כאן שוב, לדיווח או להמשך המאבק, במקביל לתהליך אישור התקציב בכנסת
זאב אלקין:
 אני עוד פעם מציע לאגף תקציבים לתת תיעדוף גבוה לנושא הזה כי בסוף תצטרכו לשלם גם בצ'קים האלה, רק שאם לא תעשו את זה בהתחלה אז תשלמו פעמיים
צבי ידידיה סוכות:
ברוכים הבאים לכולם
צבי ידידיה סוכות:
 אנחנו נשארנו קצרים בזמן
צבי ידידיה סוכות:
 אז אנחנו ננסה לזרז את זה
צבי ידידיה סוכות:
 זה דיון דחוף
צבי ידידיה סוכות:
     אנחנו נמצאים ביומה ה-101 של המלחמה הקשה הזו
צבי ידידיה סוכות:
 לפני שאנחנו ניגשים לדיון בעניינו של הר עיבל, שיש לו שלל השלכות, ביניהם כמובן ביטחוניות וחשובות ביותר, אני רוצה להגיד כמה מילים על המלחמה ועל הר עיבל
צבי ידידיה סוכות:
 בזמן מלחמת העולם הראשונה הרב קוק בדיוק נסע לאירופה ונתקע שם
צבי ידידיה סוכות:
 בזמן הזה הרב קוק כתב מספר פסקאות, שלימים נאספו בספר אורות תחת הכותרת "אורות המלחמה"
צבי ידידיה סוכות:
 בפסקה ו' מסביר הרב קוק ש"כל העמים מתפתחים, ויוצאים אל הפועל על ידי תנועותיהם הטבעיות
צבי ידידיה סוכות:
 המלחמות מעמיקות את הערך המיוחד של כל עם, עד שמתבלטת צורתו ויוצאת אל הפועל בהגמרה בכל פרטי עמקיה
צבי ידידיה סוכות:
" כלומר, אנחנו רק התחלנו את המלחמה הזו, אבל כשהקדוש ברוך הוא מתחיל איזושהי מלחמה כנראה שהוא גם רוצה לתת לנו להיזכר, לכל אומה בעצם, מהו האופי העמוק והשורשי שלה
צבי ידידיה סוכות:
      המלחמה מגלה לנו מה הוא הדבר שבשבילו אנחנו מוכנים למות ולמסור את הנפש
צבי ידידיה סוכות:
 כשאנחנו מגלים מה הוא הדבר בשבילו אנחנו מוכנים למות, אנחנו בעצם נזכרים בדבר עמוק הרבה יותר: מה הוא הדבר בשבילו אנחנו מוכנים לחיות
צבי ידידיה סוכות:
     בחודשים האחרונים נזכר עם ישראל במהותו הפנימית, בסגולה שלו, ובכך שהברכה או הקללה שלו, תלוי את מי שואלים, "הן עם לבדד ישכון" עדיין לא סרה מאיתנו
צבי ידידיה סוכות:
 נאלצנו לצאת אל הקרב
צבי ידידיה סוכות:
      אני מבקש להביע בשמי, ואני בטוח שגם בשם כל היושבים בחדר, תודה עמוקה לחיילי צה"ל ולמפקדיו, שפועלים כבר יותר מ-100 ימים, לילה ויום, למען הגנת ארצנו
צבי ידידיה סוכות:
 אני מצדיע בפני כל הנופלים, מחבק את כל הפצועים, ומתפלל להצלחת כל הלוחמים והעוזרים למלחמה בכל מקום שהם
צבי ידידיה סוכות:
      ודבר האחרון, בפרשיות השבוע האלה אנחנו קוראים על יציאת מצרים
צבי ידידיה סוכות:
 ליציאת מצרים היה כמובן יעד
צבי ידידיה סוכות:
 זו לא הייתה סתם יציאה מעבדות; היה יעד לדבר הזה – ארץ ישראל
צבי ידידיה סוכות:
 מייד בסיום חמשת חומשי התורה מגיעים בני ישראל ארצה, לכאן, ויהושע, תלמידו של משה רבנו, הוא זה שמכניס אותם, הולך לפניהם במלחמותיהם
צבי ידידיה סוכות:
 קצת אחרי כניסתם לארץ, לאחר המלחמות הראשונות, אך לפני רוב שנות הלחימה על הארץ, מתקיים מעמד חשוב ויסודי בהר עיבל שבשומרון
צבי ידידיה סוכות:
 מעמד זה מתואר בפרק ח' בספר יהושע: אָז יִבְנֶה יְהוֹשֻׁעַ מִזְבֵּחַ, לַה' אֱ-לֹהֵי יִשְׂרָאֵל, בְּהַר עֵיבָל
צבי ידידיה סוכות:
 כַּאֲשֶׁר צִוָּה מֹשֶׁה עֶבֶד-ה' אֶת-בְּנֵי יִשְׂרָאֵל, כַּכָּתוּב בְּסֵפֶר תּוֹרַת מֹשֶׁה--מִזְבַּח אֲבָנִים שְׁלֵמוֹת, אֲשֶׁר לֹא-הֵנִיף עֲלֵיהֶן בַּרְזֶל; וַיַּעֲלוּ עָלָיו עֹלוֹת לַה', וַיִּזְבְּחוּ שְׁלָמִים"
צבי ידידיה סוכות:
     המעמד הזה בהר עיבל היה מעמד היסטורי
צבי ידידיה סוכות:
 כתוב: "היום הזה נהיית לעם" על המעמד הזה
צבי ידידיה סוכות:
 זה מעמד שבו אנחנו קיבלנו, כל יהודי קיבל על יהודי אחר, בכל מקום בגלובוס ערבות הדדית
צבי ידידיה סוכות:
 בעצם הדבר שמייחד אותנו כעם שבו, בשונה מכל עם אחר שיש לו איזה מקום גיאוגרפי, אנחנו אלפיים שנה השתמרנו בכל מקום בעולם, וכל יהודי שגר בדרום אפריקה או ברוסיה, היה ערב על כל יהודי אחר שנמצא באותו מקום