GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זאב אלקין:
      דווקא בגלל התשתית שיש לכם, אם תפנו לשרים הרלוונטיים שמופקדים על נושאים מסוימים, ומשרד החוץ יודע לשנורר את זה זאת מצוין
זאב אלקין:
 תאמין לי, יש שם מומחים לעניין, בסופו של דבר זה יעבוד כי כולם מרוויחים
זאב אלקין:
 זה Win-win בדרך כלל
גילה פינקלשטיין:
עשינו זאת
שמעון אוחיון:
חייבים לציין גם עובדות בעניין
שמעון אוחיון:
 אכן המשרד לשוויון חברתי העביר למשרד החוץ, העני והדלפון, מאות אלפי שקלים על מנת לקיים את האירועים והכנסים
שלמה בוחבוט:
בחוץ לארץ
שמעון אוחיון:
צריך לציין זאת
שמעון אוחיון:
 זה כתוב, מופיע, קיימות העברות תקציביות, כולל כנסים שאנחנו השתתפנו בהם
שמעון אוחיון:
 בבקשה זאב, אימצנו את הרעיון
גילה פינקלשטיין:
ציינתי לפני כן, האירוע שקיימנו לסגל הזר עם שלום בוחבוט, ואירועים בחו"ל
זאב אלקין:
אבל זה היה לפני שנתיים
זאב אלקין:
 בסוף החיים נמשכים
גילה פינקלשטיין:
עיקרון השותפויות הכלכליות, פיננסיות, אנחנו בהחלט עושים זאת עם המשרד לשוויון חברתי בכל מקום בעולם, אבל יש צורך להגדיל את הבסיס על מנת שנוכל לבוא עם - - -      לסיכום, אדוני יושב הראש, משרד החוץ מייחס לנושא חשיבות רבה
גילה פינקלשטיין:
 בהתאם אנו פועלים בתוקף למנדט הניתן לנו והוטל עלינו לקיים אירועים שונים ברחבי העולם, לציין את יום הגירוש והפליטות, ובמסגרת כך הנציגויות שלנו פועלות על מנת לעלות את המודעות לסוגיות של הפליטות וגם של הרכוש היהודי הגזול כפי שנאמר, ומציב נראטיב ישראלי-ציוני על סיפור הפליטה הנוסף של 800,000 ויותר פליטים לעומת הנראטיב של הפליטות הפלסטינית
גילה פינקלשטיין:
 סליחה שאני משתמש במונח "נראטיב", זהו המונח שמשתמשים בו בעולם וצריכים לדבר בשפה שלהם
גילה פינקלשטיין:
 תודה רבה
זאב אלקין:
 נציג משרד ראש הממשלה, דובר ראש הממשלה בשפה הערבית, אופיר גנדלמן, תרצה להוסיף משהו בקצרה?
אופיר גנדלמן:
כן, מספר דברים
אופיר גנדלמן:
 קודם כל, סוגיית גירוש היהודים ממדינות ערב ואיראן היא בהחלט טיעון חזק ומנצח מול הטענות הפלסטיניות וטענות תומכיהם לגבי טיהור אתני של פלסטינים בעזה, באיו"ש ובכלל
אופיר גנדלמן:
 אבל צריך להודות באמת, היא לא מובלטת מספיק, אנו לא עושים מספיק מול דעת הקהל הבין-לאומי וגם לא מול דעת הקהל הערבי
אופיר גנדלמן:
 אנו פועלים מדי שנה ב-30 בנובמבר, אבל לכל אורך השנה אנו לא מבליטים זאת מספיק
אופיר גנדלמן:
      מעניין לציין כיצד מתייחסים בעולם הערבי לגירוש היהודים, מתייחסים לכך בצורה כפולה
אופיר גנדלמן:
 מצד אחד, טוענים ששיתפו פעולה עם הציונים ולכן היה צורך לגרשם
אופיר גנדלמן:
 מצד שני, מכחישים שגורשו, אלא טוענים שישראל הביאה לעזיבתם
אופיר גנדלמן:
 כמובן לא מתייחסים – להפקעות הרכוש, לאפליה, לאנטישמיות, לא אז ולא היום
אופיר גנדלמן:
 יש קולות בעולם הערבי, בעיקר בעיראק, ב-15 שנים האחרונות, המקוננים על הלכתם של היהודים וטוענים שהצרות בעולם הערבי החלו ביום שהיהודים עזבו
אופיר גנדלמן:
 זה מתייחס לדבריו של ד"ר קידר
אופיר גנדלמן:
      מה צריך לעשות הסברתית
אופיר גנדלמן:
 אנו צריכים לעלות את הנושא בצורה אגרסיבית יותר לאורך כל השנה גם מול כלי תקשורת, רשתות חברתיות, בקמפוסים, מול ארגונים בין-לאומיים, בכל מקום בו מעלים את הנראטיב הפלסטיני השקרי
אופיר גנדלמן:
 צריך להפוך את זה לקרדום, לחץ ההסברה הישראלית בתחום
אופיר גנדלמן:
 לגבי הסרטון שצפינו בו קודם לכן של הרוח הישראלית, לאחר שהוא יתוקן, לדעתי צריך לתרגם אותו לערבית וכמובן לשפות אחרות, גם לפרסית
אופיר גנדלמן:
 אני חושב שיהיה לו קהל רב והמסר עובר דרכו בצורה טובה מאוד
אופיר גנדלמן:
     סוגייה נוספת שברצוני לעלות היא סוגיית הערבית, זו סוגייה שחשובה לי מאוד אישית
אופיר גנדלמן:
 הרבה שנים אני עובר בבתי ספר על מנת לעודד לימוד ערבית, כולל בבתי הספר שמלמדים ערבית, לעודד תלמידים שכבר לומדים ותלמידים שאמורים לבחור במגמת ערבית, על מנת שיבינו את חשיבותה האדירה של השפה
אופיר גנדלמן:
 אני חושב שחוסר ידיעת השפה הוא בעיה לאומית, לדעתי ראינו זאת בצורה טובה מאוד בחודשיים האחרונים
אופיר גנדלמן:
 בעיניי יש חשיבות אדירה לחוקק חוק שיחייב לימוד ערבית מכיתה א'
אופיר גנדלמן:
     כפי שציינתי אני עובר בבתי ספר, אני מדבר עם תלמידים שסיימו חמש יחידות, הם לא מסוגלים להוציא משפט מהפה
אופיר גנדלמן:
 הם יודעים להסתדר באנגלית, אך לא יודעים שום דבר בערבית בצורה אקטיבית
אופיר גנדלמן:
 כלומר, אולי הם יכולים לקרוא כותרת מעיתון, בעזרת מילון, אבל הם לא מגיעים לרמה הנדרשת וזו בעיה לאומית
אופיר גנדלמן:
 צריך לעשות הרבה יותר, הכל, על מנת שכל ישראלי ידע ערבית
אופיר גנדלמן:
 זה בנפשנו, דבר שיחסוך לנו בעיות מדיניות וביטחוניות רבות בהמשך
אופיר גנדלמן:
 עד כאן
אופיר גנדלמן:
 תודה
זאב אלקין:
 אנחנו מתחילים להתכנס לסיום הישיבה
זאב אלקין:
 בבקשה, חבר הכנסת יצחק קרויזר, ביקשת להעיר מספר דברים
יצחק קורן:
 תודה רבה
יצחק קורן:
 דיון חשוב מאוד
יצחק קורן:
 אני אקרא לו "עליית יהודי ארצות ערב ואיראן" ולא "גירוש יהודי ארצות ערב ואיראן", בטח מנקודת המבט שלנו כיום, כאשר אנחנו מסתכלים אחורה על ההיסטוריה או כמו שאמר פרופ' קידר קודם, שמדינות ערב שלא השכילו לשמור על יהודי ארצן, הפכו למדינות גיהינום
יצחק קורן:
      אבל מהצד השני, ייתכן שדווקא במדינת ישראל לא השכילו להבין איזה – אוצר תרבותי, רוחני, ספרותי, דתי הגיע לארץ ישראל
יצחק קורן:
 אולי הניסיון פה, של מדינת ישראל, לראות את המרחב שבו אנו נמצאים דווקא בעיניים מערביות, אני מנסה לקשור את זה גם למציאות הקשה, לסיטואציה הקשה מאוד שאנו נמצאים בה כרגע, ולכן אני מתחבר מאוד לכל נושא השפה
יצחק קורן:
      בסופו של דבר, השפה היא המפתח, השער – להבנת המרחב, הכרת המרחב והשיח עם המרחב, גם עם שכנינו הטובים, ולהבין גם את השפה של שכנינו הרעים
יצחק קורן:
 היוצא מכך הוא ההכרה וההערכה של כל האוצר התרבותי והרוחני שנמצא סביבנו
יצחק קורן:
 כפי שאני מכיר אותך, השר שיקלי, וגם את חבר הכנסת אלקין, אתם הופכים – עם החקיקה, ההרחבה וההבנה – את היום הזה מדיון זיכרון לעשייה ולמעשה, להביא את האוצר שיש לנו, של יהודי ארצות ערב ואיראן, ולהוביל אותו למקום הראוי והמכובד שבו הוא צריך להיות
זאב אלקין:
 חבר הכנסת, טל, תרצה לדבר?
