GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פולינה קמפינסקי:
 אופיר דיברה קצת על הגעה של חברי כנסת ישראלים לאוניברסיטאות בחו"ל – אני דווקא לא מסכימה
פולינה קמפינסקי:
 היכולת של דוברים להגיע לפה ולהביע את עמדתם זה חלק מהמנגנון המרכזי שלנו להגן על עצמנו פה
פולינה קמפינסקי:
 ולבוא ולומר שישראל היא מדינה דמוקרטית ומתקיים בה דיון ומתקיימות בו מורכבויות, וכשזה לא קורה אז אנחנו מפסידים
פולינה קמפינסקי:
 כשאני לא מצליחה לגייס סטודנטים שיושבים על הגדר ואומרים "אני לא מתנגד לזכותה של ישראל לחיות אבל מה שאני רואה בעזה מטריד אותי", אז אם אני לא יכולה לבוא ולומר "אבי ישראל היא מדינה דמוקרטית, ואני יכולה לסמוך בעיניים עצומות על צה"ל, ואני עומדת מאחורי חברי הכנסת שלי" – אז אני בבעיה
פולינה קמפינסקי:
 ובסוף אנחנו מפסידים כולנו מזה
פולינה קמפינסקי:
     הדבר האחרון הוא שיש המון קריאות להוצאת תקציבים
פולינה קמפינסקי:
 נראה לי שחזרו על זה פה הרבה – באמת הכלי המרכזי שלנו הוא סטודנטים שנמצאים באוניברסיטאות ומרצים שנמצאים באוניברסיטאות
פולינה קמפינסקי:
 ועל כל דולר שיצא, כמו עמיתי וקסנר שיצאו מהרווארד, אף אחד כבר לא יושב ומתאבל על זה שלא יהיו עכשיו עשרה סטודנטים ישראלים בקמפוס
פולינה קמפינסקי:
 ייכנס דולר אחר וייכנס סטודנט אחר, וזה לא בהכרח סטודנט שחשוב לו מצבה של ישראל או מצבם של היהודים
פולינה קמפינסקי:
 ואנחנו רק נגיע למלחמה הבאה במצב הרבה-הרבה יותר חלש, ואני אומרת את זה כסטודנטית בהרווארד, ולידי יושבים הסנטורים הבאים, השגרירים הבאים וראשי הממשלה הבאים
פולינה קמפינסקי:
 תודה רבה לכם
זאב אלקין:
 אנחנו הספקנו בדיון הזה, כי אנחנו צריכים תכף לסיים אותו ולפנות את החדר לדיון הבא, לגעת כרגע בינתיים בתיאור הבעיה, ולנסות לאפיין אותה
זאב אלקין:
 לא הגענו בינתיים לדבר ברצינות על הפתרונות, וזה יהיה פה
זאב אלקין:
 ייקבע בשבועות הקרובים דיון המשך, ששם נגיע לדבר על כך
זאב אלקין:
 מה שהייתי מבקש, קודם כול מגורמי ממשלה, לקראת דיון ההמשך זה לבוא לדיון הזה עם הצעות קונקרטיות, אולי תוך איזושהי הידברות בין נציגי הממשלה לפני שהם נפגשים סביב השולחן הזה
זאב אלקין:
 יכול להיות שגם יחד עם המוסדות הלאומיים, שגם הם עוסקים בזה לא מעט
זאב אלקין:
 הצעות קונקרטיות לתוכנית מקיפה ומשמעותית בתחום הזה של הקמפוסים
זאב אלקין:
 וגם הצעות מי אחראי על מה, כי שמעתם את הקולות שזה לא מספיק ברור
זאב אלקין:
 וגם לי זה לא היה מספיק ברור, ואני קצת מבין את המבנה הממשלתי הישראלי, ועדיין שאלתי שאלה בתחילת הדיון, וקיבלתי תשובה של כולנו ביחד
זאב אלקין:
     ובדרך כלל, "כולנו ביחד" כשאין חלוקת אחריות ברורה, אז דברים נופלים בין הכיסאות
זאב אלקין:
 יש כאן בעיה מסוימת
זאב אלקין:
 אני מיקדתי אותה בהתחלה והיא הוגשה גם בדיון הזה
זאב אלקין:
 שימו לב: רוב מי שדיברו כאן זה נציגים של ארגונים יהודים, שמטבע הדברים עוסקים ביהודים
זאב אלקין:
 אולי גם באנטישמיות כי הם ארגונים יהודים
זאב אלקין:
 עכשיו, היוצרות התהפכו, כן? האנטי-ישראליות הופכת למחולל ראשי של האנטישמיות
זאב אלקין:
 הסוגייה פה היא הרבה מעבר לסוגייה היהודית מבחינת מדינת ישראל, ולכן צריך להסתכל על זה באיזושהי דרך מערכתית
זאב אלקין:
 יכול להיות שזה גם אתגר למל"ל, כגוף שהוא מתכלל בדרך כלל עיסוקים בנושא הזה, לנסות לעשות פה איזשהו סדר
זאב אלקין:
     ודגשים – אני גם הייתי מבקש ממשרד החוץ שבדיון הבא יהיו נוכחים גם צפ"א
זאב אלקין:
 כי לא במקרה הוזכרו פה הפונקלים
זאב אלקין:
 זה אחד מהכלים של מדינת ישראל לעבוד בארצות הברית
רות כהן-דאר:
אני יכולה לפרט
זאב אלקין:
את יכולה לפרט, אבל מי שמפעיל את הפונקלים זה צפ"א
זאב אלקין:
 זה תפקידם
זאב אלקין:
 ולכן זה לא הגיוני שבדיון כזה הם לא יהיו נוכחים, מחלקת צפון אמריקה של משרד החוץ
זאב אלקין:
