GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלעזר שטרן:
 ועוד, בלי להגיד שום דבר על הצורה שבה צה"ל יתארגן בשנה-שנתיים הקרובות, אבל כבר ברור שנצטרך יותר אנשים בתפקידי לחימה, טכנולוגיה, נהיגה, אחזקה וכו'
אלעזר שטרן:
 השלישי הוא העניין האיכותי
אלעזר שטרן:
 אין ספק שקיים פוטנציאל שלא מגיע אך יכול
אלעזר שטרן:
 כלומר, יש אנשים יוצאים מן הכלל שיכולים לעשות שירות ארוך יותר בגילאים צעירים יותר, רק אם נדע לעשות את זה, ואם הם יירתמו למאמץ
אלעזר שטרן:
 החובה היא על האדם עצמו
אלעזר שטרן:
     אחד מהדברים שלמדתי ונחשפתי אליהם בעיסוקי הוא פרויקט שלב ב' אשר כרגע בעצימות גבוהה
אלעזר שטרן:
 לפני המלחמה פרויקט שלב ב' היה קיים, אבל כעת מדובר על האיכות יוצאת הדופן שיש בקבוצה
אלעזר שטרן:
 כלומר, כשאני פוגש את האנשים שמגיעים, אני שולח אותם לזרועות השונות על מנת שיראיינו וישבצו אותם לתפקידים
אלעזר שטרן:
 יש שם אנשים איכותיים שיכולים לעשות שירות ארוך יותר
אלעזר שטרן:
          << יור >> היו"ר אלעזר שטרן: << יור >>        	שי, תגיד את הנתונים לשלב ב'
אלעזר שטרן:
      << דובר >> תא"ל שי טייב: << דובר >>    	 	לגבי האסטרטגיה בהקשר הזה, המחויבות היא של הפרט, כמו שאמרתי
אלעזר שטרן:
 לנו יש מחויבות להיות ערוכים ומותאמים לנהל את הפרויקט בצורה נכונה
אלעזר שטרן:
 כמה דברים באופן כללי: החברה החרדית גדלה מאוד באופן דמוגרפי בשנים האחרונות
אלעזר שטרן:
 אתם מכירים את קצב הגידול ואת כמות הפוטנציאל
אלעזר שטרן:
 אני מתייחס לבני 18
אלעזר שטרן:
 למרות שלא כולם מתגייסים בגיל הזה, כמו בחברה החילונית
אלעזר שטרן:
 תמיד לוקח זמן עד שאנחנו ממצים את גיוס השנתון
אלעזר שטרן:
 באופן כללי החברה גדלה בשיעורים משמעותיים
אלעזר שטרן:
 לעומת זאת, נתוני הגיוס יציבים
אלעזר שטרן:
     בשלוש-ארבע השנים האחרונות, נקודת הזמן שבה חידשו ועדכנו את אופן הספירה, זה הנתון שדווח
אלעזר שטרן:
 באופן גרפי, השיעור עולה מאוד, האוכלוסייה גדלה, אך הגיוס נשאר אותו הדבר ואנחנו מתרחקים מפוטנציאל הביצוע
אלעזר שטרן:
       << יור >> היו"ר אלעזר שטרן: << יור >>        האוכלוסייה גדלה ומספר המתגייסים, לא כאחוז, נשאר אותו דבר?      << דובר >> תא"ל שי טייב: << דובר >>    	 	כן
אלעזר שטרן:
 זה מה שאמרתי
אלעזר שטרן:
 אגיד את זה במספרים, לפי הנתונים שאני מחזיק מלשכת הסטטיסטיקה, נכון להיום יש כ-13,000 גברים חרדים בני 18
אלעזר שטרן:
 הגיוס עומד היום על סדר גודל של 1,200 לפי הגדרות החוק שאתם מכירים
אלעזר שטרן:
 מוסד תרבותי ייחודי – וארחיב זאת משום שיש מוסדות מסוימים ומוסדות שנפתחו, שעדיין ממתינים לעדכון של צו השר – בגישה של החרדים זה כ-1,700 לפני העדכון, אולי קצת יותר בשנה האחרונה
אלעזר שטרן:
 המספר הזה נשאר קבוע בשלוש-ארבע השנים האחרונות
אלעזר שטרן:
 יש לנו הרבה לעשות שם
אלעזר שטרן:
     הנושא השני הוא החברה החרדית המגוונת מאוד
אלעזר שטרן:
 13,000 זה מספר חשוב, לפי הכלל שמגדיר החוק
אלעזר שטרן:
 בתוך המספר הזה יש שני קצוות, לדוגמה – תלמידים שתורתם אומנותם, ולומדים בישיבה כמו ההגדרות, ואף מעבר
אלעזר שטרן:
 ומנגד אלו הנקראים 'בוגרי החינוך החרדי' שכיום הם לא חרדים, אלא יצאו בשאלה
אלעזר שטרן:
 אלו ה-13,000
אלעזר שטרן:
 האם זה ברור?
אלעזר שטרן:
אולי
אלעזר שטרן:
 אבל לגבי ה-1,200 גם הם רק מתוך אותו מגזר?
תא"ל שי טייב:
1,200 עד 1,700 הם מתוך ה-13,000
תא"ל שי טייב:
 בתוכם יכול להיות שיש בוגר חינוך חרדי, שהוא כבר לא חרדי היום, או שהוא - - -
אלעזר שטרן:
 אין לכם בוגרי חינוך לא חרדי שמשרתים ביחידות חרדיות? אתם לא סופרים אותם בתוך ה-1,200?
