GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
משה טור פז:
 בשנים טובות הגענו לשני העשירונים התחתונים וגם נכנסנו לשלישי
משה טור פז:
 אנחנו יכולים להגיע לעשירון השני והשלישי ואולי גם לרביעי
משה טור פז:
 זה כרגע היעד וגם המשמעות של דבריך
משה טור פז:
 כלומר כדי שזה יקרה, נדרש העולם האזרחי
משה טור פז:
 תודה
אלעזר שטרן:
 ד"ר יעל, בבקשה
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
יש את המצגת שהכנתי
אלעזר שטרן:
כן, אני מכיר אותה, אבל את בנויה להציג אותה שם, לא?
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
הוא אמר לי שלא
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
 יש לי את המחשב ואת המצגת, איך שאתם רוצים
אלעזר שטרן:
אז אם זה ייקח זמן - - - טוב אז אני מציע שיראו את זה
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
אין לי בעיה
אלעזר שטרן:
את רוצה לדבר בלי המצגת? אין בעיה עם זה
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
לא, אני רוצה לדבר על זה עם המצגת - - -
אלעזר שטרן:
אז חבל שלא, אז אנחנו נעבור הלאה
אלעזר שטרן:
 נלך לשירות הלאומי, בבקשה
ראובן פינסקי:
צוהריים טובים לכולם
ראובן פינסקי:
 בראשית הדברים, לשי ולי הייתה פגישה הבוקר, אנחנו חושבים כמו שאדוני היו"ר אמר בהתחלה – יש היררכיה מאוד ברורה
ראובן פינסקי:
 קודם כל היעד המרכזי הוא גיוס חרדים לצה"ל
ראובן פינסקי:
 כיוון שאנחנו יודעים שיש הרבה מאוד שלא מתגייסים, הוקם גם השירות האזרחי, וכל מי שצה"ל מאשר אותו ומפנה אלינו יכול היום  להצטרף לשירות האזרחי, אמנם תחת המון מגבלות שעליהן אדבר בהמשך כי הן מגבילות את יכולת הביצוע שלנו
ראובן פינסקי:
      בשנים האחרונות עשינו שינוי מדיניות מאוד גדול בשירות האזרחי של החרדים
ראובן פינסקי:
 בשירות האזרחי בנינו תוכניות אסטרטגית שמתייחסת לאוכלוסיות השונות בצורה שונה, וכיום אנו רואים שיא של כל הזמנים בשירות לאומי-אזרחי
ראובן פינסקי:
 עברנו את ה-19,000 מתנדבות ומתנדבים
ראובן פינסקי:
 בחברה הערבית עברנו את ה-5,500 מתנדבים
ראובן פינסקי:
 אלו מספרים שלא ראינו בעבר וזה משמח מאוד
ראובן פינסקי:
      השינוי המרכזי הוא בהסתכלות על שלושה ערכים משמעותיים בשירות
ראובן פינסקי:
 ראשית, מה שהמדינה צריכה בהסתכלות מאוד רחבה
ראובן פינסקי:
 שנית, מה המתנדבים צריכים
ראובן פינסקי:
 שלישית, מה עולם התעסוקה העתידי צריך
ראובן פינסקי:
 בעצם אנחנו מנסים להסתכל על איך השירות האזרחי יכול לסייע למקרו-מדיניות של המדינה שנוגעת בכל אחת מהאוכלוסיות המדוברות
ראובן פינסקי:
 יש לנו ארבע אוכלוסיות מרכזיות, היהודית הכללית, החרדית, הערבית והדרוזית, וחברות מיוחדות שהשירות הלאומי משמש כמעין תוכניות שיקום עבורן
ראובן פינסקי:
 אך כמובן שכל השירותים תמיד יהיו מוטים לתועלת הציבורית
ראובן פינסקי:
     אנחנו גדלים בצורה מאוד איטית, גם בחברה החרדית
ראובן פינסקי:
 יש לנו הרבה שינויי חקיקה שהיו על השולחן, וגם אם אנחנו רוצים לעשות עכשיו שלב ב' מקוצר או שלב ג' מוארך, זה לא בסמכותנו
ראובן פינסקי:
 כל דבר שאנחנו עושים מותנה בחקיקה ראשית, זאת לא החלטה של השירות הלאומי בהקשרים האלה
ראובן פינסקי:
      לומר רק עוד דבר אחד לפני הנתונים, בעת המלחמה הפעלנו חמ"ל לאומי, גם הוא מפולח לפי מגזרים