 כי, שוב, הסוגייה פה היא הרבה מעבר לסוגייה של מאבק באנטישמיות שאת ממונה עליו, אלא הסוגייה היא איך יראה העתיד של היחסים בין מדינת ישראל לארצות הברית
זאב אלקין:
 לא פחות ולא יותר, לדעתי
זאב אלקין:
 ולכן, אנחנו מקדישים לזה כל כך הרבה זמן
זאב אלקין:
 וכדאי לטפל בזה, ואני חושב שמה שקרה במלחמה, וצדקה אופיר – זה לא התחיל במלחמה, כן? התופעות האלה היו הרבה קודם, אבל במלחמה ראינו את ההתפרצות ואת העצמה
זאב אלקין:
 ולפעמים זה גם יתרון, כי זה מאפשר לכל הגורמים הרלוונטיים להתעורר ולהבין שיש פה משהו שדורש טיפול מקיף ומשמעותי
זאב אלקין:
      כולל גם, תנסו לחשוב בגדול מה התקציבים הנדרשים
זאב אלקין:
 אני לא שאלתי את השאלה בדיון הזה אבל אני אשאל אותה בדיון הבא, אז תתכוננו – כמה כסף בשנה מדינת ישראל משקיעה בפעילות בנושא הקמפוסים? דרך כל הערוצים שיש, כן? משרד החוץ, משרד התפוצות
זאב אלקין:
 אני די מנחש מה יהיה סדר הגודל של התשובה, אבל אני אשמח לקבל תשובה מסודרת בתחילת הדיון הבא, ומחשבות מה אפשר לעשות בגדול כדי להביא לשינוי המצב
זאב אלקין:
 תודה רבה, הישיבה נעולה
זאב אלקין:
ערב טוב לכולם, אנחנו פותחים ישיבה של ועדת המשנה למדיניות חוץ והסברה שמוקדשת עכשיו לעמדות והפעולות ישראליות מול ארגון אונר"א
זאב אלקין:
 אפתח בשתי הודעות ארגוניות ונפתח את הדיון עצמו
זאב אלקין:
 אחת, אנחנו ביום מורכב בכנסת כי במקביל יש ניסיון, בעקבות מהלך שהנענו אתמול, להביא לחקיקה מחודשת של חוק דחיית המועדים שמאפשר דחייה של תשלומים לחיילי צה"ל, מילואימניקים, מפונים ומשפחות החטופים
זאב אלקין:
 הוא כרגע בדיון במליאה, בקריאה ראשונה, ברגע שיתקרבו להצבעה נעצור פה
זאב אלקין:
 קודם כול, לזמן ההצבעה כי אסור לנו לקיים דיון בזמן ההצבעה, ולאחר מכן החוק מיידית ירד לפה לדיון במליאת הוועדה ולכן לא נוכל להמשיך את דיון ועדת המשנה
זאב אלקין:
       לכן בכל רגע נתון יכולים להפסיק אותנו בהתראה קצרה
זאב אלקין:
 לפי הזמן ולפי הערכה שלי נוציא הודעה מסודרת האם הדיון פשוט יופסק לפרק זמן מסוים כדי לאפשר למליאה לאשר מהר את החוק, או שהדיון במליאה ייקח זמן רב יותר ופשוט אודיע שנמשיך בשבוע הבא, בישיבה שנקבע לה זמן מיוחד
זאב אלקין:
 אני לא יודע כמה נספיק להתקדם היום, זה תלוי בקצב הדיון בחוק המועדים במליאה
זאב אלקין:
 אבל זה אירוע דחוף שחייבים לסיים אותו לפני 1 בינואר ולכן הוא מקבל תיעדוף
זאב אלקין:
      ההודעה הארגונית השנייה – הפתיע אותי מאוד אבל כפי שהבנתי, משרד החוץ החליט להחרים את הדיון הזה בהוראת השר או יותר נכון בהוראת לשכת השר
זאב אלקין:
 הודיעו לנו שהם לא יהיו נוכחים בדיון
זאב אלקין:
 אני מופתע מאוד מההחלטה הזאת כי אני חושב שמדובר בנושא חשוב מאוד ומשרד החוץ הוא, לכאורה, שחקן משמעותי בו
זאב אלקין:
 אני לא מבין מה יש לשר החוץ לפחד מהדיון הזה ולמה הוא לא רוצה שעמדת המשרד תוצג כאן
זאב אלקין:
      בסך הכול מדובר בסוגיה אסטרטגית בנוגע למה שקורה בעזה, גם היום וגם ביום שאחרי
זאב אלקין:
 מדובר בארגון –  תכף נדבר על זה, כמה שנספיק – שמידת שילוב החמאס בו היא גדולה מאוד
זאב אלקין:
 ארגון שגם מנציח את בעיית הפליטים הפלסטינים וגם נשלט ברמה גבוהה על ידי החמאס, כולל לפי הודעות של דובר צה"ל עצמו שאמנם לא נמסרו בצורה מסודרת אבל כן פורסמו, שמוכיחות עד כמה החמאס שולט על מה שקורה בתוך אונר"א
זאב אלקין:
 יש לזה השלכות דרמטיות גם על היום שאחרי ברצועת עזה
זאב אלקין:
      לכן, איך יכול להיות ששר החוץ מנחה את אנשי משרדו להיעדר מכזה דיון? לא ברור לי
זאב אלקין:
 אני חושב שזה חוסר אחריות טוטאלי ואני לא יודע מה יש לשר החוץ לפחד מהדיון הזה
זאב אלקין:
 אבל אני מקווה מאוד שלדיון המשך שייקבע, כמו שהבנתם לא נספיק היום למצות את הנושא לאור האירוע עם חוק המועדים, אני מקווה מאוד שמשרד החוץ או נכון יותר, שר החוץ – אין לי טענות לאנשי המקצוע של משרד החוץ זו הוראה מלשכת השר, כפי שנאמר לנו – אם בכל זאת תשתנה שם העמדה, הם ייקחו חלק בדיון הזה