תא"ל שי טייב:
לא, את אלה לא
תא"ל שי טייב:
 אתה מתכוון לציונים שמשרתים ב'נצח יהודה'? לא
תא"ל שי טייב:
 אבל יכול להיות שיש בתוך ה-1,200 בחורים שלא מגדירים את עצמם לא חרדים ולא דתיים
אלעזר שטרן:
בהגדרה, עד איזה גיל צריך ללכת למוסד חרדי כדי שיספרו אותך ככה?
תא"ל שי טייב:
שנתיים במוסד חרדי בין הגילאים 14 ל-18
תא"ל שי טייב:
 זאת ההגדרה
אלעזר שטרן:
כלומר, גם אם כבר עזבת בגיל 16 - - -
תא"ל שי טייב:
כן
אלעזר שטרן:
אבל אם עזבת בגיל 15? לא תהיה בתוך זה?
תא"ל שי טייב:
אם לא השלמת שנתיים, כן
תא"ל שי טייב:
 יכול להיות שלמדת 14-15, אז זה שנתיים
תא"ל שי טייב:
לא אכנס לעניין של ההגדרות, אבל ארצה להגיד מילה על אלו המתגייסים על דעת עצמם אשר לא מגדירים עצמם כחרדים
תא"ל שי טייב:
 כאשר אנו מזהים אותם, ניתן להם הטבות בסיום השירות שרלוונטיות אליהם
תא"ל שי טייב:
 זאת אומרת לימודי ליבה וכו', או כל אחד לפי מצבו
תא"ל שי טייב:
 צריך לדעת להסתכל על המגזר החרדי בצורה הנכונה משום שהם לא ככלל החיילים, הגיוס שלהם הוא לא מובן מאליו
אלעזר שטרן:
נגיד שיש בחור חרדי שבגיל 15 עזב את הישיבה ובגיל 17 למד לימודים חיצוניים, השלמות לבגרות, למקצוע, לומד בתיכון אקסטרני, והוא כבר שנתיים-שלוש לא בעולם החרדי, הוא נספר אצלך?
תא"ל שי טייב:
	כן
תא"ל שי טייב:
 אם הוא למד שנתיים, כן
תא"ל שי טייב:
 בוגר החינוך החרדי ולמד שנתיים הוא ייספר כחלק מהקבוצה של ה-13,000
תא"ל שי טייב:
 הקבוצה הזו הולכת וגדלה
תא"ל שי טייב:
 אני רוצה להגיד את זה, כי אם אפשר לחזור להתחלה של ה-13,000, ולהגיד 'בואו נוריד אותם מראש ואז נחשב'
תא"ל שי טייב:
 לכן אני חושב שצריך להתייחס לקבוצה הזו - - -
אלעזר שטרן:
המספרים של המתגייסים שלא חרדים, אבל כן סופרים אותם - האם הם משמעותיים עד כדי כך שכדאי להתעכב על השאלה האם לא נכון להעלות את הגיל של שנתיים בישיבה מגיל 16 ולא מגיל 14?
תא"ל שי טייב:
תחדד לי את השאלה
אלעזר שטרן:
כשאתה אומר 'מגיל 14', זאת אומרת שבגיל 16 הוא כבר מחוץ למוסדות
אלעזר שטרן:
 כלומר לומד, עובד, וכו'
אלעזר שטרן:
 אתה תספור אותו כחרדי? אני שואל, האם זה לא נכון להגיד שבין 16 ל-18 או 19 ואפילו 20, הוא היה שנתיים בישיבה
אלעזר שטרן:
 כשאתה הולך כל כך אחורה, אז, האם אנחנו לא מרמים את עצמנו?
תא"ל שי טייב:
הבנתי, אנסה לתת תשובה
תא"ל שי טייב:
 לא ניתחתי את זה, כי אני לא שואל את האדם מתי הוא עזב, אבל אני כן אגיד - - -
אלעזר שטרן:
אבל זה חלק מהעניין
תא"ל שי טייב:
בסדר
תא"ל שי טייב:
 גם אם הוא עזב את החברה החרדית, לא בהכרח שהדבר הזה הוא כמו שתיארת אותו עכשיו - יוצא ומבלה ועובד ותיכון אקסטרני וכו', זה רק חלק קטן מהם
תא"ל שי טייב:
 לכן אני לא יודע לענות על השאלה הזו בצורה טובה
אלעזר שטרן:
הדיון הזה לא בא לצאת מפה עם אמירה על מכסות, גם אם פעם היה דיון על מכסות, זה לא זה
אלעזר שטרן:
 שזה יהיה ברור לכולם
אלעזר שטרן:
 הדיון היום בא להבהיר מגמות
אלעזר שטרן:
 איפה המגמות? מה אנחנו צריכים לעשות? הדיוקים האלו חשובים כדי שנוכל להבין האם יש סיכוי לתחושה של תובנות, שייכות, תפיסות עולם
אלעזר שטרן:
 האם יש לזה תנועתיות לכיוון מסוים, או לא? זאת השאלה שלי, לא בהיבט המספרי
תא"ל שי טייב:
אני רוצה להגדיר את המגמה הזו והתכוונתי להגיע אליה אחרי זה
אלעזר שטרן:
אם התכוונת אז תמשיך
תא"ל שי טייב:
אגיע תכף לאוכלוסייה הספציפית הזאת וכיצד אנחנו מתעסקים איתה
תא"ל שי טייב:
 חשוב לי להדגיש שהם חלק מה-13,000
תא"ל שי טייב:
 בעיניי היא צריכה לקבל התייחסות ייחודית, כי אם לא כך, לא רק שהשירות שלה יהיה יותר מורכב והפוטנציאל לא ימומש, אלא גם חלק גדול מהם לא יתגייס לצבא
תא"ל שי טייב:
      דיברתי על הגיוון ועל הפוטנציאל האיכותי, אני מתקדם הלאה
תא"ל שי טייב:
 כעת, כמה דברים בקשר למלחמה שדיברת עליה בפתיחה
תא"ל שי טייב:
 אני חושב שהאוכלוסייה החרדית היא חלק בלתי נפרד
תא"ל שי טייב:
 ראינו את זה בכל מיני אפיקים, במאמץ ההתגייסות הלאומי
תא"ל שי טייב:
      כיום יש מגוון רחב של מסלולים, הרבה יותר מפותחים מאלו שהיו לפני 10 שנים, שהם יכולים להשתלב בהם – החל ממסלולים לא במדים, 'תכלית', 'קודקוד', 'הדסים' וכן הלאה
תא"ל שי טייב:
 היו לנו גם נשים חרדיות שביקשו להתנדב במלחמה ולקחת חלק, לשם כך קיימים מסלולי התנדבות, בחצרים, בחיל האוויר,  וכמובן המסלולים שכולם מכירים: 'נצח', 'תומר', 'חץ', 'מסלולי השחק', כל הדברים האלה קיימים
תא"ל שי טייב:
     התופעה המשמעותית ביותר שפגשנו במלחמה היא של האנשים בעלי הפטור שמבקשים לבוא ולתרום את חלקם
תא"ל שי טייב:
 הפעולה הראשונה שעשינו היא ללכת על המסלול שנקרא "שלב ב" שכבר קיים
תא"ל שי טייב:
 לדוגמא: בין 2019 ל-2023, עד המלחמה, גייסנו 500 אנשים לשלב ב'
תא"ל שי טייב:
 בחודשיים האחרונים, מתחילת המלחמה, גייסנו 449 בשלב ב' בארבע טירונויות
תא"ל שי טייב:
      הנתונים האלה משקפים את כמות האנשים, כי החרדים בעלי הפטור יכלו גם לבוא לפני כן אבל הם לא באו
תא"ל שי טייב:
 בחודשיים וחצי עשינו בערך את אותה הכמות כמו בארבע השנים הקודמות
תא"ל שי טייב:
      ודאי שזה מחייב אותנו גם להתארגנות, הרי יש שם אנשים גם בני 30 ו-40 שצריך להתחיל איתם מההתחלה – מהצו הראשון, ולפעמים עם פטורים שהיו להם
אלעזר שטרן:
ואתה רוצה אותם?
תא"ל שי טייב:
ברור
תא"ל שי טייב:
 בשביל לעשות ארבע טירונויות בקצב זמן של חודשיים ל-449 חיילים - - -
אלעזר שטרן:
אתכם זה מחייב, אני מבין
תא"ל שי טייב:
צריך להתאים את המערכת, זה מה שרציתי להגיד
תא"ל שי טייב:
 קודם כל יש לקלוט את הפניות
תא"ל שי טייב:
 התחלנו את המלחמה בקליטת הפניות בדרך המסורתית והרגילה, שבה יש לפנות למנהלת חרדים ובאתר
תא"ל שי טייב:
 לאחר שבועיים הכנסנו את עניין ניהול הפניות של גיוס החרדים לתוך המוקד של "מיטב", שיש לו יכולת מאוד משמעותית, כפי שאתה יודע
תא"ל שי טייב:
 היום יש ב"מיטב" מוקד חרדים שעומד בסטנדרטים, יודעים לנווט את האנשים
תא"ל שי טייב:
      עוד דוגמה, לוקח זמן לעשות תהליך גיוס וחיול
תא"ל שי טייב:
 חלק מ-449 האנשים הגישו מועמדות לחיול תוך 24 שעות
תא"ל שי טייב:
 זאת אומרת, המערכת נדרשה להתרגל לזה – לשים את הרופאים והקב"נים, לדעת לקלוט אותם בקצב מהיר, ולפתוח כמות לא-מבוטלת של טירונויות
אלעזר שטרן:
שי, בעוד חודשיים וחצי-שלושה, ה-449 אנשים, אתה יכול לחלק את זה על פני השבוע או החודש הראשון?  וגם להסתכל על החודשיים האחרונים?
תא"ל שי טייב:
 אגיד לך במדויק
תא"ל שי טייב:
 בפעימה הראשונה, כמעט בשבוע הראשון של המלחמה, היו 24 חיילים שגייסנו לתפקידים שלא מצריכים טירונות, תפקידים מקצועיים
תא"ל שי טייב:
 קראנו לזה "שלב ג"
תא"ל שי טייב:
 ב-23 באוקטובר גייסנו 107 חיילים
אלעזר שטרן:
רגע, סליחה
אלעזר שטרן:
 זאת לא השאלה שלי
אלעזר שטרן:
 אתה נותן לי תשובה על הגיוס אך אני שואל על הפניות
אלעזר שטרן:
 האם יכול להיות מישהו שהגיש פנייה לפני חודש וחצי, ונתנו התייצבות לטירונות בעוד שבוע
אלעזר שטרן:
 האם הפניות בהתחלה עלו? האם עכשיו אתה מזהה את אותה מגמה בחודש האחרון, או שזה נשאר שם?
