GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עמרי רחום טוויג:
 זה לא חוק כללי, זה חוק ספציפי כהוראת שעה למטרה ממוקדת מאוד; שתיים, לזכור שבסוף – זה מתכתב גם עם דבריו של ליאור – הסמכות האולטימטיבית שניתנת או שמוצעת בהצעת החוק הזאת היא סמכות להפקיע מעסקים פרטיים את שיקול הדעת שלהם איך לנהל אירוע סייבר
עמרי רחום טוויג:
     נכון שבמצבי קצה שבהם גוף פרטי לא מתמודד בכלל עם אירוע סייבר, אז בוודאי שכל הנחיה רק תועיל ותשפר את המצב
עמרי רחום טוויג:
 אבל בהחלט יכולים להיות מצבים – וזה גם עונה אולי לדבריו של חבר הכנסת – בהם יהיו מחלוקות מקצועיות
עמרי רחום טוויג:
 כלומר, בהחלט יכול להיות שארגון שמכיר את עצמו ומכיר היטב את מערכות המידע שלו ומעסיק מומחי אבטחת מידע, יחשוב שנכון להתנהל באירוע אחרת מאיך שגורמים מדינתיים אחרים חושבים
עמרי רחום טוויג:
 ההצעה כאן מציעה להפקיע את שיקול הדעת הזה
עמרי רחום טוויג:
     יכול להיות שבנסיבות מסוימות זה מוצדק במסגרת כוחה הכופה של המדינה, אבל יש לזה השלכות וההשלכות האלה חייבות להילקח בחשבון, ככה שזה לא תמיד מצב של אפס או אחד, גם במובן ההשלכות וההשפעות השליליות או החיוביות שהתערבות כזאת יכולה לייצר
עמרי רחום טוויג:
     אנחנו נדבר על הפרטים כשנגיע להקראות הסעיפים אבל בסוף צריך לזכור עוד דבר: זו אומנם הוראת שעה, אבל זה חוק חדש באופיו במסגרת הסמכויות שניתנות לגופים – לחלק מהגופים הייתה סמכות, לשב"כ כמובן יש סמכויות מסוימות גם היום, נדבר על חוק השב"כ החדש כשנגיע אליו יום אחד – ורשויות אחרות, נציגי מלמ"ב או נציגי מערך הסייבר, מקבלים סמכויות חדשות שלא היו על השולחן עד היום
עמרי רחום טוויג:
 כל מי שעוסק או מעורב בתהליכי חקיקה יודע שיש איזשהו Anchoring effect
עמרי רחום טוויג:
 ברגע שעובר דבר חקיקה עם הגדרות מסוימות, עם סעיפי תחולה מסוימים, כשיעבור יום אחד חוק הסייבר הכללי יש להניח שהוא ישאב השראה מדבר החקיקה הזה
עמרי רחום טוויג:
 לכן צריך להיות מדויקים על אף שמדובר בהוראת שעה שתפוג בשלב מסוים
עמרי רחום טוויג:
 תודה רבה
יולי יואל אדלשטיין:
טל מימרן ממכון תכלית, בבקשה
טל מימרן:
תודה, אדוני היושב-ראש
טל מימרן:
 ראשית, אנחנו מברכים על מהלך החקיקה הנוכחי
טל מימרן:
 הוא מהלך נחוץ בעת הנוכחית במסגרת מלחמת קוממיות שמאתגרת גם את מרחב הסייבר ונכון שכל מערכות המדינה יתגייסו סביב המאמץ הזה