זאב אלקין:
      אם אתם רואים שאני לא נותן זכות דיבור לאנשי משרד החוץ זה כי הם לא כאן, זה לא בגלל שאני חושב שהם לא רלוונטיים לדיון
זאב אלקין:
 בכלל, אנחנו ועדת משנה שאגב, אמונה על הביקורת על משרד החוץ
זאב אלקין:
 אנחנו הגוף היחידי בכנסת, חוץ ממליאת הועדה, שמבקר אותו
זאב אלקין:
 לכן הנחיה כזאת מוזרה בעיניי ולמה דווקא על אונר"א
זאב אלקין:
      אנחנו פותחים את הדיון
זאב אלקין:
 החלק הראשון של הדיון הוא פתוח וידברו בו יותר נציגים של גופים מחקריים ונציגי ציבור שכאן
זאב אלקין:
 אם מישהו מנציגי הממשלה רוצה להעיר משהו שמתאים לדיון הפתוח אז אנא תבקשו זכות דיבור
זאב אלקין:
 כעיקרון, אני לא בונה עליכם בחלק הראשון אלא בניתי על התגובה שלכם בחלק השני של הדיון, החסוי, כדי שתוכלו לדבר באופן חופשי יותר
זאב אלקין:
 אבל אם יש משהו שלדעתכם דורש הבהרה בחלק הפתוח שגם משודר, וחשוב לכם שעמדת המדינה תשמע, אז תסמנו לי וכמובן, תקבלו זכות דיבור
זאב אלקין:
 נראה לאן נתקדם
זאב אלקין:
      אולי אפתח את הדיון עם נציגי שני גופים מחקריים שאני יודע שפרסמו בשנים האחרונות מחקרים על אונר"א, ומשם נמשיך לאנשים נוספים שרוצים לדבר
זאב אלקין:
 זה INSS שפרסם מחקר – אני מבין שהנציג שלו איתנו בדרך המקוונת, בזום – ופורום קהלת שגם כן פרסם מחקר על אונר"א
זאב אלקין:
 קהלת כאן, מי שכאן יקבל את הקדימות
זאב אלקין:
 אחר כך אאפשר ל-INSS
זאב אלקין:
 מי יציג את המחקר מפורום קהלת? נגה ארבל, בבקשה
משה ארבל:
האיום הביטחוני הגדול ביותר היום על ישראל זו מערכת החינוך הפלסטינית
משה ארבל:
 אונר"א היא חלק משמעותי מאוד מהאיום הזה, לא רק כי היא משאירה את התלמידים שלה בבורות אנאלפבתית כמעט – לפי התוצאות של דוח אונר"א האחרון – אלא כי היא מחנכת אותם לשנאה
משה ארבל:
      למעשה, עצם הקיום שלה, האתוס המכונן שלה כסוכנות פליטים, לא נועד לפתור את בעיית הפליטות – בשונה ממה שבדרך כלל עושים עם פליטים – אלא לשמר אותה
משה ארבל:
 ב-75 שנות קיומה של אונר"א היא לא יישבה פליט אחד
משה ארבל:
 היא לא פועלת ליישוב של סוגיית הפליטות הפלסטינית בשום דרך חוץ משימור הנרטיב שפליטים חוזרים לתחום ישראל וזו הדרך היחידה לפתור את הבעיה
משה ארבל:
 מה שאומר שלמעשה, בעצם קיומה אונר"א חותרת תחת קיומה של מדינת ישראל
משה ארבל:
 זו הייתה המטרה הכמעט מוצהרת שלה כשהקימו אותה והיא עושה עבודה מצוינת בלעשות את זה
משה ארבל:
 אין אח ורע בעולם לאירוע בו 75 שנים אחרי שהתחילה פליטות, לא רק שאין פחות פליטים, יש יותר
משה ארבל:
 משמרים את הנרטיב שכל משמעותו היא להגיד שישראל עדיין לא ניצחה במלחמת העצמאות בשנת 1948
משה ארבל:
      לא רק זה, אם לשפוט לפי הדיווחים – גם של תושבי עזה וגם של NGO בינלאומיים שבחנו את הנושא לאחרונה – אונר"א, בפועל, מנוהלת היום על ידי החמאס בעזה ועל ידי גורמים לא מאוד שונים, כנראה, ביו"ש
משה ארבל:
 מה שאומר שבנוסף לזה שהחמאס מתחבא מאחורי בתי ספר ומאחורי בתי חולים, הוא גם משתמש באונר"א כשריון שנועד להגן עליו מפני עצירה של הטרור שלו על ידי ישראל או על ידי כל ארגון אחר
משה ארבל:
 אנחנו יודעים בשלב זה שיש לא מעט ארגוני או"ם שעושים את זה, אבל אונר"א התחילה מראש ואונר"א ממשיכה עכשיו
משה ארבל:
 אם אנחנו נאפשר לאונר"א להמשיך להישאר ברצועה או באיו"ש או להמשיך להנציח את בעיית הפליטות של הפלסטינים, במקום לנסות לפתור אותה, אז האיום שהיא מהווה למדינת ישראל רק ילך ויגדל
משה ארבל:
      כשאנחנו מגיעים לשאלה של מה עושים עם זה, חשוב מאוד שנזכור שאי-אפשר במקרה הזה רק להוריד את הראש, זה יהיה כמו להחליף את שר החינוך רק הרבה יותר גרוע
משה ארבל:
 אם אתה מחליף את הראש מחר, כל היתר יישאר אותו הדבר
משה ארבל:
 יש לאונר"א בין 25,000 ל-30,000 עובדים, תלוי את מי שואלים
זאב אלקין:
איפה? בעזה או בכלל?