תא"ל שי טייב:
אני מזהה גל מאוד גדול של מעל 2,000 פניות בהתחלה
תא"ל שי טייב:
 זה סדר הגודל בשלושת השבועות הראשונים, ומאז הצטברו
תא"ל שי טייב:
 נכון להיום, יש לנו 4,000 מתעניינים שמתוכם 3,450 כבר נרשמו
תא"ל שי טייב:
 כלומר היה גל גדול, ובאופן טבעי אחרי זה הייתה ירידה
תא"ל שי טייב:
 אבל מאז הגל הראשון נוספו עוד כמעט 1,500 אנשים
תא"ל שי טייב:
 לא כולם רלוונטיים, אבל זה הקצב פחות או יותר
תא"ל שי טייב:
 זה הנושא המרכזי שבא לידי ביטוי
תא"ל שי טייב:
 תכף אגיד גם איפה הם השתבצו
תא"ל שי טייב:
 הדבר הבא הוא האתגר המשמעותי ביותר בשבילנו בגיוס החרדים, מסלולי הצעירים
תא"ל שי טייב:
 אני שם את העניין הזה של "שלב ב" בצד - - -
אלעזר שטרן:
טירונות שלהם זה שבועיים
תא"ל שי טייב:
10 ימים, כן
תא"ל שי טייב:
 נוהל טירונות מקוצר בשל המלחמה
תא"ל שי טייב:
 קבענו טירונות מוסמכים 02 שכולם משתבצים דרך הזרועות, באופן קטגורי, לתפקידי מילואים כדי שהם יחוו מה זה להיות חייל מילואים
תא"ל שי טייב:
 יש כאלה שנשארו לפרק ארוך ויש כאלה שעשו פרק קצר, לפי הצורך שהיחידה קבעה
תא"ל שי טייב:
    נקודה חשובה בהקשר הזה שגם הזכרתי קודם, אנחנו רוצים לראות כמה שיותר חיילים צעירים ובשירות ארוך, אפילו בקרבי
תא"ל שי טייב:
 זה האתגר המשמעותי שיש לנו
תא"ל שי טייב:
 כמה חרדים גויסו לקרבי מתחילת המלחמה? קודם כל, היה גיוס קרבי רגיל כלל-צה"לי בנובמבר, שהיה גיוס מצוין
תא"ל שי טייב:
 גיוס החרדים הוא ב-31 בדצמבר, נראה אותו בעוד שבועיים
תא"ל שי טייב:
 גיוס חרדים תמיד התנהל ברגע האחרון בגלל שזה לא תהליך סדור או שיבוץ חזוי
תא"ל שי טייב:
 אני מעריך שהוא יהיה מלא לגמרי, אך לא כמות מדי
תא"ל שי טייב:
 עם זאת, אני רואה שיש יותר מוטיבציה בחלק מהיחידות, בעיקר באלה שנחשפו ללחימה בעזה
תא"ל שי טייב:
 הדוגמא הכי טובה היא פלוגת 'תומר' של גבעתי, ופלוגת 'חץ' שנלחמת בעזה, החטיבות האלו נחשפו ללחימה ואפילו ספגו נפגעים
תא"ל שי טייב:
 כלומר, מה שדוחף את המוטיבציה זה איפה שיש חיכוך מבצעי
תא"ל שי טייב:
 לכן יש ביקוש גדול ל'תומר'
אלעזר שטרן:
אתם לא מסתכלים על 'נצח יהודה' ושואלים למה הם לא שם?
תא"ל שי טייב:
תראה, המלחמה תפסה את גדוד 'נצח יהודה' בקו שהם היו בו בצפון, ברמת הגולן
תא"ל שי טייב:
 יש להם רצון מאוד גדול להצטרף ללחימה בעזה, לא רק בשל עידוד הגיוס, אלא כי כל חייל קרבי וכל מג"ד קרבי רוצה להצטרף ללחימה
תא"ל שי טייב:
 מן הסתם שהדבר הזה משפיע על הגיוס
תא"ל שי טייב:
 הנושא עלה מהרבה מאוד יחידות מילואים שגויסו ולא רוצים להשתחרר בלי לעשות משהו
תא"ל שי טייב:
      אני משאיר את השאלה המבצעית לגורמים הרלוונטיים
תא"ל שי טייב:
 אם המצב היה ש'נצח' היה בגזרה ו'תומר' בצפון, כנראה שזה היה משפיע על הגיוס
תא"ל שי טייב:
 המציאות משפיעה על כך שבגיוס נובמבר היחידות בעזה, שהיה להן ביקוש רב יותר, הן אלו שיש בהן חיכוך מבצעי משמעותי
אלעזר שטרן:
זה תמיד היה ככה
אלעזר שטרן:
 מה שאני שואל, בגלל שאתה קשרת בין המוטיבציה לבין החיכוך - - -
תא"ל שי טייב:
לא אני קשרתי, זאת המציאות
תא"ל שי טייב:
 רק תיארתי אותה
אלעזר שטרן:
 כן, ואנחנו גם מכירים את זה
אלעזר שטרן:
 השאלה, האם אתם בתכנון כוח-האדם ומסתכלים נניח על 'נצח יהודה'  רוצים להעלות לאוסף היחידות, אנחנו חודשיים וחצי בתוך הלחימה, הרי יחידות גם מרעננות יחידות, וגם יחידות מילואים, שהיו להן כשירויות יותר נמוכות, כבר נכנסו ללחימה
אלעזר שטרן:
 אזכיר שגם חטיבת 623 לשעבר, אבל היא התחילה באימונים ברמת הגולן לשבוע-שבועיים עד שירדו למטה
משה טור פז:
כפיר כרגע בלחימה
אלעזר שטרן:
כפיר בלחימה, זה מה שאני אומר
אלעזר שטרן:
 המחשבות האלו, שמילואימניקים יבואו לרמת הגולן ויתפסו את הקו ו'נצח יהודה' ילכו לאימונים ברמת הגולן, כמו שהתאמנו 623 בלחימה, וייכנסו אחרי זה ללחימה בעזה
תא"ל שי טייב:
הדבר הזה מעסיק את הגדוד
תא"ל שי טייב:
 ברמה שלי, לא הלכנו לאגף המבצעים ואמרנו להם להזיז גדודים כי זה מה שמסתדר או ישפיע על המוטיבציה
תא"ל שי טייב:
 לא עסקתי בעניין ברמה של הזזת הגדודים
אלעזר שטרן:
אני חושב שלצערנו או לשמחתנו, יש מקום לכולם
אלעזר שטרן:
 אם זה חודשיים וחצי - - -
תא"ל שי טייב:
בסדר, אבל אני משאיר את זה למי שזה התפקיד שלו
תא"ל שי טייב:
 המשימה היא להפוך את גדודי 'נצח יהודה', 'תומר' ו'חץ' להכי קרביים שיש
תא"ל שי טייב:
 ולאחר מכן, המציאות תכריע אם תגיע העת שלהם להיכנס לפעילות מבצעית עצימה בשנה הקרובה לפחות
אלעזר שטרן:
שי, אני חולק עליך
אלעזר שטרן:
 לדעתי, אתה צריך להגיד את זה לאגף המבצעים
אלעזר שטרן:
 צריך לדעת האם יש להם אינטרס שיהיו יותר יחידות חרדיות לוחמות
אלעזר שטרן:
 האם אפשר לאמן ולהכין אותן, אך לא על חשבון השגת המשימה
אלעזר שטרן:
 יש אינטרס להגדיל את כוח האדם הלוחם שלנו
אלעזר שטרן:
 האם חלק מהכלים שיעזרו לנו להגדיר זאת בתחום האוכלוסייה החרדית זה לשים אותה בתוך החיכוך? אם אתם חושבים שהם לא יצליחו, זה דבר אחד - - -
תא"ל שי טייב:
זה לא מה שאמרתי
אלעזר שטרן:
הם צריכים לדעת את זה
תא"ל שי טייב:
קיבלתי את ההערה
תא"ל שי טייב:
      הדבר הבא שאנחנו עוסקים בו באופן משמעותי – לחזק את התיאום והשיתוף עם בעלי העניין, ולמעשה את המנגנונים
תא"ל שי טייב:
 נתתי את הדוגמה של "מיטב", אבל זה לא רק שם
תא"ל שי טייב:
 חידשנו את שיתופי הפעולה עם מוסדות ומרכזי צעירים וכדומה, שהתנוונו בתקופה האחרונה ויש הרבה בעלי עניין שרוצים לתרום
תא"ל שי טייב:
  נפגשתי פעמים רבות בחודשים האחרונים עם חלק מהאנשים שכאן
תא"ל שי טייב:
 מבחינתי, המשימה היא לייצר פלטפורמות שיאפשרו את קידום האירוע ושילוב מוצלח
תא"ל שי טייב:
 אדבר על כמה עקרונות לשילוב ועל לאן פנינו מועדות
תא"ל שי טייב:
      שירות החרדים הוא שירות אפקטיבי, משמעותי ונדרש מבחינתנו
תא"ל שי טייב:
 אנו לא עושים זאת רק בשביל למלא מכסות
תא"ל שי טייב:
 צה"ל הוא אתגר לחלק מהפרטים, ומן הסתם הזדמנות גדולה עבור כל אחד מהם
תא"ל שי טייב:
 זה קשור בגיוון של האוכלוסייה
תא"ל שי טייב:
 המשימה ששמנו לעצמנו בתוך צה"ל זה לשמור על שלושה דברים מרכזיים
תא"ל שי טייב:
 הראשון, הוא שבכל מקום יהיה מענה לחרדים
תא"ל שי טייב:
 כלומר במקום שהכרזנו שהמסגרת בו היא חרדית-יהודית, תישמר שם התרבות הרלוונטית, וכל אחד שיצא משם יכול להבטיח לעצמו שיצא כמו שנכנס
תא"ל שי טייב:
 השני, הוא עבודה משמעותית עם הפיקוד מלמטה, משום שהמפקדים בסוף קובעים תוצאה
תא"ל שי טייב:
 מי שמעורב בעניין הזה באופן משמעותי הם ראש אכ"א ומפקד זרוע היבשה – הייתי אצלו לפחות שלוש פעמים בחודש האחרון, כדי שהדבר יקבל פסים של פיקוד אדוק יותר ויעמוד במדיניות
תא"ל שי טייב:
 הנקודה השלישית, 'תתחייב למה שאתה יכול ותעמוד מאחורי מה שאתה מתחייב'
תא"ל שי טייב:
 צריך להגיד שכמו כל דבר בצבא, יש מקומות שאתה קובע את המדיניות ויש דברים שבסופו של דבר אתה מגלה את הפערים
תא"ל שי טייב:
 ברור לנו שבמקרה הזה, לפעמים יכול להיווצר נזק משמעותי
תא"ל שי טייב:
     דיברתי על יצירת מגע עם שטח רלוונטי, על שיתופי הפעולה ועל גמישות והתאמות
תא"ל שי טייב:
 אני רוצה לתת דוגמא אחת – ראינו שיש הרבה חרדים שהולכים ליחידות רגילות, אבל הם רוצים להיות בצנחנים או בגולני
תא"ל שי טייב:
 אם הם יודעים להסתדר אז כמובן שהדבר מתאפשר והם לא צריכים לשאול אותנו
תא"ל שי טייב:
 ועם זאת, יש כאלה שרוצים ללכת לגולני, אבל אין יעד בגולני, אז נתנו להם מדרגת אמצע
תא"ל שי טייב:
 למשל, שילבנו בפעם הראשונה, במחזור האחרון, חיילים חרדים במחלקת בני"ש, זאת לא יחידה חרדית עם כל התנאים, אבל זה מאפשר להם למצוא את מקומם
תא"ל שי טייב:
      יש עוד רעיונות בהקשר הזה אך הם צריכים להתבשל
תא"ל שי טייב:
 איך נוכל לאפשר ליותר אנשים שרוצים לשמור על רמת חרדיות או דתיות בתוך הצבא
תא"ל שי טייב:
 לדעתי שם קיים הפוטנציאל הכי משמעותי לשילוב חרדים ואלה שאין להם עדיין את הביטחון להיכנס לתוך הצבא
תא"ל שי טייב:
      לעניין ההתמקדות בצעירים, זה להמשיך עם שלב ב'
תא"ל שי טייב:
 בהמשך ל-449 שדיברתי עליהם קודם, יש לנו כרגע עוד 84 מחוילים שממתינים ומוכנים ועברו את כל התהליכים
תא"ל שי טייב:
 בחודש ינואר אנחנו אמורים לפתוח טירונות, ובסוף דצמבר, ככל הנראה, טירונות 03 נוספת לכאלה שרוצים בעיקר בערים חרדיות, שם אין פוטנציאל ללוחמים ולכיתות כוננות והם צריכים רמת כשירות קצת יותר גבוהה
תא"ל שי טייב:
 נכון לאתמול אנחנו כנראה הולכים לעשות את זה בסוף דצמבר
תא"ל שי טייב:
 אני מעריך שכל מה שאמרתי קודם בקשר לפוטנציאל, וכבר חלק גייסנו- - -
אלעזר שטרן:
האם לחרדים ששירתו ושוחררו, או אלו שלא משובצים, יש להם עדיפות אם ירצו להיות בכיתת כוננות?
תא"ל שי טייב:
כל כיתות הכוננות שנבנו במלחמה, במסגרת חיזוק כיתות הכוננות הקיימות בפיקודים המרחביים, נבנו על בסיס פוטנציאל של החיילים ששוחררו או קיבלו פטור מהצבא והעברנו אותם לפיקוד העורף
תא"ל שי טייב:
 כלומר, אם יש חרדי עם פוטנציאל לשרת במילואים, נשים אותו בכיתת הכוננות, ובמידת הצורך הוא ילך ליחידה, אם יצטרכו אותו שם
תא"ל שי טייב:
 זאת הצורה בה בנינו את המודל
קריאה:
	איזה רובאי צריך בשביל זה?
תא"ל שי טייב:
תלוי בהגדרת בעל התפקיד או המפקד
תא"ל שי טייב:
 יש כאלה מול "מיטב" והמיקום, מסתפקים ברובאות 02, ברמת העיקרון, רובאות 03
תא"ל שי טייב:
 לכן אנחנו פותחים לחרדים באלעד, ביתר-עילית, מודיעין
קריאה:
כל אלו שעשו עכשיו 02 הם בלי פוטנציאל?
תא"ל שי טייב:
 לא אמרתי שהם בלי פוטנציאל
תא"ל שי טייב:
 אמרתי שהמפקד במקום צריך לאשר אותם באופן ייחודי
תא"ל שי טייב:
 הם לא על המסלול הירוק
תא"ל שי טייב:
 יש כאלה שנשלחו לכיתות כוננות, יש כאלה שאושרו
תא"ל שי טייב:
 זה לגבי שלב ב'
תא"ל שי טייב:
 אני מעריך שנמשיך לעלות במספרים ולמצות את הפוטנציאל
תא"ל שי טייב:
 כרגע, מתוך כל הפוטנציאל, יש כאלה שנרשמו ורצו אבל עכשיו לא מתאים להם
תא"ל שי טייב:
 אני מעריך שהפוטנציאל יגיע ל-1,000 במסלול הזה
תא"ל שי טייב:
 בנוסף לתרומה, לראות חיילים חרדים יהפוך יותר לגיטימי ברחובות
תא"ל שי טייב:
     הדבר הבא, אנחנו נקים גדוד מילואים חרדי שני במסגרת - - - אשר יהיה יותר משמעותי
תא"ל שי טייב:
 תחילת תהליך ההקמה בעוד כשבועיים, כעת הגדוד הראשון בתהליכי הקמה
תא"ל שי טייב:
 מונו מפקדים וגם מג"ד
תא"ל שי טייב:
 ככל שנקים יותר מסגרות, יהיה קל יותר לפזר את הנטל
תא"ל שי טייב:
 יקומו כמה גדודים והגדוד החרדי השני יהיה אחד מהם
תא"ל שי טייב:
 עכשיו הוקם הגדוד הראשון
אלעזר שטרן:
ועיקר החיילים שיהיו שם?