טל מימרן:
     באותה נשימה, חשוב לזכור שהמהלך הנוכחי מהווה שינוי תפיסתי פרדיגמטי במערך היחסים שבין גופי מודיעין וביטחון לבין השוק הפרטי
טל מימרן:
 אנחנו נציג שלושה צעדים קונקרטיים על מנת לוודא שהמהלך הזה יהיה גם בר יישום ובר קיימא ויהפוך למכפיל כוח שבו גם השוק הפרטי וגם גופי המודיעין והביטחון יוכלו להירתם יחד סביב המאמץ המשותף
טל מימרן:
     הדבר הראשון שנציע הוא להגדיר את כללי המשחק בצורה ברורה יותר, למשל, לגבי חלוקת אחריות במהלך ההתמודדות עם התקפת סייבר וגם היבטים טכניים כמו אופן העברת הדרישה, בכתב או לא, באמצעות איזה נציג וכן הלאה
טל מימרן:
     הדבר השני שאנחנו מציעים הוא למקד את העיסוק והניהול של מידע שייאסף אגב הפעלת הסמכות
טל מימרן:
 חשוב להגדיר באיזה מאגרי מידע יוחזק המידע, האם ניתן להעביר אותו ממאגר מידע ממשלתי אחד לאחר ואם כן, באילו תנאים
טל מימרן:
 מתי בדיוק מוגדר מועד סיום התקיפה במתקפת סייבר חמורה
טל מימרן:
 כמובן, אפשר לשקול סנקציות נגד מי שלא עומד בדרישות למחוק מידע ומי שמייצר נזק כתוצאה מזה
טל מימרן:
     הדבר השלישי נובע משני הדברים הראשונים
טל מימרן:
 לאור העובדה שיכולות להיווצר אי-הבנות או אי-הסכמות במהלך התמודדות עם תקיפת סייבר חמורה, ראוי לשקול מנגנון ערעור שאינו שיפוטי, שיהיה נתון לרשות שלטונית אחרת ויאפשר לחברות הפרטיות להביע את עמדתן אם לגבי לקיומו של חשש ואם לגבי אופן ההתמודדות איתו
טל מימרן:
     נסיים באמירה עקרונית שברור לנו שמדינת ישראל של אחרי ה-7 באוקטובר היא מדינה אחרת
טל מימרן:
 אנחנו נמצאים בהליכים של שינוי מבחינת האופן בוא אנו מאזנים בין ערכים שונים וגם מבחינת מתן סמכות ואחריות שאנו דורשים מגופי ביטחון ומודיעין, וראוי שהם יקבלו את הכלים לממש את הפוטנציאל שלהם
טל מימרן:
 באותה נשימה, כפי שציין חברי עמרי, לא ניתן למנוע את האפשרות שמה שקורה כאן הוא בעצם פיילוט שיבסס מהלך רחב יותר בהמשך או שפשוט כמו שקורה במדינת ישראל, הזמני ייהפך לקבוע
טל מימרן:
     אנחנו ממליצים על שלושת המעדים הקונקרטיים הללו, אבל כאמור אנחנו בעד חיזוק מעמדו של מערך הסייבר הלאומי
טל מימרן:
 תודה רבה
יולי יואל אדלשטיין:
טל, מה אתה רואה בעיני רוחך כשאתה מדבר על גוף לא שיפוטי מולו חברות יכולות להביע את דאגתן?