ראובן פינסקי:
 בחברה הערבית בעיקר סיוע בקהילה - - -
אלעזר שטרן:
לא, אין לנו זמן
אלעזר שטרן:
 עזוב את החברה הערבית והדרוזית, לא התכנסנו על זה
ראובן פינסקי:
	אני מבין
ראובן פינסקי:
 גם בחברה החרדית נכנסו תקני-צל כך שגם אם היו תקנים שהיו סגורים, כולם התנדבו כל העת
ראובן פינסקי:
 בשבוע השני לאחר הלחימה, התכנסנו לראות כיצד אנחנו מרחיבים, ולשם כך עשינו שני קמפיינים
ראובן פינסקי:
 הראשון, סדרת תפקידים חדשה בשב"כ
ראובן פינסקי:
 חרדים שישרתו במערכות המודיעין של השב"כ בתחומים שדורשים הסמכה יחסית קצרה
ראובן פינסקי:
 השני, הרחבה של התוכניות בתוך הגופים הביטחוניים וגם בשירות האזרחי, כאשר השירות הביטחוני מקבל תעדוף, לאחר מכן השירות החברתי, ורק אז השירות החברתי המפוצל
ראובן פינסקי:
  	 לגבי הרצונות ופוטנציאל ההתגייסות – פרסמנו את התוכנית של השב"כ, קיבלנו כ-1,500 פניות משתי התוכניות, אבל העיקרי היה השב"כ
ראובן פינסקי:
 1,500 פניות תורגמו, בחלקן, לכאלה שכבר התחילו את השירות בשב"כ, ועוד תוספות בגופים הביטחוניים
ראובן פינסקי:
 חשוב לומר, מתוך ה-1,500 רק כ-345 זכאים
ראובן פינסקי:
 לא כי תחומי הזכאות גבוהים, אלא כי יש מגבלה עד גיל 28
ראובן פינסקי:
 בנוסף יש את מגבלת הפטור, כלומר מי שקיבל פטור שהוא לא פטור גיל, לא יכול להצטרף לשירות האזרחי
ראובן פינסקי:
 דבר זה נקבע כדי שאנשים לא יוציאו פטור נפשי ואז יתגייסו לשירות האזרחי
ראובן פינסקי:
 יחד עם זאת, אני מכיר אישית חלק גדול מהמתגייסים בשלב ב', אלו גילים מבוגרים יותר מ-28 ברובם
ראובן פינסקי:
 כאמור, האנשים שנכנסו לשב"כ כבר התחילו ובחודשים הקרובים תהיה 'תוכנית מעלות מספר 5'
ראובן פינסקי:
 זוהי תוכנית משרתים במשרות טכנולוגיות בתוך הגופים הביטחוניים
ראובן פינסקי:
      באופן כללי בתקופה הזאת אנחנו שמים דגש רב על הגדלת הגיוסים לתחומים הביטחוניים
ראובן פינסקי:
 עם זאת, יש הרבה מגבלות בתוך הגופים הביטחוניים ואנחנו נמצאים בחסם גדול בגיוס החרדים
ראובן פינסקי:
 בחקיקה שנידונה כאן מספר פעמים, הצענו להכניס גם מסלול ציבורי-תעסוקתי, כלומר שירות משמעותי במקומות ציבוריים
ראובן פינסקי:
 אף על פי שלגופים הביטחוניים יש יכולת מסוימת לקלוט תפקידים מעבר לסיירים ברחובות העיר, למשל כבאות, זה לא אפשרי לגיוס חרדים, בגלל המשמרות הארוכות והמשמרות בשבתות
ראובן פינסקי:
      דבר זה מתקשר למחקר שהתבצע ב"מכון הישראלי לדמוקרטיה", ובו הממצא היה שיש להגביר את השירות בתוך המתחם הציבורי, ששם אנו רוצים להגביר גיוס
ראובן פינסקי:
 בצורה זו השירות יהיה הרבה יותר מועיל וגם ייתן כישורי עבודה
ראובן פינסקי:
 כיום, המשרתים במשרדים ממשלתיים או בעמותה זניחה, מקבלים את אותם התנאים ואת אותו השירות – זה לא מסייע לנו
ראובן פינסקי:
      עוד שני דברים משמעותיים – עכשיו עמלים עם צוות המשרד לביטחון פנים ועם צוותי המשטרה למצוא תפקידים נוספים שאפשר לגייס אליהם חרדים לשירות אזרחי, משום שיש התעוררות ולא היה לנו אף פעם כזה מספר של פונים, חבל שאנחנו לא יכולים לפגוש את הרצונות שלהם
ראובן פינסקי:
 היום יש  1,325 משרתים סך הכול
ראובן פינסקי:
 למשל במשטרה, החודש הגענו למספר שיא עצוב של 104 משרתים
אלעזר שטרן:
באיזה גילים ההתעוררות בעיקר?