דוד טל:
אפתח בהתנצלות על כך שלא נכחתי ברוב הדיון, למרות החשיבות שאני רואה בדיון, לא יכולתי בגלל סיבות - -
עמיחי שיקלי:
אילוצים
דוד טל:
אילוצי לו"ז, נכון
דוד טל:
 תודה רבה כבוד השר
דוד טל:
 אני חושב שהדיון חשוב
דוד טל:
 אני, כמי שהתעסק 20 שנים בעיקר בנושאי חינוך עד שנכנסתי לכנסת, אני נוהג לומר שהאתגר המרכזי של החברה הישראליות כיום הוא אתגר הזהות
דוד טל:
 ככל שנחזק את בסיס הזהות, ואני אומר זאת גם ברמת חוויה אישית, כמי שגדל במשפחה, אימי ממרוקו, אבי מטורקיה
דוד טל:
 כשהגעתי לכנסת, בנאום הבכורה סיפרתי על משפחתי, משפחת דהן, אמי מכפר במרוקו, בדימנט, ולאחר הנאום מישהו שלח לי שהוא עשה מחקר על המשפחה וגילה ייחוס עד הרמב"ם, מחקר מסבא שלי ועד הרמב"ם
דוד טל:
     בסופו של דבר, כשגדל דור צעיר שלא מחובר לבסיס הכי מרכזי בזהותו, הרבה מהבעיות שאנו רואים כיום בחברה הישראלית מתלבשות על הפער הזה
דוד טל:
 לכן, ככל שבעזרת השם נעמיק את החיבור, ויכול להיות שקיימים מקומות שאנשים אולי מתביישים מעט בזהות הזו, לדעתי הדבר יתרום תרומה אסטרטגית גם לעתידה של מדינת ישראל, זה בהיבט הפנימי
דוד טל:
     וכמו שנאמר פה, אני חושב, גם על ידי משרד החוץ ושאר האנשים ששמעתי, יש לכך כמובן ערך גדול מבחינת העמדה שלנו כלפי העולם, על צדקת דרכינו, על למה אנחנו כאן, כנגד כל הטענות על קולוניאליזם וכל השטויות האחרות, שאנו מבינים את הסיפור, מבינים – מאיפה, איך ולמה הגענו
דוד טל:
 לדעתי זה תורם פנימית וגם חיצונית, ולכן אני מחזק מאוד את המהלכים וישר כוח גדול
זאב אלקין:
 חבר הכנסת סוכות, בבקשה
צבי ידידיה סוכות:
תודה רבה לחבר הכנסת אלקין, וגם לשר שיקלי, על ההתעקשות לקיום הדיון החשוב ביום זה, גם בתקופה זו
צבי ידידיה סוכות:
 כמו חבר הכנסת טל, מתנצל שלא הצלחתי להגיע לכל הדיון
עמיחי שיקלי:
אילוצים, אילוצים
צבי ידידיה סוכות:
נהוג לומר, אולי בישראל במשך שנים רבות הייתה אווירה שמכל הגלויות שהגיעו, מנסים לייצר יהודי חדש מנותק מכל המקומות שהגיעו, צבר מנותק
צבי ידידיה סוכות:
 אני מזדהה מאוד, דווקא כאשכנזי מכל כיוון אפשרי בערך, חוץ מאשתי שהיא מרוקאית
עמיחי שיקלי:
אני חייב גילוי נאות, גם הוא נראה אשכנזי
דוד טל:
בעוונותיי הרבים
צבי ידידיה סוכות:
אף אחד לא מאמין לו
צבי ידידיה סוכות:
 מהמקום הזה והדיון החשוב הזה שבו אנחנו אומרים – שנלך למקום אחר, נייצר אנשים שלומדים אחד מהשני, לומדים מכל המקומות שמהם הגיעו, מכל התרבויות השונות, ומזה נעצב יצירה חדשה
צבי ידידיה סוכות:
 זו אמירה עוצמתית יותר, בעלת כוח רב יותר והמשכיות בעזרת השם
צבי ידידיה סוכות:
 תודה רבה לכל מי שהגיע לכאן ולמי שיזם את הדיון החשוב, והתעקש שיתקיים
זאב אלקין:
 לסיכום הדיון, נחזור למשרד שהוביל את היום הזה, המשרד לשוויון חברתי שיסכמו את הדיון
זאב אלקין:
 בבקשה, שלום בוחבוט, מנהל אגף במשרד לשוויון חברתי, אחריו השר שיקלי ואנוכי
שלמה בוחבוט:
שלום לכולם, ותודה על הזכות
שלמה בוחבוט:
 היום החשוב שאנו מציינים הוא פעם בשנה, יום בשנה שאנו סביבו מנסים ליצור הדהוד מסוים על מנת להגביר ולהאדיר את המודעות לדבר
שלמה בוחבוט:
 המציאות היא, כפי הנתונים שאשלי דיווח, המודעות הזו לא מחלחלת בחברה, לכן השכילו מחוקקי החוק להביא את השותפים, את משרד החינוך שהם אלו שיהיו המנוף לעלות את המודעות להיסטוריה, המורשת והתרבות של היהודים בארצות ערב ואיראן
שלמה בוחבוט:
 בהקשר הכולל ובכלל זה גם בציון יום היציאה והגירוש, בהקשר של הגירוש, הפרעות וכדומה
שלמה בוחבוט:
      במסגרת הפעילויות שהמשרד תכנן השנה – אם כי הכל נשמט בעקבות המלחמה – הייתה הכוונה לקיים שיתוף פעולה עם משרד החוץ השנה כפי שקיימנו בשנים קודמות, כנס עם שגרירים על מנת להגביר בפניהם את ציון היום, להגביר בפניהם את המודעות ליום חשוב זה כדי שיהיו שגרירנו בעולם