טל מימרן:
יכולה, למשל, לקום ועדה מתוך שלושת הגופים הרלוונטיים או מתוך גוף שלטוני אחר שלא נתון באירוע, למשל, הרשות להגנת הפרטיות או גורם אחר שיאפשר העלאת קובלנות וגם פתרון של בעיות באופן מהיר יותר מאשר פנייה לבית המשפט
טל מימרן:
     הדבר חשוב גם בשביל לתת ביטחון ואמון לתעשייה פרטית שתרצה לשתף פעולה וגם בשביל להתוות את הדרך קדימה
טל מימרן:
 כל מחלוקת שתיפתר מהר היום, תוכל לחסוך אותה מחלוקת בעתיד
יולי יואל אדלשטיין:
רעיון מעניין רק צריך לעבד אותו
יולי יואל אדלשטיין:
 אם נעסוק עכשיו בהקמת גוף נוסף, אני מזכיר לכולנו שאפילו הוראת השעה הזו היא ל-6 חודשים ואני עוד לא אומר שאנחנו אישרנו את ששת החודשים האלה, עד שנקים את הגוף - - -
טל מימרן:
אין ספק, המנגנון צריך להיות תואם להיקף המהלך
מירי פרנקל-שור:
קיימנו ישיבת הכנה עם כל גופי הממשלה בסוף השבוע שעבר
מירי פרנקל-שור:
 הרבה מההערות העברנו אליכם, גם הצעות לפתרון
מירי פרנקל-שור:
 בנקודה הספציפית הזו אנחנו גם סוברים שפנייה לבית המשפט לעניינים מינהליים לא רלוונטית לסד הזמנים שצריך לתת כרגע את המענה
מירי פרנקל-שור:
     חשבנו גם שצריך להקים פה איזו ועדה
מירי פרנקל-שור:
 זה לא סיפור גדול
מירי פרנקל-שור:
 יש כבר תקדימים בחקיקה
מירי פרנקל-שור:
 היא צריכה להיות באמת רלוונטית לאירוע שעליו אנחנו מדברים, שיותר נצלול אליו ונלמד אותו כאשר נקרא לפרוטרוט את הצעת החוק
מירי פרנקל-שור:
 בהחלט מסכימים להערה הזאת
יולי יואל אדלשטיין:
אין הרבה דוברים, אבל יש עוד כמה
יולי יואל אדלשטיין:
 אני מבין, מירי, את מה שאת אומרת, אבל מניסיוני אם נתחיל להקים עכשיו ועדות בין כמה גופים בהסכמת כל השרים הרלוונטיים ובקצב שעובדת הממשלה, בוודאי במצב הנוכחי, אז לקראת סיום תוקף החקיקה אנחנו נהיה עם גוף שאפשר לגשת אליו
מירי פרנקל-שור:
לא צריך הסכמות
מירי פרנקל-שור:
 כבר יש לנו הצעה לפתרון
יולי יואל אדלשטיין:
אני סומך עליכם
יולי יואל אדלשטיין:
 נעבור למיכל שריג כדורי בזום, בבקשה
מיכל שריג כדורי:
תודה רבה, היושב-ראש
מיכל שריג כדורי:
 אני מתנצלת שאני לא יכולה לנכוח פיזית, אני לא נמצאת בארץ כרגע אבל היה לנו חשוב מאוד לעלות
מיכל שריג כדורי:
 אני מנהלת את פורום חברות הצמיחה וקשרי הממשל של חברת WIX
מיכל שריג כדורי:
 הפורום מורכב מ-25 חברות הייטק בוגרות, חברות צמיחה ישראליות
מיכל שריג כדורי:
 מעבר לזה שגם אנחנו ניהלנו איזשהו שיח במסגרת שיתוף הציבור ואני מודה מאוד למערך הסייבר על התהליך הזה שהוא חשוב מאוד
מיכל שריג כדורי:
     אני רוצה להוסיף על דברי חבריי שדיברו לפני כן שלושה דברים
מיכל שריג כדורי:
 אחד, הסוגייה של תחולה רחבה מאוד של החקיקה על כל סוגי החברות
מיכל שריג כדורי:
 אנחנו חושבים שחשוב מאוד להצליח להבחין בין חברות ברמת הבגרות והבשלות שלהן להתמודד עם תקיפות סייבר
מיכל שריג כדורי:
 אין דין סטרטאפ קטן או חברה בסר גודל כזה או אחר כדין חברה בינלאומית שמעסיקה 70 אנשי מקצוע שעובדים יום ולילה בהגנת סייבר
מיכל שריג כדורי:
 כרגע החקיקה לא נותנת לזה מענה
מיכל שריג כדורי:
     הדבר השני הוא להזכיר לכולנו כשנצלול לפרטים ונתחיל להתפלפל על סעיף כזה או אחר, בגדול בסיטואציה הנוכחית אנחנו באותו צד
מיכל שריג כדורי:
 אנחנו לא רוצים להיות מושא לתקיפת סייבר
מיכל שריג כדורי:
 הנזק הראשון והחמור ביותר נגרם לחברה כמונו שסובלת מתקיפת סייבר, ובוודאי מדובר בתקיפת סייבר חמורה, גם במובן העסקי, גם במובן הלאומי, גם בכל מובן
מיכל שריג כדורי:
     המטרה היא, בראש ובראשונה, להימנע מהדבר הזה, לדעת למנוע אותו, להכיל אותו, להתמודד איתו ולצמצם נזק ככל שהוא קורה
מיכל שריג כדורי:
 אנחנו עובדים בדבר הזה, חברות הצמיחה עובדות בדבר זה 24/7
מיכל שריג כדורי:
 זאת אומרת, זה לא שיש כאן שני צדדים, אנחנו כולנו באותו צד
מיכל שריג כדורי:
 אני חושבת שמאוד מאוד חשוב, כמו שחבריי אמרו, להסתכל על האיזון שנוצר בסיטואציה הזאת בין ההתערבות הממשלתית, ובעצם הפקעת הסמכות המקצועית מחברות עסקיות
מיכל שריג כדורי:
     הנקודה השלישית היא בעצם שהמשחקים שלנו, לצורך העניין, מגרש המשחקים שלנו הוא מגרש משחקים גלובלי ולא פנים-ישראלי
מיכל שריג כדורי:
 כשאני צריכה לבוא ולהסביר את החקיקה הזאת, אני מסבירה אותה לבעלי עניין, משקיעים, חברי הנהלה, לקוחות בחו"ל, ואנחנו תמיד צריכים לזכור שהנזק שנגרם – פה אני קצת חולקת על חברי, סוגיית השיפוי היא משמעותית וחשובה, אני רגע רוצה לשים אותה בצד
מיכל שריג כדורי:
 כאשר אני רוצה להגיד: ההייטק הישראלי deliver, אנחנו יודעים לעבוד, אנחנו יודעים להגן על עצמנו מתקיפות סייבר, אנחנו יודעים להמשיך לעבוד גם במלחמה
מיכל שריג כדורי:
 וזאת אמירה שאנחנו מוציאים החוצה בכל עת
מיכל שריג כדורי:
     סיטואציה כזאת בה הממשלה אומרת בחקיקה: אני לא סומכת על החברות הגלובליות המדהימות שלי ואני מפקיעה מהן את הכוח לנהל כמו שהן רואות לנכון
מיכל שריג כדורי:
 היא בעייתית ואותה אנחנו מרגישים שצריך לאזן
מיכל שריג כדורי:
     אז שוב, אנחנו באותו צד
מיכל שריג כדורי:
 אנחנו חושבים שצריך להבחין פה בין חברות בדרך שצריכה להיות מתוחכמת מספיק ואנחנו צריכים כל הזמן לחשוב איך החקיקה הזאת נתפסת בעולם כי שם הנזק המרכזי שלנו כשעוברת חקיקה כזאת שהיא פחות דמוקרטית או יותר פולשנית
מיכל שריג כדורי:
 אלה שלוש הנקודות שאני רוצה לציין לקראת הכניסה לסעיפים
מיכל שריג כדורי:
 תודה
יולי יואל אדלשטיין:
יש עוד דוברים מטעם ארגונים שהוזמנו שרוצים בשלב זה לדבר? לא
יולי יואל אדלשטיין:
 רק לפני שנשמע התייחסויות להערות, וזה עלה אצל כמה דוברים, כשהוצג לנו הצורך בחקיקה, עלה שהדאגה של גורמים רלוונטיים: של מערך הסייבר, של השב"כ, לאו דווקא מן החברות הגדולות, המבוססות, שנותנות שרות ובדרך כלל יש להן – אני לא מכיר את המבנה, כמו שהודיתי – איזו מחלקת בטיחות או מומחה או יועץ שמטפל בזה, אלא דווקא מחברות פחות מבוססות, בלי לפגוע באף אחד, שבהרבה מקרים עובדות מן הבית בכלל, ואין להן  משרדים יפים באזור התעשייה הרצליה פיתוח או משהו כזה, חברות של אדם אחד או שניים
יולי יואל אדלשטיין:
 ושם בעצם עיקר הבעיה כי שם לא ניתן טיפול נאות לנושא של תקיפות הסייבר
יולי יואל אדלשטיין:
 אני מדייק?