משה ארבל:
בכלל
זאב אלקין:
כולל איו"ש
משה ארבל:
הוא ארגון שהרוב המוחלט שלו הם פליטים
הר מלך:
זה גם במצרים ובלבנון ובסוריה
זאב אלקין:
ברור, בכל מחנות הפליטים
משה ארבל:
לא, בסוריה, בלבנון ובירדן
משה ארבל:
      אבל הרוב המוחלט הם למעשה פליטים
משה ארבל:
 אונר"א מנציחה את עצמה גם ככה, מכיוון שבשום מקום אחר הם לא יכולים לעבוד או להשתלב בכלכלה והמקום היחיד שהם יכולים לעבוד בו זה אונר"א
משה ארבל:
 למעשה, אנחנו מדברים על ארגון שרובו ככולו מורכב מפלסטינים שעדיין שואפים לחזור למדינת ישראל, לקחת את הבית שלא ברור בכלל אם היה שלהם אבל הם טוענים בכוח שזה המצב, ולהשמיד את המדינה
משה ארבל:
 כל עוד אונר"א קיימת וכל עוד הגדרת הפליט של אונר"א קיימת, הבעיה הזו, האיום הקיומי הזה על מדינת ישראל לא ייפתר
משה ארבל:
 אם רק נחליף את מי שמנהל את אונר"א במישהו אחר, שום דבר מזה לא ישתנה בגלל שהאנשים שמנהלים את אונר"א – כפי שאנחנו רואים עכשיו, אנשים שיוצאים מעזה מספרים בעצמם – זה החמאס, זה הטרור המקומי, זה מי שחזק
משה ארבל:
      מעבר לזה, אונר"א לא מקנה אוריינות
משה ארבל:
 שיעור הקריאה של ילדים ברמת כיתה ד' ביו"ש היום, בבתי הספר של אונר"א, עומד על 3%, בכיתה ח' הוא עומד 2
משה ארבל:
3%
משה ארבל:
 המספר הזה עולה מעט כשמחשבים בפנים גם את הבנות, זה עולה ל-13%, כי בנות קוראות יותר מבנים
משה ארבל:
 הוא באמת מעט טוב יותר בעזה, בעזה 18% מכלל התלמידים יודעים לקרוא ברמת הקריאה הסבירה של כיתה ד'
משה ארבל:
 אונר"א לא מלמדת אף אחד שום skill שהוא יכול לקחת איתו הלאה, הם לא יודעים לקרוא, הם לא יודעים חשבון
משה ארבל:
 היא מכשירה אותם לדבר אחד שהחמאס רוצה, להשתמש בהם
משה ארבל:
 היא מכשירה אותם להיות מחבלים, היא מכשירה אותם להיות טרוריסטים
משה ארבל:
      מכיוון שהם לא יכולים לעשות במדינות האחרות שום דבר אחר ומכיוון שברשות הפלסטינית העבודה עם הכי הרבה קביעות ושמשתלמת הכי הרבה היא להיות מחבל, בפועל, מה שיוצא זה שמערכת החינוך הפלסטינית מכשירה אנשים בשביל להרוג אותנו כי הם לא יכולים ממה שהם מקבלים היום מאונר"א לעשות שום דבר אחר
משה ארבל:
 אגב, זו התדרדרות של שבע השנים האחרונות
משה ארבל:
 יש ירידה דרמטית, בכלל, בביצועים של אונר"א
משה ארבל:
 ממעט יותר מ-60% אוריינות בכלל התלמידים של אונר"א, שעומדים היום על קצת פחות מ-600,000, למעט פחות מ-30%
משה ארבל:
 הם ירדו בחצי בשבע שנים, והמגמה הזאת לא חיובית כי אנשים שאונר"א מכשירה הם האנשים שמלמדים באונר"א
משה ארבל:
 זאת אומרת, מה שאומר שכל דור יודע ללמד את האחרים פחות ופחות דברים שהופכים אותם ל-contributing members of society, ויותר ויותר את הדברים שמאיימים על מדינת ישראל