שלמה בוחבוט:
 בעקבות החלטת ממשלה, פעילות נוספת שהמשרד מקיים כמקביל לדבר זה קשורה לתיעוד יוצאי מדינות ערב ואיראן בעקבות, נכון להיום תיעדנו כ-600 תיעודים של יוצאי מדינות ערב ואיראן
שלמה בוחבוט:
      אני מעריך שהאתר, אמור לעלות לאוויר תוך חודשיים עם הסיפורים שישנם
שלמה בוחבוט:
 אנו צפויים להכיל למעלה מ-1,000 סיפורים
שלמה בוחבוט:
 מתוכם ליקטנו סיפורים העוסקים בפוגרומים, בגירוש, בפרעות, הוצאנו על כך סרטון שנמצא אצלינו, מאותם סרטונים שיצאו השנה
שלמה בוחבוט:
 הנושא בהחלט חי וקיים
שלמה בוחבוט:
 אנו רק זקוקים למשרד החינוך, הזרוע הביצועית שלנו להביא את מודעות הנושא ולהנכיחו בקרב התלמידים כי זה המפתח
שלמה בוחבוט:
 כמו שאמר אשלי, על מנת לשכנע את האחרים מבחוץ, אנו חייבים להיות אלה שקודם לומדים את הנושא ובטוחים שזה נושא בהיסטוריה שלנו
שלמה בוחבוט:
 רק כך נוכל לשכנע גם את האחרים
שלמה בוחבוט:
     לסיום, ברצוני להודות גם על הפעילות שנעשתה עם מכון יד בן-צבי בהקמת האתר כפי שהוצג כאן
שלמה בוחבוט:
 אתר זה יכול לשמש כפלטפורמה לחוקרים רבים שיוכלו לעלות מאמרים בנושא, ויהיה חשוף ופעיל במהלך כל השנה, לא רק ביום הציון, אלא במהלך כל השנה
שלמה בוחבוט:
 כבר דיברתי עם ד"ר שמעון אוחיון, שיש ברשותו אוסף גדול של מחקרים והרצאות בנושא בעקבות השנים שהוא מקיים, כל שנה, שכמובן נרצה לעלות אותם לאתר, וכמובן לעשות חבירה עם משרד החינוך על מנת שייעשה שימוש באתר הזה, הוא מאוד חשוב
שלמה בוחבוט:
 אנחנו שמחים שהרמנו אותו יחד עם מכון בן-צבי, ושוב, תודה רבה לכם
בן זילברמן:
נציין שאנחנו מתכננים גם לתרגם את האתר – לאנגלית, ערבית וצרפתית או לפחות חלקים רחבים ממנו לטובת ההסברה בזירה הבין-לאומית
זאב אלקין:
 השר שיקלי, בבקשה, משפטי הסיכום שלך ושלי
עמיחי שיקלי:
שוב, אני מבקש להודות לך באופן אישי
עמיחי שיקלי:
 מאוד לא מובנת מאליו ההירתמות הזו לקיים דיון כזה בזמן המלחמה
זאב אלקין:
כמו שכבר גיליתי לך במודיעין פנימי, במקרה שלי זה היה מובן מאליו
זאב אלקין:
 החזרת אותי לכור מחצבתי
עמיחי שיקלי:
כן, הרקע האקדמי
עמיחי שיקלי:
 שיחק לנו המזל כי רבים לא מבינים את חשיבות ועוצמת האירוע
עמיחי שיקלי:
 קודם כל, המון תודה לכל מי שהגיע, כלל הארגונים, כלל החוקרים וחברי הכנסת שטרחו לבוא ולכבד
עמיחי שיקלי:
 אני חושב שאנחנו צריכים ללכת מכאן קדימה
עמיחי שיקלי:
 היה מאוד מעודד לשמוע את משרד החינוך, לדעת שזה ברזל וחובה בתוך החומר
עמיחי שיקלי:
 אני מקווה שיש גם סנכרון מסוים בין פעילות המשרד לבין פעילות יד בן-צבי והאתר, ופעילות המכונים השונים, מרכזי המחקר השונים
עמיחי שיקלי:
 דבר חשוב מאוד
עמיחי שיקלי:
     נושא השפה הערבית, אני חושב שכמי שלמד גם במגמת חמש יחידות וגם באוניברסיטה ולא דובר ערבית בשום צורה שהיא, הנושא צריך לקבל טיפול שורש מבית ספר יסודי
עמיחי שיקלי:
 חשובה מאוד גם השפה המדוברת שאפשר לעבוד איתה, פחות - -
ד"ר אורנה כץ-אתר:
הספרותית
עמיחי שיקלי:
(נושא דברים בשפה הערבית) וכו'
עמיחי שיקלי:
 דבר נוסף שהוא חשוב, הנושא של יום לאומי רשמי, צריך לשדרג את היום הזה
עמיחי שיקלי:
 הנתונים מדברים בעד עצמם
עמיחי שיקלי:
 מר אשלי פרי, שהציג את הנתונים המטרידים, הציבור לא חשוף כלל ליום הזה
עמיחי שיקלי:
 זה ליודעי ח"ן, וזה לא צריך להיות כך
עמיחי שיקלי:
 יש צורך לשדרג את היום
עמיחי שיקלי:
 קיים פה אינטרס לאומי מובהק
עמיחי שיקלי:
      הדבר האחרון, אמרת קודם בהערת אגב שאולי אנשים התביישו לדבר
עמיחי שיקלי:
 לא אולי, התביישו
עמיחי שיקלי:
 זו תרבות שדוכאה ויחד איתה דוכאה גם המסורתיות, וזו סוגייה לדיון אחר
עמיחי שיקלי:
 זה חלק מתיקון מאוד עמוק שצריך להיות במישור הזהותי שגם נוגע לכל מה שדיברנו, הזהות הכרותה של כל מורשת קהילות ישראל במזרח התיכון או בארצות ערב, וגם בהקשר היחס של אותן קהילות למסורת ישראל, יחס מאוד חסר, יחס של פתיחות, סובלנות, וחיבור עמוק למורשת ישראל ולזהות היהודית
עמיחי שיקלי:
 תודה
זאב אלקין:
אדוני השר, תודה רבה
זאב אלקין:
 ברצוני להודות לך ולצוות משרדך על היוזמה לקיים את הדיון ולא לתת לו לשקוע למרות המצב בו אנו נמצאים
זאב אלקין:
 אני חושב שמדובר בנושא חשוב מאוד, שלצערי לקח זמן עד שנכנס לתודעה הישראלית כנושא שנכון וחשוב לדבר עליו
זאב אלקין:
 זה קשור בכלל לשאלת מקומה של מורשת יהדות המזרח בתוך כלל הציבוריות הישראלית, והמאבק רב השנים על כך שהיא תמצא את מקומה הנכון בכל המכלול של תפיסתנו את – התרבות, ההיסטוריה, החינוך
זאב אלקין:
 לכן גם הפרק הזה, שהוא כמו פרק מסכם של ההיסטוריה המהוללת של מורשת יהדות המזרח והעברת מרכז הכובד לכאן, לארץ ישראל, והמשך פיתוחה כאן כבר בתנאים חדשים
זאב אלקין:
      אני חושב שלקח זמן עד שמדינת ישראל הפנימה כמה העניין חשוב, וחוקק החוק של חבר הכנסת לשעבר, ד"ר שמעון אוחיון
זאב אלקין:
 חשוב מאוד שהחוק אכן ייושם
זאב אלקין:
 שמענו על שינויים חשובים במשרד החינוך, אני מברך עליהם וחשוב להמשיך את המגמה
זאב אלקין:
      אני מציע למשרד החוץ, יחד עם המשרד לשוויון חברתי, למרות השעה בה אנו נמצאים, או אולי דווקא בגלל השעה בה אנו נמצאים כי קיים קשר בין הדברים, למצוא דרך ולנצל את היום, את האירוע שכל מי שמדבר איתנו עכשיו על הפליטים הפלסטינים בעזה, כמו שאמרתי הם שם כבר מספר דורות, שידבר איתנו גם על הפליטים היהודים שהגיעו למדינת ישראל
זאב אלקין:
      זו דוגמה, מדינת ישראל דוגמה יפה מה כן נכון לעשות בנושא הפליטים שמגיעים ולא להפוך אותם לכלי הסברה ולהנציח את מעמדם הרע
זאב אלקין:
 זו בדיוק ההזדמנות לדבר על נושאים אלו בזמן שאנו מדברים על שינוי מהיסוד של כל סדר הדברים בתוך רצועת עזה, חלק מהנצחת הפליטות ומה שאונר"א עושה הוא חלק ממוקד הבעיה
עמיחי שיקלי:
יש פעילות חדשה של אונר"א, החזקת חטופים
זאב אלקין:
מתן מחסה, בניסוחים - -
דוד טל:
מתן מחסה, הם לא הזמינו את הפנסיון המלא ולכן גם לא קיבלו שם את האוכל
זאב אלקין:
לכן אני מציע גם למשרד החוץ וגם למשרדך, בכל זאת לחשוב לשים דגש בשבועות הקרובים על נושא זה בנושא ההסברה, כי אני מאמין שהסברה, אם ברצוננו להצליח בה, היא חייבת להיות הסברה לא מתנצלת, אלא מן הסברה התקפית
זאב אלקין:
 אני לא מאמין שאפשר לנצח קרבות רק בהגנה
זאב אלקין:
 לכן זה נושא שאנו צריכים לעלות על דגל ולעלות את המודעות אליו, אולי השנה יותר מכל שנה אחרת
זאב אלקין:
 הישיבה נעולה
יולי יואל אדלשטיין:
 אנחנו עוסקים בהצעת חוק התמודדות עם תקיפות סייבר חמורות במגזר השירותים הדיגיטליים ושירותי האחסון (הוראת שעה - חרבות ברזל), התשפ"ד–2023
יולי יואל אדלשטיין:
 מדובר בהצעת חוק ממשלתית, לכן אבקש ממערך הסייבר להציג את ההצעה
יולי יואל אדלשטיין:
 בבקשה, מכובדיי
ליאת גורפינקל:
תודה רבה על הדיון הזה
ליאת גורפינקל:
 כדי להיכנס לגוף החוק, קודם כל נסביר את הצורך המבצעי שעליו אנחנו נשענים ומשם ניתן ברשותכם פירוט קצר של מה אנחנו רוצים
אורי שיין:
במשך 74 יום מתמודדים עם כמות תקיפות סייבר משמעותיות במרחב הציבורי
אורי שיין:
 כמות התקיפות שהתרחשה במהלך 74 הימים האלה היא בין פי 4 לפי 5 יותר מהשגרה
אורי שיין:
 התקיפות האלה מכוונות לתשתיות האזרחיות, חלקן תשתיות שתומכות את מאמץ הלחימה דרך תשתיות אזרחיות כאלה ואחרות
אורי שיין:
 חלקן תוקפות את המרחב האזרחי ביתר שאת
אורי שיין:
      אנחנו מתמודדים עם התקיפות האלה בהכלה
אורי שיין:
 אבל ממש עם תחילת ההתקפה התחיל גל תקיפה משמעותי מאוד
אורי שיין:
 מספר רב של קבוצות, מעל 10 קבוצות, תוקפות אותנו בישראל במשך כל הזמן הזה
אורי שיין:
 בהתחלה התקיפות היו מבוזרות מאוד ועם הזמן נהיו הרבה ממוקדות
אורי שיין:
 אשמח להרחיב יותר בדיון סגור כי קשה להיכנס לתוכן המקצועי בדיון
יולי יואל אדלשטיין:
 נחזור להצעת החוק עצמה
ליאת גורפינקל:
על רקע הצורך הזה, במהלך המלחמה במרחב הסייבר עלה הצורך להקנות סמכות
ליאת גורפינקל:
 אנחנו מבקשים מתן הוראות לספקי שירותים דיגיטליים וחברות אחסון שמזוהים כמעין Hub מרכזי באמצעותו ניתן לממש את התקיפות ולהגיע למספר רב של ארגונים
ליאת גורפינקל:
 הבקשה שלנו היא לתקופת הלחימה בלבד, זה גם נמצא בגוף הוראת השעה
ליאת גורפינקל:
     הסמכות מוקנית כאשר מגדירים שמדובר בתקיפת סייבר חמורה
ליאת גורפינקל:
 תקיפת סייבר חמורה היא תקיפה שמעלה חשש ממשי לפגיעה בביטחון המדינה, טובת הציבור והשירותים החיוניים
ליאת גורפינקל:
 כאשר נכנסים לאזור של תקיפה חמורה, ניתנת הסמכות לשלושת הגופים שמטפלים במימד הזה: שב"כ, מערך הסייבר ומלמ"ב, לתת הוראות כדי לסייע לארגונים להתמודד עם התקיפה
ליאת גורפינקל:
     קבענו תהליך מדורג מאוד בשיח שלנו עם החברות מכיוון שאנחנו יודעים שאין רגולציה ואין בסיס משפטי לשיח קודם ואחר עם החברות הללו
ליאת גורפינקל:
 אנחנו מחויבים להציג תשתית משפטית ועובדתית לבסיס שקבענו לתקיפה חמורה
ליאת גורפינקל:
 אנחנו נותנים לספקים אפשרות להתמודד עם התקיפה בדרך שהם יכולים להציע בזמן סביר או לחילופין הם יכולים להצהיר שהם עומדים בתקנית אבטחה שמצמצמת את היכולת להתרחבות התקיפה
ליאת גורפינקל:
     מאותו רעיון מסדר ממנו הגענו אל החוק ולאותו מגזר, שכרגע הוא לא מחויב, אבל יש אפשרות להתפשטות רחבה מאוד ולעלייה אקספוננציאלית של מספר התקיפות, אנחנו מאפשרים לגופים שדאגו מבעוד מועד שרמת האבטחה שלהם בהתאם לתקינה מצמצמת את היכולת להתרחב ומאפשרת להתמודד עם תקיפות סייבר, להתנהל בהתאם לשיקול דעתם
ליאת גורפינקל:
     אם עברנו את כל התהליך הזה והספק עדיין לא מצליח להתמודד עם התקיפה באופן הולם, אז ניתנת סמכות למתן הנחיות
ליאת גורפינקל:
 כאן אנחנו נכנסים לגוף החוק
ליאת גורפינקל:
 הסמכות למתן הנחיות לספקים כיצד להתמודד עם התקיפה, בין אם בפעולות בחומר מחשב ובין אם בדרישת ידיעות ומסמכים
ליאת גורפינקל:
 באותו זמן אנחנו צריכים להתחשב הן בשיקולים של עלות כלכלית, הן בשיקולים של מידתיות, לנקוט באמצעי שפגיעתו פחותה והן בהיבטי פרטיות
ליאת גורפינקל:
     קבענו גם סעיפי סודיות ומחיקת מידע שהם סעיפים אוחרים
ליאת גורפינקל:
 גם יש מנגנונים לפיקוח: אפשר להשיג על ההחלטה המינהלית בבית משפט לעניינים מינהליים וכמובן שאנחנו נדווח כל שבועיים ליועצת המשפטית לממשלה ולוועדה המכובדת הזו
יולי יואל אדלשטיין:
תודה לכם
יולי יואל אדלשטיין:
 יש עוד גורמים מטעם הממשלה שרוצים להתייחס? בשלב זה אין
דרור גרנית:
- - -
יולי יואל אדלשטיין:
 למערך הסייבר אני אומר שאם אתם רוצים את התמיכה שלי, תמצאו פטנט להתמודד עם הקמפיין הפרו פלסטיני על הטלפן שלי בימים האחרונים שהשבית לי לגמרי את הטלפון, ולא רק לי, אני מבין
רם בן ברק:
גם אני מתנה את ההצבעה שלי בזה
יולי יואל אדלשטיין:
מצאנו קונצנזוס
ליאת גורפינקל:
צריך לעשות את זה בהתאם למדרג
יולי יואל אדלשטיין:
אנחנו נשמע נציגי מספר גופים שהוזמנו
יולי יואל אדלשטיין:
 ליאור פרנקל, בבקשה
ליאור פרנקל:
תודה רבה
ליאור פרנקל:
 אני יושב-ראש פורום הסייבר של איגוד ההייטק
ליאור פרנקל:
 אנחנו חלק מהתאחדות התעשיינים
ליאור פרנקל:
 בנוסף לכך, אני יזם ומנכ"ל של חברת Waterfall Security שהיא חברת סייבר ישראלית
ליאור פרנקל:
      בשגרה פורום הסייבר עובד על חיזוק החוסן של המגזר היצרני בישראל ולסייע לחברות הסייבר הישראליות כסקטור
ליאור פרנקל:
 אנחנו כמובן עובדים בשת"פ בונה ופורה עם מערך הסייבר באופן קבוע, מכירים ומבינים את השיקולים
ליאור פרנקל:
 אנחנו כמובן בעד החיזוק של יכולות המדינה להתמודד עם תקיפות סייבר משמעותיות וקל וחומר תוך כדי המלחמה אנו תומכים ומחזקים
ליאור פרנקל:
     עם זאת, דעתנו היא שהחוק המוצע הוא מוגזם, הוא נראה לנו ככלי לא מידתי ויש לו פוטנציאל נזק די גדול לחברות במגזר ההייטק במיוחד וגם בחברות בינלאומיות ששוקלות להיכנס לפה וצריכות להבין את המצב החוקי
ליאור פרנקל:
     לדעתנו היה עדיף להשתמש באחת מתשתיות הרגולציה הקיימות של - - - או של מלמ"ב שב"כ, להרחיב ולשפר אותה
ליאור פרנקל:
 זו גם המלצתנו גם עכשיו
ליאור פרנקל:
 אנחנו מוטרדים מכך שאין נושא של שיפוי בחוק הזה
ליאור פרנקל:
 כשמגיע גוף מדינתי על-פי חוק ומייצר השפעה והתערבות על תשתיות של חברה פרטית שהוא אינו מכיר אותה – זו הרי ההגדרה פה, אלה חברות שאנחנו לא מכירים ולא מפקחים עליהן ביום יום – ההשפעות של זה יכולות להיות הרסניות לחברה: מניעת פעילות, נזקים למידע של לקוחות, תביעות מלקוחות וכולי
ליאור פרנקל:
 הנושא של שיפוי צדדים שלישיים על נזק שקרה חייב להיות מטופל בחוק – כל הנושא הזה נמצא בערפל
ליאור פרנקל:
     אנחנו חשים שההגדרה של חברות בתחולת החוק – אני לא עורך דין, אני מקווה שאני אומר את זה בצורה נכונה – רחבה ועמומה ומישהו עם גמישות מחשבתית יכול להגדיר כמעט כל חברת הייטק שיש מערכות מחשוב ומידע ולקוחות כנמצאת תחת החוק הזה, נראה לי שזו לא המטרה
ליאור פרנקל:
 היינו ממליצים לצמצם ולהגדיר ממש בצורה מדויקת את ההגדרה של התחולה מבחינת החברות
ליאור פרנקל:
     בנוסף, אותו עובד מוסמך אשר מטעם הגופים שבחוק הוא זה שנמצא בקשר עם החברות ומפעיל אותן ואומר להן מה לעשות, בגלל פוטנציאל הנזק ובגלל ההשפעה, אנחנו חושבים שצריכה להיות לו הגדרה למינימום הסמכה ויכולות
ליאור פרנקל:
 כרגע הן לא מוגדרות
ליאור פרנקל:
 מישהו שמתקשר או מגיע מטעם מערך הסייבר, מטעם השב"כ, לארגון קיים שיכול להיות חברה מורכבת עם המון השפעות – אנחנו מניחים כך, לחברה קטנה שלא מעניינת אף אחד לא היו מגיעים
ליאור פרנקל:
     אדם כזה חייב להיות עם מינימום שנות ניסיון, עם הכשרה רלוונטית, אולי עם יידע בתחום העיסוק השל החברה
ליאור פרנקל:
 כשהיא חברה בתחום data centers, אז שיהיה מישהו שמכיר את זה ואם זו חברה יצרנית של תרופות, לדוגמה, שיהיה מישהו שמכיר את התחום, אחרת איך הוא יידע לעשות את העבודה שלו בצורה רצינית? זה נושא מהותי
ליאור פרנקל:
     אלה עיקרי ההערות הספציפיות שלנו
ליאור פרנקל:
 כפי שאמרתי, לדעתי, היה נכון לקחת חוק קיים ולהרחיב אותו
ליאור פרנקל:
 אני מבין שזה כנראה לא יהיה המצב, אבל אלה עיקר ההערות שלנו
ליאור פרנקל:
 שלחנו רשימה מפורטת יותר ואנחנו מקווים שייקחו אותן בחשבון
יולי יואל אדלשטיין:
תודה, ליאור
יולי יואל אדלשטיין:
 כמוך, אני לא עורך דין, אבל בנוסף לזה אני גם לא בא מתחום הייטק אבל אני רוצה להבין
יולי יואל אדלשטיין:
 מה שמדאיג אותך כנציג החברות האלה בדיון זה לאו דווקא הוצאות שנגרמות, אם יש כאלה, לחברה מעצם ההתערבות, זאת אומרת, אם אני בא אליך בתור נציג מערך הסייבר או השב"כ ואומר: תעשה כך וכך
יולי יואל אדלשטיין:
 ובשביל זה אתה צריך אולי לקחת מומחה נוסף או שעות ייעוץ, זה פחות מדאיג אותך
יולי יואל אדלשטיין:
 מדאיג אותך שיכול היווצר מצב שאם נתת שירות לחברת תרופות, לצורך העניין, ועד שתתארגן מחדש אתה לא מסוגל לתת שירות נאות, יכולה החברה להפסיק איתך את החוזה או לתבוע אותך אפילו
יולי יואל אדלשטיין:
 אני מבין נכון? זאת אומרת, לא הוצאות מיידיות אלא נזק אגבי או עתידי יכול להיגרם