ליאת גורפינקל:
אדוני היושב-ראש, חשוב להבין שאנחנו מרגישים שהמדרג שמוזכר כאן, למעשה נותן את המענה לרבות מהטענות שעלו כאן
יולי יואל אדלשטיין:
אני שאלתי שאלה ספציפית
יולי יואל אדלשטיין:
 האם, כמו שאומרים בבית הזה, כוונת המחוקק – במקרה זה זאת הממשלה –הייתה לטפל בחברות, כמו שאמרתי, פחות מבוססות, עם מיעוט עובדים, גם חברות שאינן בעלות אמצעים לתת מענה נכון וסביר
ליאת גורפינקל:
החשיבות היא מתן מענה ראוי להיבטים של היערכות נכונה ומתאימה בהגנת הסייבר על הארגון
ליאת גורפינקל:
 לגופים גדולים, לרוב יש להם גם את המודעות
ליאת גורפינקל:
 מכיוון שהם יודעים שזו המומחיות, אלה השירותים שהם מספקים למשק, מן הראוי שהשירותים האלה יהיו מוגנים ומאובטחים ולכן הם משקיעים הרבה מאוד תשומות ברמת הגנת הסייבר של השירות
יולי יואל אדלשטיין:
עד כאן אנחנו מסכימים לגמרי
יולי יואל אדלשטיין:
 אבל כפי שאמר גם ליאור פרנקל, מלשון החוק אפשר להבין שזה בעצם כל חברה, אין איזושהי הפרדה, אין איזושהי הגדרה של חברה
יולי יואל אדלשטיין:
 זה גם מתקשר לדברים של הדוברת האחרונה של מיכל, שמחר יכולים לבוא גם לנציגות של מיקרוסופט או אינטל כאן במדינת ישראל ולומר: אנחנו לא מרוצים מכם, אנחנו רוצים להיכנס ולטפל כפי שאנחנו מבינים
ליאת גורפינקל:
אז כאן נכנס הנושא של המנעד והמדרג שקבענו
ליאת גורפינקל:
 זאת אומרת, ככל שחברה בוחרת לטפל בעצמה ולהתמודד בעצמה התקיפה, זה נמצא בגוף החוק
ליאת גורפינקל:
 אנחנו לא נמצאים אפילו בהפעלת סמכות
ליאת גורפינקל:
 אנחנו מגיעים ומבינים איך החברה רוצה לטפל ויש לה את חופש הפעולה המלא לטפל ולהתמודד עם התקיפה בעצמה
ליאת גורפינקל:
     מה גם שיש לצד זה גם את ההוכחה שיש להם את היכולות על-ידי זה שהם מצהירים שהם עומדים בתקינת אבטחת סייבר
ליאת גורפינקל:
 יש שתי אפשרויות שמונחות בפני אותו ספק עוד לפני שהגענו בכלל למתן הנחיות
ליאת גורפינקל:
 לגבי מתן הנחיות, חשוב להבהיר שאנחנו לא מדברים על נגיעה במערכות המחשוב, כפי שעלה כאן אולי מתוך אי-הבנה
ליאת גורפינקל:
 אנחנו נבהיר את זה גם בקריאת הסעיפים
ליאת גורפינקל:
     אנחנו נותנים לחברה הוראות שייסעו לחברה להתמודד נכון יותר עם התקיפה
ליאת גורפינקל:
 לא נוגעים במערכות המחשוב שלהם, לא מבקשים מהם לזוז הצידה ומבצעים פעולות שונות
רם בן ברק:
אפשר להבין את החוק כך שמאפשרים לכם להיכנס לתוך החברה ולבצע פעולות