משה ארבל:
     כשאנחנו מחליפים את אונר"א – מדינת ישראל צריכה להפסיק לשתף פעולה עם הארגון הזה, הוא מסכן את החיים של כל אזרח ואזרח בישראל – כשאנחנו מחליפים אותו, זה לא יכול להיות רק בראש
משה ארבל:
 צריך לפרק את המערכת לגמרי, מהשורש, ולהתחיל מחדש
משה ארבל:
 וכשבונים את זה מחדש, בין אם מדינת ישראל שולטת בשטח או בכל דבר אחר ובין אם לאו, בספרים שהפלסטינים כל הזמן מבטיחים לנו שהם ישפרו, אנחנו חייבים שתהיה לישראל שליטה
משה ארבל:
 בשתי רמות, האחת היא שלא מדפיסים יותר דברים שמדינת ישראל לא אישרה, והשנייה היא שלא יכול להיות יותר אף גורם מרכז אחד שמחזיק בפועל את מערכת החינוך הפלסטינית, לפחות לא עד שיגמר תהליך הדה-נאציפיקציה של המערכת
משה ארבל:
 כי ברגע שמרכזים את האחיזה בזה, ברגע שיש גורם, לא משנה מה - - -
הר מלך:
מה הדבר השני שאמרת? אמרת שהדבר הראשון הוא שלא מכניסים - - -
משה ארבל:
והשני הוא שצריך לפרק, לבזר את המערכת
משה ארבל:
 ברגע שיש מערכת ריכוזית אפשר להשתלט עליה מלמעלה ולשלוט ככה בכל הקהילה
משה ארבל:
 אנחנו לא יכולים לאפשר את זה, זה צריך להיות פירוק לרמה של קהילות, אם צריך, לרמת בתי ספר
משה ארבל:
      יש לנו כמה רעיונות, אפשר לדבר עליהם בהמשך, לקבלני ביצוע
משה ארבל:
 אבל הם צריכים להיות בלי יכולת להשפיע על כל המערכת הפלסטינית אלא רק על חלק קטן מאוד ממנה, והם צריכים להיות כאלה שמחויבים לרעיון של הורדה של החינוך לשנאה ולרעיון של סיום נרטיב הפליטות
משה ארבל:
 כי כל עוד אנחנו מאפשרים את המשך הטענה, שלא קיימת בשום מקום אחר בעולם, שפליט צריך לחזור למקום מושבו – וכמובן שזה רלוונטי רק לפליטים הפלסטינים – אז אנחנו עוד לא באמת מוכרים בעולם כמדינה, ולא משנה כמה מדינות יכירו בנו
משה ארבל:
 כי רעיונות זה הכוח הכי חזק בעולם
משה ארבל:
 הרעיון שישראל נלחמת עליו, ולכן האיום הקיומי של ישראל - - -
זאב אלקין:
נגה
משה ארבל:
סיימתי, זה היה הפאנץ' ליין
משה ארבל:
 הרעיון שישראל נלחמת נגדו זה הרעיון שלמעשה הורתה בחטא, רעיון שאין טועה ממנו
משה ארבל:
 אבל כל עוד אונר"א קיימת וכל עוד תפיסת הפליטות של אונר"א קיימת, מה שהעולם לומד – בלי קשר למגמות האידאולוגיות האחרות שלא עוזרות לנו פה – העולם לומד שישראל לא שייכת
משה ארבל:
 ולכן הדבר הזה חייב להיעלם מהעולם אם אנחנו רוצים לא להיעלם מהעולם
זאב אלקין:
 קובי מיכאל, INSS
קובי מיכאל:
תודה
קובי מיכאל:
 שלום לכם, אין לי אלא להסכים עם דברי הדוברת הקודמת ביחס לצורך לפרק את המערכת
קובי מיכאל:
 אבל אני רוצה להדגיש כמה - - -
זאב אלקין:
יש עוד נושא אחד ש-INSS וקהלת מסכימים עליו?