ראובן פינסקי:
אני מדבר באופן כללי על התעוררות
ראובן פינסקי:
 אף פעם לא פרסמנו קמפיין לתפקיד בשב"כ שיש בו 20 משרות ונרשמו 1,500
ראובן פינסקי:
      לגבי הגילים שפנו, יש הרבה מעל גיל הפטור ומעל גיל השירות, שהוא 28, והם לא יכלו להתגייס
ראובן פינסקי:
 לעומת זאת, בשלב ב' אפשר להתגייס גם בגילים מבוגרים יותר
ראובן פינסקי:
 אנחנו מחפשים משימות נוספות ואנחנו מתקדמים, למשל גדלים במד"א ובאיחוד ההצלה
ראובן פינסקי:
 אבל הגופים הביטחוניים נמצאים בראש סדר העדיפויות
אלעזר שטרן:
 אנחנו קצרים בזמן
אלעזר שטרן:
 אני רוצה להגיד משהו שהוא גם חלק מהסיכום
אלעזר שטרן:
 אמרת שקשה לך להתמודד במקומות שנותנים את אותם התנאים בכסף
אלעזר שטרן:
 אני רוצה להגיד לכל המשתתפים בדיון הזה, לי יש בעיה עם הקרדיט ולא רק עם הכסף, שמשווה לשירות צבאי קרבי
אלעזר שטרן:
 אנחנו צריכים להיזהר מאוד, שאנחנו לא נעלה על נס את מי שבא לשלב ב' בגיל 38 או לשירות לאומי-אזרחי בגיל 28, שקבוצות לא יסמנו וי על 'הנה אנחנו משתתפים'
אלעזר שטרן:
 זאת סכנה גדולה ולא מעודדת
אלעזר שטרן:
 נכון שבסוף אנחנו חושבים על ילד שיגיד "אבא שלי חייל", גם אם זה שלב ב' בגיל 41
אלעזר שטרן:
 אולי יש בזה משהו, אבל אני לא חושב ככה
אלעזר שטרן:
 לדעתי פוטנציאל הנזק הרבה יותר גדול, כי יש את אלו שמגיעים לטירונות בגיל 35 רק כדי שיוכלו להגיד ששירתו בצה"ל
אלעזר שטרן:
      בנוסף, אני לא חושב שאתגר גיוס החרדים צריך להיות אתגר של צה"ל
אלעזר שטרן:
 בחברה הישראלית אחוזי המשרתים והמוטיבציה לשירות קרבי הם האתגר של מדינת ישראל
אלעזר שטרן:
 נכון, צריך לעשות התאמות, אבל גם החרדים הם האתגר של מדינת ישראל ולא של צה"ל
אלעזר שטרן:
 לא מעמידים את צה"ל על עמוד הקלון ואומרים לו 'גייסת רק 1,400', מי גייס 1,400? המדינה
אלעזר שטרן:
 שיסתכלו על הדברים שעושים חברי-הכנסת והשרים כדי להגדיל את הגיוס, וגם בצה"ל צריכים להקפיד על זה
אלעזר שטרן:
 לא להאשים את צה"ל בנוגע לאתגר גיוס החרדים
אלעזר שטרן:
     ד"ר יעל, בבקשה
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
תודה
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
 אני רוצה לשתף אתכם במחקר שד"ר נחומי יפה מהחוג למדיניות ציבורית באוניברסיטת תל-אביב ואני מבית הספר לעבודה סוציאלית עשינו
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
 למעשה מדובר במחקר - - -
אלעזר שטרן:
ד"ר יעל, סליחה שאני מפריע
אלעזר שטרן:
 אני מבקש ב-3 דקות, בסדר?     (מוקרנת מצגת באולם)
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
בסדר
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
 עשינו את המחקר ביוני
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
 למעשה, אותם האנשים שמתגייסים לצבא יוצאים מתוך קהילה וצריכים לחזור אליה אחר כך
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
 לפני שהתחלנו את המחקר, בדקנו מה חושבים בחברה החרדית על בחורים שמתגייסים לצבא
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
 התחלנו את המחקר עם גדוד 'נצח יהודה'
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
 ניתן לראות כאן, גם מהבחורים עצמם שהתגייסו ומההורים שלהם, וגם אנשי מקצוע שמטפלים – מי שמתגייס לצבא נחשב לכישלון, ואפילו בשידוכים הם נהיו סוג ב', וזה דבר שחוזר על עצמו
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
   לפני המלחמה עשינו מחקר גם בקרב הצעירים עצמם, שאליהם לא אתייחס כאן, וגם בקרב הקהילה הרחבה
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
 השתמשנו בפאנל ובדקנו עד כמה הסטיגמה כלפי האנשים שמתגייסים לצבא היא חזקה בחברה החרדית ומה יכול להפחית את הסטיגמה
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
 כלומר, מה משפיע על הסטיגמה
אלעזר שטרן:
סטיגמה טובה או רעה?
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
בנינו את הסטיגמה מתוך דברים שאנשים אמרו, והיא לא טובה