ליאור פרנקל:
כן
רם בן ברק:
אם לא היו ניגשים אליך ולא מנסים למנוע, היה נגרם נזק גדול יותר, אפילו אולי פי 10
ליאור פרנקל:
את זה אי-אפשר לדעת
רם בן ברק:
אפשר לדעת
ליאור פרנקל:
יכול להיות שהיה נגרם נזק יותר גדול, יכול להיות שהנזק שנגרם בגלל השינויים
ליאור פרנקל:
 אותו מנחה שמבקש את השינויים לא מכיר את הארגון
ליאור פרנקל:
 יכול להיות שהנזק הפוטנציאלי של זה גדול יותר
ליאור פרנקל:
 יכול להיות שהוא יפתור את הבעיה אבל חברות לקוחות שלי יתבעו אותי כי הפסקתי לתת להן שירות
ליאור פרנקל:
 אומנם מנעתי את תקיפת הסייבר, אבל יש לי חוזה עסקי איתם
ליאור פרנקל:
 הייתי צריך לתת להם שירות אבל לא יכולתי לתת
רם בן ברק:
אבל לא רק מנעת את התקפת הסייבר עליך, אתה גם מנעת את האפשרות שדרכך יגיעו אליהם
ליאור פרנקל:
לא לכל תקיפת סייבר הנזק - - -
רם בן ברק:
אנחנו מדברים על תקיפות סייבר שיכולות לגרום לנו נזק
רם בן ברק:
 אתה אומר שאנחנו ניכנס אליך למחשב ובגלל שנעשה את זה בצורה לא מקצועית נגרום לנזק במחשוב שלך
רם בן ברק:
 אני חושב שאם זה ורה, צריך לפצות אותך, נגיע לזה
רם בן ברק:
 צריך להבין שכאשר יש תקיפת סייבר שלא מטופלת הנזק הוא פי כמה
ליאור פרנקל:
פי מאה
ליאור פרנקל:
 אני מסכים
ליאור פרנקל:
 אני חושב שהשורה התחתונה היא שהנושא הזה מורכב מאוד
ליאור פרנקל:
 כמו שאמרתי, נכון היה לעבוד על תשתית קיימת שכבר יש בה את האיזונים האלה ויש בה את המחשבה הזו מראש
ליאור פרנקל:
 אם נגרם נזק בגלל ההנחיות האלה, צריך להיות שיפוי בחוק
ליאור פרנקל:
 כמובן שיש מקרי קצה וכל מיני נושאים וקשה לחשוב על הכול מלמעלה
יולי יואל אדלשטיין:
 משרד המשפטים, דרור, אתה רוצה להתייחס בשלב זה?
דרור גרנית:
נאמרו פה כמה וכמה דברים שהם לא מדויקים או מפספסים את הדיוקים שניסינו לייצר
דרור גרנית:
 אולי ניגע בזה תוך כדי ההקראה ואז אפשר יהיה לדבר על זה באופן קונקרטי ביחס לטקסט
יולי יואל אדלשטיין:
אני גם מציע כך
יולי יואל אדלשטיין:
 אם הבנתי נכון את מר ליאור פרנקל, הוא גם אמר שהוא מבין שלא נבטל עכשיו את החוק
יולי יואל אדלשטיין:
 אני מציע שבמסגרת ההקראה תתייחסו להצעות הספציפיות שעלו כאן לתיקונים אלה ואחרים
יולי יואל אדלשטיין:
 עורך הדין ד"ר עומרי רחום טוויג, בבקשה
עמרי רחום טוויג:
תודה
עמרי רחום טוויג:
 אני שותף במשרד פישר-בכר, מרכז את תחום הסייבר וטכנולוגיות המידע במשרד וכפועל יוצא, מייצג חברות טכנולוגיה רבות שההצעה הזאת תשפיע עליהן
עמרי רחום טוויג:
 בכובע אחר אני מרצה וחוקר בפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב בתחום דיני הסייבר
עמרי רחום טוויג:
 לכן חשבתי שהדיון הזה הוא דיון רלוונטי להיות בו
עמרי רחום טוויג:
     קודם כל, מילה טובה בפתיחה לייעוץ המשפטי של מערך הסייבר שעשה הליך שיתוף ציבור ראוי, מפרסום התזכיר ועד הצעת החוק
עמרי רחום טוויג:
 לקחתי חלק בתהליך הזה
עמרי רחום טוויג:
 חלק מהדאגות של התעשייה באו לידי ביטוי וזה ראוי לציון – לא תמיד זה קורה
עמרי רחום טוויג:
     בכל זאת, צריך לזכור שכרעיון מארגן, שלהצעת החוק הזאת יש תכלית ספציפית מאוד שבאה לידי ביטוי בדברי ההסבר, כמו שגם הציגו מערך הסייבר
עמרי רחום טוויג:
 זו הוראת שעה ספציפית ומסננות התחולה השונות שמופיעות בהצעה הן בהחלט מאפשרות קונספטואלית להפוך את הסמכות הפולשנית יחסית שניתנת לגופים מדינתיים מדתית יותר, אבל אלוהים נמצא בפרטים, בכל אחת מהמסננות האלה יש עדיין חריקות ניסוח
עמרי רחום טוויג:
 אנחנו ניכנס אליהן בהקראה
עמרי רחום טוויג:
     מה שצריך להנחות אותנו כשאנחנו מסתכלים על ההגדרות התחולה השונות זה, אחד, שכל אחד מהרכיבים אכן מתכתב עם תכלית החוק כפי שהיא באה לידי ביטוי בדברי ההסבר