קובי מיכאל:
יכול להיות
זאב אלקין:
זה דווקא אירוע חריג
משה ארבל:
 אני חושבת שמצאנו אחד – נלך על זה, כנראה שעלינו על משהו
זאב אלקין:
כן, אירוע חריג
זאב אלקין:
 קובי, סליחה שהפסקתי אותך אבל זה היה פתיח דרמטי
קובי מיכאל:
בכל מקרה אמור להיות ברשותכם מסמך מחקר מפורט מאוד שכתבתי יחד עם עמיתתי מיכל רדושיצקי, שפורסם לרגל 70 שנה להקמת אונר"א, בו אנחנו מנתחים את מהותו של הארגון ומנסים להצביע על דרכי פעולה, על בסיס איזושהי מתודולוגיה או איזשהו מודל שמנתח חלופות, ומתודולוגיה להערכת החלופות
קובי מיכאל:
 אבל אני רוצה לומר כמה דברים חשובים ביחס לארגון הזה
קובי מיכאל:
      קודם כול, הארגון הזה הולדתו בחטא וקיומו בחטא
קובי מיכאל:
 מיום הקמתו הארגון הזה קם כארגון פוליטי
קובי מיכאל:
 הארגון הזה שלפחות בעשר השנים הראשונות לקיומו – משנת 1950 עד שנת 1960 – ויכול להיות שאפילו מעט אחרי, חלק מפורש במנדט שלו היה שיקום, rehabilitation או set off של פליטים פלסטינים, הארגון הזה לא שיקם ולו פליט פלסטיני אחד מאז שקם
קובי מיכאל:
 להפך, זה הארגון שבכל שנה מגדיל את מספר הפליטים הפלסטינים
קובי מיכאל:
 זאת אוכלוסיית הפליטים היחידה בעולם שבמקום לקטון היא גדלה
קובי מיכאל:
 וזאת האוכלוסייה היחידה שבה סטטוס של פליט הוא סטטוס שעובר בהורשה
קובי מיכאל:
 זאת גם האוכלוסייה היחידה שבה פליטים פלסטינים גם נושאי דרכון ואזרחות, בין אם זה 2
קובי מיכאל:
3 מיליון פליטים בירדן ובין אם זה כל הפליטים שנמצאים בפלסטין, לשיטתם זאת מדינה
קובי מיכאל:
 יש 142 מדינות, בעצרת הכללית הכירו בה כמדינה
קובי מיכאל:
 יש להם פספורט, יש להם אזרחות והם עדיין במעמד של פליטות
קובי מיכאל:
      לכן הארגון הזה הוא ארגון שמראש נוצר ונולד כארגון פוליטי ומתקיים, בכל שנותיו, כארגון פוליטי שכל תכליתו בעשורים הראשונים לקיומו הייתה לשמש כפלטפורמה לקידום האינטרסים האסטרטגיים של המדינות הערביות, שהשתמשו בסוגיה הפלסטינית כקרדום לחפור בו
קובי מיכאל:
 ובשלושת העשורים האחרונים של תהליך אוסלו זאת הפלטפורמה האולטימטיבית של הרשות הפלסטינית לצורך הנצחת נרטיב הפליטות או אתוס הפליטות, וכמובן, הסרה של כל אחריות מהם לטיפול ולשיקום האוכלוסייה הזאת שחיה תחת שלטון הריבוני של הרשות הפלסטינית
קובי מיכאל:
 אני חושב שהעובדה הזאת היא כשלעצמה עובדה בעייתית מאוד
קובי מיכאל:
      אני חושב שחשוב מאוד לזכור שאונר"א –  ראשי תיבות של ארגון העבודה והרווחה – הוא ארגון שנושא של חינוך לא היה במנדט שלו או לפחות לא מופיע בשמו
קובי מיכאל:
 מה שאנחנו רואים, וזה מופיע גם במחקר שלנו שהוא נכון ל-2020 ואני מניח שהמגמה הזאת גם נמשכת, אנחנו רואים איזשהו היפוך בכל מה שקשור לעוגת התקציב של אונר"א
קובי מיכאל:
 מעבר לזה שהעוגה הזאת כל הזמן גדלה, אנחנו רואים שתקציב החינוך נכון לשנת 2020 הוא 58% מסך התקציב הכולל של אונר"א
קובי מיכאל:
 אנחנו רואים שרק אחוזים ספורים, בודדים, הולכים לטובת העניין של התעסוקה ולטובת העניין של הרווחה
קובי מיכאל:
 כאן קודמתי דיברה על התרומה החשובה של אונר"א, "חשובה", לכל מה שקשור למערכת החינוך
קובי מיכאל:
 אם אנחנו מדברים על רצועת עזה, שם לפחות 50% מבתי הספר מנוהלים על ידי אונר"א
קובי מיכאל:
 במחקר שלנו אפשר לראות, גם בטבלאות וגם בגרפים, את הגידול האקספוננציאלי במספר בתי הספר והתלמידים שאונר"א מטפלת בהם ברבות השנים
קובי מיכאל:
      דבר נוסף שחשוב לומר הוא שאונר"א בעצם מתפקדת כמדינה בתוך מדינה
קובי מיכאל:
 במובן הזה אונר"א בעצם מטרפדת את היכולת של הרשות הפלסטינית להפוך למדינה עצמאית ומתפקדת, מכיוון שהיא לוקחת על עצמה שירותים שהם שירותים מדינתיים
קובי מיכאל:
 שירותי החינוך והתעסוקה והרווחה והבריאות הם שירותים מדינתיים
קובי מיכאל:
 אין שום סיבה שבעולם שימשיכו להזרים כסף לארגון שבכל השוואה שהיא לארגונים אחרים, בוודאי ל-UNHCR שזה הארגון של האו"ם שמטפל בכל 56 – נדמה לי שזה המספר העדכני של מיליוני פליטים בכל העולם