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
 כלומר יהיו להם שידוכים סוג ב', לא יקבלו את הילדים שלהם למוסדות וכו'
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
 במצגת אלו חלק מהפריטים שהיו בשאלון – בוגרי צבא חרדים ימצאו שידוך סוג ב', במשפחות עם ילד בצבא יש סיכוי שהשידוכים של שאר הילדים ייפגעו, הם  כישלונות שלא נחשבים לחלק מהותי מהקהילה
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
 כלומר, כאשר בחור חרדי צריך לקבל החלטה האם הוא מתגייס לצבא או לא, הוא יודע שברגע שהוא מתגייס לצבא, הוא שם על עצמו את התווית של 'כישלון'
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
 אני לא מדברת על אלה שהם כבר נשואים וכבר יש להם ילדים ואיזשהו מקום ומעמד בתוך החברה
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
     לאחר תחילת המלחמה פנינו שוב לאותם האנשים שענו על שאלון הסטיגמה, כי רצינו לראות אם היה שינוי בתשובותיהם וראינו שהסטיגמה ירדה
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
 כלומר, אותם האנשים שענו על השאלון לפני המלחמה ענו שוב על השאלון, וראינו ירידה מובהקת מבחינה סטטיסטית
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
 בין הדברים שבדקנו, בדקנו פרקטיקה חשובה להבנה שנקראת 'התניית חיבה קהילתית'
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
 כלומר, כיצד הקהילה מפעילה את הסטיגמה
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
 זה אומר שכשאותם האנשים שמפרים את הנורמה והולכים לצבא, הקהילה מתייחסת אליהם בצורה פחות נעימה, נותנת להם פחות הערכה ופחות תשומת לב
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
 אם הוא לא לבוש כמו חרדי, אם הוא הולך עם עגיל באוזן, אם הוא לא לוקח חלק באירועים משפחתיים, אם אין לו תעסוקה, אם הוא מזלזל בכבוד ההורים וכדומה
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
       בעקבות המלחמה ראינו ירידה מובהקת ביחס השלילי לאנשים שהתגייסו
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
 בנוסף, בדקנו עד כמה תפיסת האנשים משפיעה על הסטיגמה של החברה החרדית כחברה עם נורמות מאוד מהודקות, וראינו שגם התפיסה הזו ירדה
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
 כלומר, אלה שחשבו שהחברה החרדית היא מאוד אדוקה, במהלך המלחמה חושבים שהיא פחות אדוקה
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
      מתוך כל הדברים האלו, מה מביא לסטיגמה נמוכה יותר? אנחנו רואים שככל שהתניית החיבה הקהילתית השלילית יותר נמוכה, כך גם הסטיגמה תהיה נמוכה יותר
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
 כלומר, הגודל מראה על מידת ההשפעה של כל גורם – מידת השמרנות, מידת הנורמות וגם ההכנסה משפיעה – ככל שהם מרוויחים יותר, כך תהיה להם סטיגמה נמוכה יותר, וכן ככל שהם מבוגרים יותר, כך גם הסטיגמה תהיה נמוכה יותר
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
 דבר נוסף מעניין שרצינו לראות הוא אצל מי בחברה החרדית ניתן לראות את השינויים הגדולים ביותר בסטיגמה
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
 אנחנו רואים שהשינוי הגדול ביותר של הסטיגמה, הירידה המשמעותית ביותר הייתה בקרב אלו המגדירים עצמם כשמרנים
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
      בשאלון המחקר שאלנו "האם אתה מכיר באופן אישי מישהו שהתגייס לצבא?" הסטיגמה ירדה בצורה המשמעותית ביותר בקרב אלו שלא מכירים
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
 בנוסף, שאלנו שאלות של 'כן' ו'לא' שאחת מהן הייתה "האם חושבים שהאוכלוסייה החרדית צריכה למצוא דרך לתרום למאמץ המלחמתי?" בתשובות רואים שחב"ד נמצאים באחוזים הגבוהים ביותר והליטאים באחוזים הנמוכים ביותר
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