תא"ל שי טייב:
מי שלא יודע, כיום יש גדוד חרדי אחד שנלחם במלחמה
תא"ל שי טייב:
 במשך השנים, כיוון שלא הייתה פלטפורמה שנייה, רוב החרדים שהשתחררו מהמסגרות מצאו את עצמם במאגרים שלא עושים מילואים
תא"ל שי טייב:
 במשך הרבה שנים התנהל שיח בנושא פתיחת גדוד שני, אבל לא היו משאבים
תא"ל שי טייב:
 כיוון שצריך אותם עכשיו, הוחלט לפתוח במקביל מספר גדודים, כאשר רוב הפוטנציאל לגדוד החרדי יהיה מתוך אלו ששירתו במסלולים החרדי
תא"ל שי טייב:
     הדבר השלישי הוא שכבר הוקמה מינהלת להעצמת המסלולים החרדיים בתוך זרוע היבשה על שלושת מסלוליה
תא"ל שי טייב:
 צריך מינהלת משום שבראשה עומד המפקד, שהוא אלוף משנה במילואים והיה מח"ט שעסק בזה
תא"ל שי טייב:
 הולך לעמוד מפקד בראשות הדבר הזה כדי שהוא ידע גם לעשות את הקשר כלפי מעלה אבל גם לתווך למפקדים את מה שנדרש
תא"ל שי טייב:
      הדברים הבאים שלנגד עינינו הם הצעירים והרחבת מסלולים
תא"ל שי טייב:
 אני סבור שהמספר 1,700 הוא מספר נמוך מדי
תא"ל שי טייב:
 אך אם נעשה פעולות נכונות, נוכל להכפיל את פוטנציאל
תא"ל שי טייב:
 גם כאן צריך הירתמות של האנשים שיבינו שצה"ל נותן את הפלטפורמה ואת המקום
תא"ל שי טייב:
 בכמה זמן אני לא יודע, חלק מהדברים לוקחים הרבה זמן
אלעזר שטרן:
אתה יכול להגיד פעולות? תן 3 פעולות כדי להגיע ל-3,000?
תא"ל שי טייב:
 פתיחת מסלולים שיש בהם שילוב תורה ולימודים עם שירות צבאי באופן משמעותי לאלו שנמצאים בישיבות ולא לומדים - - -
אלעזר שטרן:
אבל על זה אנחנו מדברים, זה קיים
תא"ל שי טייב:
זה לא קיים בצורה כזו
תא"ל שי טייב:
 פתיחת מסלול בסגנון של ישיבת הסדר חרדית שבה השנה הראשונה מוקדשת להמשך לימודי תורה והכנה לשירות
תא"ל שי טייב:
 רוב ההסדר החרדי הוא עזר חרדי-טכנולוגי ובלימודים טכנולוגיים
תא"ל שי טייב:
 אני מדבר על מסלולי הלחימה
תא"ל שי טייב:
      הדבר השני – חזרנו לעסוק יחד עם רשויות מקומיות גדולות, איפה שיש פוטנציאל גבוה של חרדים שלא נמצא בישיבות וזקוק להכוון
תא"ל שי טייב:
 כדי לעשות את זה צריך הכוונה ומשאבים
תא"ל שי טייב:
 אני חושב שזה פוטנציאל שני
תא"ל שי טייב:
 הדבר השלישי – תרבות מדיניות ופיקוד
תא"ל שי טייב:
 יש מסלולים שיש מאחוריהם הבטחה, שגם ממומשת בצורה משמעותית
תא"ל שי טייב:
 אלו שלושת הדברים המרכזיים שצריך
תא"ל שי טייב:
      לא נגעתי בסוגיית שלב ב' משום שזאת אוכלוסייה של גילי פטור, והיא טובה וחשובה ומסייעת למאמץ, אבל היא לא המיקוד המרכזי
תא"ל שי טייב:
 הדבר הרביעי חוזר לתחילת הדיון שלנו – עיסוק משמעותי בבוגרי החינוך החרדי שבאים למסלולים כלליים
תא"ל שי טייב:
 יכול להיות אדם חרדי שלא רוצה להתגייס ליחידה חרדית, אדם שלא מגדיר את עצמו חרדי אבל הוא בא ממשפחה דתית, או אלו היוצאים בשאלה
תא"ל שי טייב:
  בהקשר הזה יש שיתוף פעולה טוב מאוד עם המשרד לשוויון חברתי
תא"ל שי טייב:
 בחודש פברואר או תחילת מרס יהיה קצין ייעודי במיטב שעוסק באוכלוסייה הזאת, כרגע אין אחד כזה בעל תפקיד ייעודי
תא"ל שי טייב:
     החל משבוע שעבר יש לנו אינדיקציה שיודעת לזהות ולעקוב אחריהם ולעודד פניות, הרבה בזכות העמותות שעוסקות באוכלוסייה החרדית כמו 'יוצאים לשינוי', 'הלל' וכו'
תא"ל שי טייב:
 אנחנו רוצים ליצור כתובת לאוכלוסייה הגדלה הזו, ורוצים לטפל בהם יותר טוב
תא"ל שי טייב:
 כשהתייחסתי ליכולת להגדיל, התייחסתי כמובן לכל הספקטרום מתוך ה-13,000
תא"ל שי טייב:
      עוד כמה מילים על שלב ב' בנושא התפקידים ועיקר האנשים שכיוונו אליהם
תא"ל שי טייב:
 אנחנו עושים מסלולי נהיגה עם מרכזי הכוון לאנשים בעלי רישיון נהיגה
תא"ל שי טייב:
 עיקר הדברים שעשינו עד כה התמקדו בחובשים ובעובדים סוציאליים שעשינו להם הסבה, וכעת משמשים קב"נים יחד עם קרפ"ר, אלו שבפיקוד העורף, מהנדסי בניין וכל העוסקים בזיהוי חללים היו מאוד משמעותיים
תא"ל שי טייב:
 המטרה שלנו הייתה לשבץ כמה שיותר אנשים בהתאם לצורכי הצבא, אבל גם כמה שיותר בהתאם לכישורים שלהם
תא"ל שי טייב:
 למשל, הבוגרים של המסלולים הקודמים היו מאוד משמעותיים בשבועות הראשונים של המלחמה
תא"ל שי טייב:
       היו אלפי פניות ולאחר המיקוד רק כמה מתוכן רלוונטיות מבחינת הגיל והמצב הרפואי, אלו בערך 850-900 אנשים, ואנחנו רוצים למצות את כולם
תא"ל שי טייב:
 בגלל זה המספר שאמרתי יחסית נמוך, יכול להיות שיצטרפו עוד אנשים
תא"ל שי טייב:
      לסיכום, יש יחידות שצריכים לאייש במסגרות מבצעיות
תא"ל שי טייב:
 היעד הראשון הוא להרחיב מסלולים ולגייס צעירים
תא"ל שי טייב:
 עלינו לעמוד בסטנדרט שהתחייבנו, אך לא כל ההתחייבויות יהיו שוות כי יש אנשים מאוד שונים בתוך קבוצת האוכלוסייה החרדית שצריך לתת להם שירות משמעותי, שעונה על צורכי צה"ל וגם לייצר להם שער יציאה איכותי לעתיד
תא"ל שי טייב:
 תודה
משה טור פז:
אדוני היו"ר, אני צריך לצאת
משה טור פז:
 אשמח לומר כמה מילים ואחזור
אלעזר שטרן:
טוב, אם זה קצר, בסדר
משה טור פז:
קודם כל, הנושא חשוב מאוד
משה טור פז:
 תודה לכם על הבאת הדברים
משה טור פז:
 אתייחס לארבע הנקודות – בעיניי יש כאן 'שולחן רעוע' של גיוס חרדים לצה"ל והוא עומד על ארבע רגליים
משה טור פז:
 המצב שתיארת הוא לא טוב, גם באופן מוחלט וגם ביחס למה שהיה בעבר
משה טור פז:
 כלומר, היו תקופות יותר טובות של גיוס חרדים לצה"ל
משה טור פז:
 צריך לשאול למה, כדי ללמוד על הצבת היעד השאפתני של הכפלת החרדים לעומת המצב הקיים
משה טור פז:
 על מנת להגיע לשם, צריך להבין על מה זה עומד, ובעיקר מה עשינו לא טוב בזמן האחרון
משה טור פז:
 יש כאן היבט פוליטי, ואני מניח אותו רגע בצד
משה טור פז:
      ההיבט החברתי הוא עוד יותר מורכב והכי חשוב
משה טור פז:
 הלגיטימציה, הקבלה החברתית
משה טור פז:
 הסיבה שהציונות הדתית מתגייסת נובעת מהנורמות של הציונות הדתית, זה מה שהקהילה והחברה רצתה מהילדים שלה
משה טור פז:
 אני ניהלתי את התיכון הראשון בארץ לגיוס לצה"ל
משה טור פז:
 זה לא היה בזכותי כמנהל בית ספר, למרות שהייתי מג"ד ועזבתי אותו ל-100 יום בשנה
משה טור פז:
 דווקא באלה אני לא אגע כי הם בשדות קצת יותר אמורפיים
משה טור פז:
      שני דברים מהותיים שאפשר לעשות יותר טוב – היו זמנים בצה"ל שבהם היחידות רצו והתאמצו יותר ואף הצליחו לטפל בעניין החרדים
משה טור פז:
 זה בולט במיוחד ביחידות שהן לא לגמרי חרדיות, קרי, לא ב'נצח'
משה טור פז:
      ככה זה בצה"ל, כאשר רוח המפקד נושבת והוא רוצה את החרדים, הוא מתאמץ לקלוט אותם ועושה עבודה כדי לכבד את אורח החיים שלהם, זה מצליח
משה טור פז:
 בכוונה לא אנקוב בשמות, כדי לכבד את האנשים, אבל אלו מפקדים בכירים בצה"ל
משה טור פז:
 צה"ל צריך להתאמץ יותר בקליטת החרדים בצורה טובה יותר, בעיקר בתפקידי הלוחמה, והוא עשה את זה עד לא מזמן
משה טור פז:
     כעת לנושא העבודה האזרחית
משה טור פז:
 לדעתי יושבים פה בערך כל השחקנים הרלוונטיים, והם המפתח
משה טור פז:
 יש משפט שאומר "אין הבור מתמלא מחולייתו" ו"אין חבוש מתיר עצמו מבית האסורים"
משה טור פז:
 צה"ל לא יודע לגייס לעצמו חרדים, הוא חייב את העולם האזרחי – את העמותות, את האנשים שעוסקים בזה
משה טור פז:
 הסיבה היא נורא פשוטה, כאשר אדם מגיע על מדים, גם למדרגות של הישיבה, אף אחד לא יתייחס אליו
משה טור פז:
 אבל כשחרדי מגיע לגייס חרדים, יש לזה סיכוי
משה טור פז:
 ככה זה עובד ב'נצח' וגם במקומות אחרים
משה טור פז:
 לכן, בעיניי, המפתח הוא העולם האזרחי
משה טור פז:
 אלו שתי הרגליים שתלויות בנו
משה טור פז:
 אם צה"ל ירצה ויעבוד כדי לגייס חרדים, ואם יהיה עולם אזרחי של חרדים שפועלים לגייס חרדים, אפשר להגיע ליעד השאפתני שהוצג
משה טור פז:
      אם מסתכלים על זה בעשירונים, היום אנחנו נוגעים בעשירון התחתון סוציולוגית-חרדית ומגרדים את השני