קובי מיכאל:
 בכל קנה מידה השוואתי, הארגון הזה הוא יעיל פחות, בזבזן יותר, והסיוע פר קפיטה לפלסטיני הוא לפחות פי שניים מהסיוע פר קפיטה לכל פליט בכל מקום אחר בעולם
קובי מיכאל:
 שלא נדבר על הגודל של הסגל של אונר"א ועל התקציב הכולל של אונר"א שבהשוואה או ביחס ל- UNHCRהוא בסדרי גודל משמעותיים הרבה יותר גדול
קובי מיכאל:
 ולכן אחד הארגומנטים שלדעתי צריך להשתמש בהם, בוודאי מול הפלסטינים וגם מול הקהילה הבין-לאומית: אם אתם כל כך חפצים בעניין של מדינה פלסטינית עצמאית ומתפקדת, אז כדאי שאתם תעבירו את האחריות לשירותים החברתיים-מדינתיים הללו והמדינה בתוך מדינה, שזה אונר"א, אל המדינה הפלסטינית
קובי מיכאל:
     משפט אחרון שאני רוצה לומר זה שחשוב להבין שאונר"א הפכה ברבות השנים לאחת מסוכנות הסוציאליזציה המשמעותיות ביותר בחברה הפלסטינית, בוודאי בשלושת העשורים האחרונים
קובי מיכאל:
 בבתי הספר של אונר"א בעצם מנציחים או ממשיכים את האינדוקטרינציה השיטתית של שני עמודי היכין, עמודי היסוד באתוס הפלסטיני
קובי מיכאל:
 האחד, העניין של הקורבנות, הפליטות, זכות השיבה
קובי מיכאל:
 כמובן שכל זה הוא הצד השני של מטבע אי-ההכרה בזכותה של מדינת ישראל להתקיים כאן במרחב כמדינת לאום של העם היהודי, בגבולות כלשהם
קובי מיכאל:
 ועמוד היכין השני של האתוס הפלסטיני הוא העניין של המאבק המזוין או צדקת המאבק המזויין
קובי מיכאל:
 שני עמודי היכין הללו מזינים את התשתית הפסיכולוגית הקולקטיבית של הפלסטינים, שהיא תשתית, בעיניי, מאוד מאוד חולה ובעייתית
קובי מיכאל:
 את פירות הבאושים שלה אנחנו רואים עכשיו
קובי מיכאל:
 כאן, בהערת סוגריים, אומר שזה מחיר שאנחנו משלמים על הזנחה רבת שנים, על הזלזול שהפגנו בנוגע לחשיבות הטיפול בהסתה ובחינוך ובכל מה שקשור למערכת האינדוקטרינציה הפלסטינית
קובי מיכאל:
 סגרתי סוגריים
קובי מיכאל:
       אלה פירות הבאושים שאנחנו אוכלים מכיוון שגדלו כאן שני דורות במהלך שלושה עשורים, תחת המטרייה של תהליך אוסלו, שעברו תהליך של סימום רעיוני, הרעלה רעיונית
קובי מיכאל:
 בעצם, מדובר בחברה חולה ולכן אין להתפלא שהחברה הזאת היא זו שהצמיחה מתוכה תנועה כמו החמאס
קובי מיכאל:
 אין להתפלא שהתמיכה של אחוז גבוה כל כך של החברה הפלסטינית בחמאס רק עלתה בעקבות ה-7 באוקטובר, כולל ההצדקה ל-7 באוקטובר, גם אם אני מנטרל אפקט הילה שיש אחרי כל מלחמה או אחרי כל אירוע כזה
קובי מיכאל:
 פירות הבאושים הם אלו שבעצם מקבעים את המציאות הזאת של אי-יכולת של הפלסטינים להיחלץ מן המיצר והדבקות המוחלטת הזאת ברעיון של המשך ההתנגדות המזויינת או המאבק המזוין נגד ישראל
קובי מיכאל:
 והעובדה שסוכנות של האו"ם שחרט על דגלו לאחר הקמתו, לאחר מלחמת העולם השנייה, את העניין של שלום וביטחון עולמי, ארגון או"מי פועל לאינדוקטרינציה שיטתית שהיא אנטי-תזה או היא נגד שלום, היא משהו שהוא בלתי נסבל, משהו שכמובן אסור לקבל אותו כאן
זאב אלקין:
קובי, רק משפט סיכום
קובי מיכאל:
לכן אני חושב שלא רק את הארגון הזה צריך לפרק אלא צריך לפרק גם את כל מחנות הפליטים, ולכפות על הרשות הפלסטינית – בין אם זה בגדה המערבית ובין אם ברצועת עזה, כל מה שיש שם – לפרק את מחנות הפליטים ולשקם את הפליטים באזורם, כי כל אימת שיגדלו ברצועת עזה או בגדה המערבית אנשים שיחונכו להבין שלמרות שנולדו ברצועת עזה מקום מגוריהם הוא לא רצועת עזה, זה המתכון להנצחת הסכסוך
זאב אלקין:
 תודה רבה לקובי
זאב אלקין:
 כמו שהזהרתי אתכם בפתיחת הדיון, קיבלתי הודעה שאנחנו צריכים לעצור כרגע את הדיון לטובת המליאה
זאב אלקין:
 אנחנו נראה לפי התקדמות המליאה אם נספיק עוד לחדש את הדיון ולהתקדם איתו, תלוי עד מתי המליאה
זאב אלקין:
 הזמן שלנו הוא עד 18:00, אם המליאה תסתיים מהר, מליאת הוועדה הזאת, נחזור לפה להמשך הדיון הפתוח
זאב אלקין:
 דיון חסוי בטח לא נספיק היום, לדעתי, אבל אני כן רוצה לנסות או לפחות להתקדם בדיון הפתוח
זאב אלקין:
      יש שני חברי כנסת שביקשו את זכות הדיבור, חברת הכנסת שרן השכל וחבר הכנסת בועז ביסמוט
הר מלך:
ואני
זאב אלקין:
וגם חברת הכנסת לימור סון הר מלך וגם חבר כנסת רוט וחבר הכנסת - - - כל חברי הכנסת שבדיון
משה מרון:
אבל בעיקר הנושאים של הוועדה, כמובן שנצטרך את האנשים המכובדים האלה
זאב אלקין:
 לכן אני מתנצל בפני אורחי הוועדה, אבל זו חלק מהמציאות של הכנסת במציאות המלחמה והניסיון להגן על הזכויות של חיילי מילואים
טלי גוטליב:
זה חוק שיורד מקריאה ראשונה ומוכן בו ביום, שקשור לתגמולים לחיילי מילואים ודחיית מועדים
זאב אלקין:
לכן אנחנו נצטרך לעשות את ההפסקה הזאת ונודיע בדרכים המקובלות על חידוש הישיבה
זאב אלקין:
 כבר עכשיו אני אומר שאם ישיבת המליאה תסתיים עד 17:30 או לפני כן, אנחנו נחזור לישיבה פה
זאב אלקין:
 אם היא תסתיים אחרי 17:30 אז לא אחזיר אתכם בשביל עוד רבע שעה של דיון
זאב אלקין:
 גם הנציגים האזרחיים, החוקרים או נציגי ארגונים אזרחיים שרוצים להגיב ולדבר אחרי שתי ההצגות של החוקרים שהיו לנו, תרשמו בבקשה, בינתיים, אצל שרה
זאב אלקין:
 כרגע אני מכריז על הפסקה בדיון ונודיע בהמשך אם הדיון מתחדש היום או שהוא יקבע מחדש לשבוע הבא
אלעזר שטרן:
 תודה לכל מי שהגיע
אלעזר שטרן:
 אגיד את מטרת הדיון ונתקדם
אלעזר שטרן:
 לאחר מכן נשמע את כל מי שהטריח את עצמו לבוא לכאן
אלעזר שטרן:
 יש תחושה בציבור כולו, שזאת שעת רצון, בהיבט ההשתתפות במאמץ המלחמתי
אלעזר שטרן:
 קודם כל, זה בא לידי ביטוי בשירות בצה"ל, אבל גם בעזרה בתחומי עשייה שונים
אלעזר שטרן:
     אנחנו כולנו עומדים ומשתאים מרוח הלחימה עצמה, וגם בנושא של התייצבות לשירות מילואים
אלעזר שטרן:
 אתייחס לנושא הצבא ורצון האנשים לתרום, חלקם מצליחים וחלקם לא
אלעזר שטרן:
 מטרת הדיון היא קודם כל להניח את הדברים על השולחן, על מנת שנדע איפה אנחנו עומדים מעבר למה שאנחנו קוראים ושומעים מהתקשורת
אלעזר שטרן:
 אני חושב שהמטרה מעל הכול, היא לראות איך מעצימים את החיבורים ואת התרומה בתוך החברה הישראלית
אלעזר שטרן:
 אני לא אכחיש שבעיניי המדרגה העליונה היא שירות בצה"ל ביחידות הקרביות
אלעזר שטרן:
      אני חוזר למה שאמרתי קודם – לכניסה מתחת לאלונקה יש מרכיבים רבים
אלעזר שטרן:
 אנחנו מבינים שדברים לוקחים זמן, אבל החוכמה שלנו היא שמירת הרוח שפועמת בעם
אלעזר שטרן:
 לאור האירועים הקשים לא נוכל לחזור לשגרת חיים שבה רק חלק נושאים בנטל
אלעזר שטרן:
 נתחיל עם הצבא, בבקשה
אלעזר שטרן:
          << דובר >> תא"ל שי טייב: << דובר >>        	צהריים טובים
אלעזר שטרן:
 שמי שי, ראש חטיבת תכנון ומנהל כוח אדם בצה"ל, אחראי על כל תהליכי הגיוס והשירות, חובה ומילואים
אלעזר שטרן:
 בנוסף עוסק באוכלוסיית החרדים
אלעזר שטרן:
 עניין העיסוק בהרחבת שילוב החרדים הוא נושא שעסקנו בו לפני המלחמה
אלעזר שטרן:
 כמו שנאמר כאן, יש רוח אחרת בכל גווני האוכלוסייה
אלעזר שטרן:
     ציינת בשבוע שעבר את המילואים, ויש תופעות משמעותיות ביותר בהקשר הזה
אלעזר שטרן:
 אנחנו מנסים לתת להם מענה ויש רצון לתרום, לקבל מענה
אלעזר שטרן:
 תכף אפרט על התפקידים ועל העשייה, אבל בפתח הדברים, גיבשנו אסטרטגיה לשילוב החרדים בצה"ל
אלעזר שטרן:
 "להרחיב את שילוב החרדים בצה"ל תוך פתיחת השערים למגוון זרמים באמצעות יצירת מסלולי גיוס ושירות מפוקדים ומותאמים"
אלעזר שטרן:
 אשים דגש על התאמה של מסלולים לאוכלוסיית החרדים
אלעזר שטרן:
      כמה מילים על הציבור החרדי ועל איך אנחנו כ'מתבונן מהצד', רואים אותו
אלעזר שטרן:
 אנחנו פוגשים את הצרכים של האוכלוסייה ומשרתים את הצרכים של צה"ל, לא רק בשביל לגייס, אלא גם בשביל שגיוסם ישרת אותנו
אלעזר שטרן:
      אנחנו מסתכלים על הצרכים בשלושה רבדים: הראשון הוא צורך לאומי, חשוב שכמה שיותר אנשים ייקחו חלק במאמץ המלחמתי, תוך התחשבות בתחושות השונות בקבוצת האוכלוסייה
אלעזר שטרן:
 השני הוא צורך כמותי, שהיה גם לפני המלחמה
אלעזר שטרן:
 הוא ממוקד לתפקידים ולמקומות מסוימים