 עוד שאלה, "האם בימים אלו גברים חרדים צריכים להתגייס לצבא?" חב"ד שוב נמצאים באחוזים הגבוהים יותר והליטאים באחוזים הנמוכים ביותר
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
 בשאלה "האם בימים אלו גברים חרדים צריכים ללמוד תורה?" הליטאים הגבוהים ביותר וחב"ד הנמוכים ביותר
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
 באיסוף כל המידע שהבאתי אנחנו רואים שבהחלט יש מגמת שינוי בסטיגמה, והיא אחד הדברים הכי משמעותיים
אלעזר שטרן:
	את אומרת שהסטיגמה פחתה  קצת?
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
נכון
ד"ר יעל יצחקי-בראון:
 אנחנו יכולים לראות בזה הזדמנות
אלעזר שטרן:
תודה לך
אלעזר שטרן:
 משרד הביטחון?
דוד הגר:
בתור איש עסקים, אני אוהב לדבר על מספרים, לא על מגמות
דוד הגר:
 בשנת 2013-2012 המספרים של 'נצח' היו 250-270 לגיוס, זה היה הגדוד הכי גדול בצה"ל
דוד הגר:
 ואז מישהו בצבא החליט שאם יפתחו את 'גבעתי' ואת 'חץ' זה יעלה את הגיוס
דוד הגר:
      לצבא יש בעיה אחת גדולה, לא מתייעצים עם המקצוענים
דוד הגר:
 שי נכנס לתפקיד רק עכשיו ואני מקווה שהוא יקשיב להמלצות שלי
דוד הגר:
 שי יהיה רק שנתיים בתפקיד, והוא לא ידע מה שהוא לא יודע בהשוואה לצוריאל או אליי
דוד הגר:
 אני 20 שנה באותו העסק, אני לא מדבר על העובדה שאני מושקע עשרות מיליונים, אלא על זה שאני מושקע אלפי שעות
אלעזר שטרן:
דוד, סליחה רגע, אבל אנשים לא יבינו
אלעזר שטרן:
 אמרת "בתור איש עסקים" ויחשבו שבאת לפה בתור איש עסקים
אלעזר שטרן:
 לפרוטוקול, דוד אגר מלווה את 'נצח יהודה' ואת גיוס החרדים לצה"ל כבר למעלה מ-20 שנה
אלעזר שטרן:
 כמו שהוא אמר, מושקע בשעות ובימים ובמיליונים, בעיקר בהבנה של מה נכון ומה לא
אלעזר שטרן:
 אולי העדות לכך היא שכאשר ניתנה רשות הדיבור למשרד הביטחון, היא הועברה למר הגר
דוד הגר:
אז נשאלת השאלה  למה הגיוס ירד? פרט למי שעסוק בנושא כבר 20 שנה, כולם היו בטוחים שייפגע הגיוס
דוד הגר:
 ובאו הרבנים שלנו אבל כבר החליטו, באכ"א או בזרוע היבשה
דוד הגר:
 כי התייעצות עם אזרחים לא קיימת בצבא, וזה דבר מובן, אבל לא ברגע שזה נוגע לקהילה החרדית
דוד הגר:
 הצבא צריך אנשים שהוא יכול להתייעץ איתם
דוד הגר:
 כל ראשי אכ"א לא יודעים מה שדוד הגר יודע, ושי שנכנס רק עכשיו לתפקיד, יסיים אותו ועדיין יצטרך ללמוד
דוד הגר:
      בצבא ובמשרד הביטחון מי שאחראי על גיוס חרדים צריך להיות חרדי, הוא מבין איך לגשת לעניין
דוד הגר:
 אם זה אודי דרור, או שי, שיעשו לחרדי המתגייס 'טובה' ויכניסו אותו לחמש דקות, אבל אותו רב בפנים, הוא יזלזל בשי וגם בי
דוד הגר:
 אני חושב שצריך בגיוס חרדים חרדי, ויש הרבה אנשים בעלי שיעור קומה שמוערכים בחברה החרדית ואסור לצבא לעשות טעויות
דוד הגר:
      אומרים שבעקבות המלחמה יש עליה עצומה בגיוס ל'גבעתי'
דוד הגר:
 נדבר במספרים, מ-24 חיילים הגיוס עלה ל-30
דוד הגר:
 עד עכשיו, מה שאמיר היה עושה, הוא היה עולה לאוטובוס של 'נצח' והיה קורא לכמה חיילים ואומר להם שהם באים ל'גבעתי', בגלל שלא היו 30 חיילים
דוד הגר:
 אני בטוח שאם נספור את כל החיילים שיתגייסו בעוד שבוע ל'נצח יהודה' נראה מגמת ירידה למרות המלחמה, משום שרוב החיילים מגיעים בעזרת 'חבר מביא חבר'
דוד הגר:
 החיילים ב'נצח יהודה' לא ימליצו לחברים שלהם להתגייס, כי מחזיקים אותם כבר שנה ברמת הגולן והפכו אותם לגדוד לא אופרטיבי
דוד הגר:
 בינואר הם היו אמורים לרדת ליהודה ושומרון והאריכו להם את זה בעוד חודשיים
דוד הגר:
 אין מצב שהגיוס יעלה בצורה הזו אם הצבא לא יתאמץ
דוד הגר:
 שטרן, אני חושב שאתה צודק, זה לא העסק של הצבא
אלעזר שטרן:
אוקיי, עד כאן
אלעזר שטרן:
 אני רוצה להגיד משהו לשי ולשר הביטחון בכפוף למה שאמרתי קודם ובהמשך לדברים שאמר דוד
אלעזר שטרן:
 האוכלוסייה החרדית צריכה מומחה שיתעסק איתה בשנים האלו, עד שנגיע לפירוק הגדוד הדרוזי
אלעזר שטרן:
 מי שמבין את מה שאני אומר כאן, האוכלוסייה הזו עדיין צריכה לקבל הבנה מיוחדת
אלעזר שטרן:
 כלומר, אני לא לגמרי מסכים עם כל הדברים שהגר אמר
אלעזר שטרן:
 אבל אם מישהו כמו דוד הגר, שהיה ראש המנהלה האזרחית לגיוס חרדים לצה"ל או לזרוע היבשה, היה מסתכל על זה מול הצרכים של כלל הצבא, הוא היה יודע איך עושים את זה
אלעזר שטרן:
     זאת משימה של החברה האזרחית ושל משרד הביטחון לכן אני מפנה את זה למשרד הביטחון ולא אליך
אלעזר שטרן:
 אתה כצבא גם מוגבל, דחפו את הצבא, והצבא גם התמלא
אלעזר שטרן:
 לקחת את זה כמשימה שלו, אני חושב שהמשימה צריכה להיות של המדינה, גם נכתוב את זה כחלק מהסיכום להמשך
אלעזר שטרן:
     אנחנו קצרים בזמן, אז עכשיו אשמח לדבר ולשמוע את מי שבא והטריח את עצמו לכאן
אלעזר שטרן:
 אני מבקש לקצר
אלעזר שטרן:
 הדיון תוכנן להיות עד 14:00, אני לא יודע אם יש המשך דיונים כאן בתוך הוועדה
אלעזר שטרן:
 נגלוש אולי בכמה דקות אבל לא ביותר מזה
איילת השחר סיידוף:
	 אני אשמח לזכות הדיבור
איילת השחר סיידוף:
 שמי איילת-השחר סיידוף ואיתי יושבת אילת פלר-מימון, יחד אנחנו מובילות את 'אימהות בחזית'
איילת השחר סיידוף:
 אנחנו תנועה של אימהות שקמה במאבק לדרישה לשוויון בנטל
איילת השחר סיידוף:
 היום יש לנו בתנועה כ-40,000 אימהות של חיילים בסדיר
איילת השחר סיידוף:
 אני רוצה לפתוח ולהגיד שהוועדה הזו מייצגת את מה שקורה במדינה
איילת השחר סיידוף:
      אנחנו מדברים כשעה וחצי על 400 חיילים, כשיש לנו 350,000 חיילים שבאמת צריכים שידברו עליהם, ואף אחד לא עושה את זה
איילת השחר סיידוף:
 זה בדיוק הפער שקורה היום במדינה
איילת השחר סיידוף:
 אנחנו שמים המון דגשים על החברה החרדית כשאף אחד לא שואל את הילדים שלנו מה הם צריכים, במיוחד בעת לחימה
איילת השחר סיידוף:
 כולנו צפינו אתמול בגדוד הצנחנים שיצא הביתה אחרי שלושה חודשים, ולא זכור לי ששאלו אותם או את האימהות שלהם איך הם מרגישים ביחס לזה, מה הם רוצים ואיזה תנאים הם רוצים
איילת השחר סיידוף:
 העובדה שצה"ל צריך להתחיל לעשות מסלולים מיוחדים היא לא לגיטימית
איילת השחר סיידוף:
 גם לגייס אותם לשב"כ בגילאים מבוגרים בזמן שהילדים שלנו, סליחה על השפה, "נטחנים אחד-אחד" בצבא בגילאים צעירים
איילת השחר סיידוף:
 ואז כשהם יוצאים מהצבא, הם מגלים שהם יכלו לא לעשות כלום ובכל זאת לקבל תפקידים במסלולים מיוחדים
איילת השחר סיידוף:
      אנחנו כרגע נמצאות בעתירה בבית המשפט
איילת השחר סיידוף:
 ב-1 בפברואר יהיה דיון, שאני מקווה שלא יידחה שוב, כי עינוי הדין הבלתי-נגמר שמעבירה אותנו החברה החרדית בעקבות אינטרסים פוליטיים צרים, לא מגייסת ולא נותנת לחברה להתגייס, זה צריך להיגמר
איילת השחר סיידוף:
 כבוד היושב-ראש, כפי שאמרת, צה"ל לא צריך להיות זה שמגייס חרדים, המדינה צריכה להיות זו שמגייסת את האזרחים שלה, לא משנה אם הם חרדים, ערבים וכו', בלי כל הסיפור של "תנאים מיוחדים" כי גם לנו יש צרכים מיוחדים
איילת השחר סיידוף:
  	 ההיאחזות בתורה ובאמונה, אין לו שום היתכנות ברמה התורנית ולכן גם לא צריך לשתף איתו פעולה
איילת השחר סיידוף:
 הכול עניין של תג מחיר
איילת השחר סיידוף:
 השאלה היא איזה מחיר החברה החרדית תשלם על כך שהיא לא מתגייסת, ולא אילו תקציבים ייתנו לה בעבור זה שהיא לא מתגייסת
איילת השחר סיידוף:
 כל מה שצריך לעשות, מדינת ישראל צריכה שהחברה החרדית תבין שמי שלא מתגייס ולא משרת – ישלם מחיר כואב
איילת השחר סיידוף:
 זאת במקום שצה"ל הגדול מפרסם באתרים מודעות שקוראות לאוכלוסייה החרדית להתנדב
איילת השחר סיידוף:
 מה עם הילדים שלנו?
אלעזר שטרן:
 אני חושב - - -
איילת פלר-מימון:
אני רק רוצה להוסיף משהו
אלעזר שטרן:
 זה הזמן שלכן, שמענו
איילת השחר סיידוף:
אני חושבת שאימהות שהילדים שלהם נלחמים עכשיו יכולות לקבל קצת יותר מדקה וחצי בוועדה הזו, וזה בסדר אם ייתנו לנו אותה
איילת השחר סיידוף:
 זה בדיוק היחס שאנחנו מקבלות והילדים שלנו מקבלים
אלעזר שטרן:
טוב שבאת לחנך אותי
רם משה ראב"ד:
אתחיל דווקא מהסוף, יושב פה דוד הגר שהזכיר את הנושא שצריך לקחת אנשים שמבינים, מושקעים ומכירים את עניין גיוס החרדים כדי שיתעסקו בזה, כי דעתם חשובה, ואני מסכים איתו
רם משה ראב"ד:
      כיוון שאני מתעסק בנושא הגיוס בתקופת הלחימה בצורה מאוד רצינית, כבר מהיום ראשון אני עובד מול אכ"א, חתומק"א, הבקו"ם וכולם עושים עבודה נהדרת
רם משה ראב"ד:
     נעבור ברשותך לנושא עצמו
רם משה ראב"ד:
 במלחמה הזו הגיעו חרדים להתגייס בצורה יוצאת מן הכלל ובאמת בלי להתייחס לעניין הגילים - - -
אלעזר שטרן:
אבל כן מתייחסים לנושא הגיל
רם משה ראב"ד:
טוב, אבל אין לך זמן
רם משה ראב"ד:
 אם אתה רוצה שאתייחס זאת תהיה הרצאה שלמה
רם משה ראב"ד:
 אני רוצה להתייחס לעניין שביום הראשון, למעשה ביום השלישי בשבוע, כששלחתי פעם ראשונה לינק כדי שיירשמו אצלי בנושא גיוס חרדים, עד הערב כבר היו 450 רשומים אצלי
רם משה ראב"ד:
 למחרת הגעתי למשרד של שי והיו רשומים 600
רם משה ראב"ד:
      איך קורה שתוך כמה שעות נרשמים 400? בסופו של דבר הגיעו דרכי 1,560
רם משה ראב"ד:
 איך הגענו לכמויות כאלו? יש לזה סיבה אחת
רם משה ראב"ד:
 לא באו להילחם בישיבות ובכוללים, לא באו להגיד לחרדים שלימוד תורה לא חשוב, ולכן הם צריכים לעזוב את הכול ולהגיע לצבא
רם משה ראב"ד:
 לכן החרדים שלא לומדים תורה מצאו בצבא מקום שראוי וטוב להגיע אליו
רם משה ראב"ד:
 זאת אומרת, אם אנחנו חושבים על העתיד, אם נחוקק חוקים שלא יפגעו בלומדי התורה, יגיעו החרדים להתגייס
רם משה ראב"ד:
 אם נמשיך בדרך של להגיד לחרדים שהם לא נושאים בנטל, ונטיל עליהם סנקציות כלכליות ופליליות, נפסיד את הציבור החרדי
איילת השחר סיידאוף:
הציבור החרדי מעולם לא היה איתנו
רם משה ראב"ד:
לגבי נושא ההצלחה בגיוס הנוכחי, מבחינתי, הדבר הכי חשוב הוא להוריד את האנטגוניזם שיש בציבור החרדי כלפי הצבא
רם משה ראב"ד:
 ברגע שבציבור החרדי מסתובבים מאות חרדים עם מדים, זה מוריד את האנטגוניזם
רם משה ראב"ד:
 לכן לדעתי, השלב הבא צריך להיות לקחת את אלו שהתגייסו עד עכשיו ואת אלו שיתגייסו בהמשך, ולהקים איתם פלוגות עירוניות, כדי שיסתובבו בציבור החרדי
רם משה ראב"ד:
 בצורה זו גם הצבא ייהנה מהם, כי הם יעשו את העבודה, שהחיילים והמילואימניקים של פיקוד העורף עשו עד עכשיו, בערים
אלעזר שטרן:
	הבנתי
אלעזר שטרן:
 אני צריך להדגיש  שהמבחן העליון שלנו בסוף הוא הלוחמים
אלעזר שטרן:
 אני לא חושב שאנחנו יכולים לחיות את ה'אולי'
אלעזר שטרן:
 בבקשה, אתם רוצים להתייחס? אתה אחרון הדוברים
אלעזר שטרן:
 אם יישאר זמן אתן לך
אילת פלר-מימון:
תודה
גלעד מלאך:
שמי גלעד מלאך, תוכנית חרדים במכון הישראלי לדמוקרטיה
גלעד מלאך:
 בדרך כלל הדיונים בכנסת הם על החוק, כלומר על המודל, מודל גיוס חרדים
גלעד מלאך:
 זה מבורך שהדיון פה הוא לא על המודל - - -
אלעזר שטרן:
בהגדרה הוא היה ככה
גלעד מלאך:
אלא על השירות עצמו
גלעד מלאך:
 לכן גם הטונים אחרים
גלעד מלאך:
 עכשיו, מה המשמעות של זה? שאנחנו עדיין בתוך השיח של המודל ההתנדבותי
גלעד מלאך:
 זה המודל כיום אבל יכול להיות שעוד חצי שנה יהיה דיון על משהו אחר
גלעד מלאך:
 בשביל שמודל התנדבותי יצליח צריך רצון של שני גורמים – רצון של החברה החרדית או פרטים מתוך החברה החרדית, ורצון של הצבא
גלעד מלאך:
 בעשור האחרון לא היו את שני הגורמים האלה
גלעד מלאך:
 הצבא איבד עניין והחרדים גם איבדו עניין, זה השינוי הגדול שאנחנו נמצאים בו
גלעד מלאך:
      ברור שעכשיו הצבא נמצא במקום אחר, וברור שיש סגמנטים בתוך החברה החרדית שנמצאים במקום אחר
גלעד מלאך:
 זה שינוי משמעותי
גלעד מלאך:
 כשאני אומר 'סגמנטים' אני מדגיש שיש פה שלושה מרכיבים בתוך החברה החרדית: הראשון, עוזבי המגזר החרדי, כאלה שלא שייכים לחברה החרדית אבל במסגרת החוק הם שייכים
גלעד מלאך:
 השני, לא חרדים בהגדרה, ומתוך ה-1,200 אולי 300 מגדירים את עצמם כחרדים, יש הרבה לא חרדים בהגדרה שילכו למסלולים החרדיים, הם קשורים לחברה החרדית והם רוצים ללכת למסלולים החרדים
גלעד מלאך:
 השלישי, קבוצה חרדית בהגדרה
גלעד מלאך:
 הבעיה היא ששלושת הקבוצות האלה לא מסונכרנות אחת עם השנייה
גלעד מלאך:
 לכן, אם רוצים לנצל את העובדה שבכל אחת משלושת הקבוצות יכולה להיות מוטיבציה, גם הטיפול בכל אחת מהן צריך להיות אחר ונפרד במידה מסוימת
גלעד מלאך:
 זה האתגר
גלעד מלאך:
      אדבר על הקבוצה הראשונה של עוזבי המגזר, זה שהצבא מטפל בהם עכשיו כקבוצה ייעודית עם קצין ייעודי, זה טוב לצבא וזה טוב לחרדים, זה עניין של מיתוג
גלעד מלאך:
 ברגע ששמים את כל הקבוצות ביחד זה לא טוב, כנ"ל לגדוד 'נצח יהודה'
גלעד מלאך:
      הגדוד מתאים לאופי מסוים של משרתים, אבל לא לחרדים האדוקים שמגיעים בדרך כלל למסלולים הטכנולוגיים
גלעד מלאך:
 זה טוב שיהיה מסלול שמיועד לאוכלוסייה של שולי המגזר החרדי, ויש גם אפשרות למסלולים חלופיים
גלעד מלאך:
 למשל, מסלול שלישי של חרדים אדוקים שלא שקועים בלימוד או רוצים לשרת, שימצאו את מקומם שם
גלעד מלאך:
 לכן אני אומר שהחשיבה על שלושת הקבוצות האלו היא חשובה
גלעד מלאך:
 וכדי שכל קבוצה תמצא את המענה שנכון לה, צריך בניית מערכות ופעולות פרו-אקטיביות, כלומר לאתר את הפוטנציאל של שלושת הקבוצות ולא לחכות שיגיעו
גלעד מלאך:
 רק כך נוכל לממש את הפוטנציאל
אלעזר שטרן:
תודה רבה
אילת פלר-מימון:
שמי אילת פלר-מימון
אילת פלר-מימון:
 אנחנו כאן מ'אימהות בחזית'
אילת פלר-מימון:
 לאור ה-7 באוקטובר, השינויים והמשבר הגדול שכל החברה הישראלית עוברת
אילת פלר-מימון:
 ראוי, ואף אין ברירה שגם החברה החרדית תהיה שותפה לאותו משבר וגורל
אילת פלר-מימון:
 אין פטור מגורל משותף, אנחנו תמיד אומרות בתנועה 'עם אחד, גורל אחד'
אילת פלר-מימון:
     כשאתם באים ודנים, עליכם לקחת בחשבון גם את הצד שלנו, הצד של האימהות המגייסות
אילת פלר-מימון:
 הכול תלוי בחינוך
אילת פלר-מימון:
 זאת אומרת, כשאנחנו מגדלות את הילדים שלנו עד גיל 18 להוראה של הציונות, ההתנדבות, התרומה והחשיבות האדירה – אין מה לעשות, ישראל זקוקה ללוחמים, כמו שאתה כל הזמן מדגיש
אילת פלר-מימון:
     הרמטכ"ל הרצי הלוי, שמאוד מותקף בימים אלו שלא בצדק, אומר "צה"ל צריך לוחמים"
אילת פלר-מימון:
 הגישה שהייתה לפני ה-7 באוקטובר של 'צבא קטן וחכם' ו'אולי זה בסדר לא לגייס את כולם' השתנתה
אילת פלר-מימון:
 אנחנו חייבות להבין שמודל צבא העם הוא כל כך ערכי וחשוב
אילת פלר-מימון:
 אתם חייבים לקחת בחשבון בדיון הזה שהמוטיבציה של האימהות המגייסות טמונה, בין השאר, באותה ערבות ובאותה שותפות גורל
אלעזר שטרן:
גם של האבות, דרך אגב
אילת פלר-מימון:
בהחלט
אילת פלר-מימון:
 אנחנו פשוט אימהות בחזית והאבות הם תומכי לחימה חשובים ביותר
אילת פלר-מימון:
 אבל כרגע נמצאים בעזה 300,000 לוחמים
אילת פלר-מימון:
 אנחנו מעריכות ושמחות על התהליכים שהחברה החרדית עוברת, אבל אנחנו בהחלט חושבות שבלי חינוך, ואין מה לעשות, גם בלי סנקציות, הדבר הזה לא יעבוד
אילת פלר-מימון:
      כשהילדים שלנו לא מתגייסים, יש מוסד שנקרא 'כלא צבאי' ולשם הם נלקחים
אילת פלר-מימון:
 אני לא נכנסת לנושא הסרבנות
אילת פלר-מימון:
 אני יודעת שיש דברים שלא ייפתרו ברגע, אבל חייבים להבין שהתהליכים שהחברה החרדית עוברת חייבים לקבל גיבוי במשכן הזה ובממשלת ישראל, גם בתמריצים ותקציבים
אילת פלר-מימון:
 אחרי זה לבוא לחברה החרדית ולהבין איך עושים את זה נכון
אילת פלר-מימון:
 גיוס בכפייה קורה בחברה שלנו, החילונית
אילת פלר-מימון:
 נורא חשוב לקחת את זה בחשבון, כי המוטיבציה של האימהות והאבות עומדת בבסיס של צבא העם ובבסיס של מדינת ישראל כולה
אלעזר שטרן:
 כן, בבקשה
תא"ל שי טייב:
היו כמה התייחסויות שאני לא מסכים איתן, ואגיד שלוש נקודות
תא"ל שי טייב:
 ראשית, כמו שאמרתי בפתיחה, יש פוטנציאל מאוד משמעותי והתנועה היא חיובית, כמו הפוטנציאל הכמותי והאיכותי שדיברתי עליו
תא"ל שי טייב:
 שנית, אני מסכים עם זה שקודם כל האחריות להתגייס היא על הפרט, כמובן למי שהוא לא תלמיד ישיבה, ועלינו לאפשר את זה כדי שיוכלו לקלוט כל חרדי בצורה שמתאימה לו
תא"ל שי טייב:
 שלישית, הדבר הראשון בסדר העדיפויות של צה"ל הוא שירות צעירים ארוך וקרבי