רם בן ברק:
 ככה אני הבנתי את החוק
ליאת גורפינקל:
לא
ליאת גורפינקל:
 זו לא הכוונה
ליאת גורפינקל:
 נדקדק בזה וזה כתוב בצורה מאוד מפורשת
ליאת גורפינקל:
 אנחנו הגבלנו את עצמנו
ליאת גורפינקל:
 הכול מתבצע על-ידי החברה
ליאור פרנקל:
זה לא משנה אם האצבעות שלכם או האצבעות של הספק כי ההנחיה היא שלכם
ליאור פרנקל:
 זה לא משנה
ליאת גורפינקל:
זה משנה מאוד
ליאת גורפינקל:
 אנחנו לא מתערבים - - -
יולי יואל אדלשטיין:
ליאור, כאן אני דווקא אתן לך דוגמא של הוועדה הזאת: אנחנו חיים את החיים הבלתי אפשריים האלה
יולי יואל אדלשטיין:
 עוד בתקופתי כיושב-ראש הכנסת ישבתי עם היועצת המשפטית לא פעם בדיונים כי אנחנו מונחים על-ידי כל מיני גופים מקצועיים במדינה לגבי ביטחון מידע ושמירה על הסוד וכל הדברים האלה, אבל אני לא יכול לתת לאף אחד מן הגופים האלה להיכנס ואפילו לגעת עם האצבע באף אחד מן המחשבים כי אני מפקח עליהם
יולי יואל אדלשטיין:
     זאת אומרת, זה לא המקרה שלך, אני רק נתתי את זה כאיזושהי אסוציאציה, שיש הבדל באמת מאוד מהותי אם אומר לי נציג השירות, לצורך העניין כמו שקורה כאן: תשמעו חברים, יש איזה חשש לחדירות בשיטה אחרת ואתם צריכים לטפל בזה
יולי יואל אדלשטיין:
 ואז גופים שנמצאים כאן מטפלים בזה, לבין זה שהוא יישב לי פה בחדר סגור ללא פיקוח על המחשב ויכנס לשם
יולי יואל אדלשטיין:
 אלה דברים שונים לחלוטין
בן אברהם:
אדוני היושב-ראש, אני רוצה להתייחס לסוגיה אחת, להיבט האסטרטגיה שמתווה המערך לטובת ניהול המשבר, כאשר הוא טרם הפקעת הזכות, ואם הוא נכנס כבר פנימה – אז ממש בזמן הפקעת זכות השימוש
בן אברהם:
 עצם האסטרטגיה עצמה מקימה הרבה מאוד חבויות אחרות: נזיקיות, תביעות צד ג' וכולי
בן אברהם:
 החוק לא מתייחס לאחריות שיש לגוף המנחה באירוע, אלא רק לטובת ההנחיה
בן אברהם:
 זאת אומרת, אם אתם כגוף מנחה שמחליט לפעול באסטרטגיה מסוימת לטובת הטיפול באירוע, יש אפשרות שהחשיפה או הנזק לצד ג'  או ללקוחות יהיה גדול יותר
בן אברהם:
 לא ראינו התייחסות לסוגיה הזאת במסגרת החוק, אז נשמח שתפרטו יותר ואם פספסנו משהו, אז בפירוט החוק
בן אברהם:
     אני רק אגיד בגדול שהחוק מבורך, חשוב מאוד
בן אברהם:
 מדינת ישראל נמצאת באירוע סייבר מתמשך עוד  הרבה לפני ה-7 באוקטובר, ואין ספק שזה הלך והתעצם
בן אברהם:
 אז החוק הוא ראוי וחשוב
בן אברהם:
 באמת, רק בדיקת האיזונים
בן אברהם:
 ועוד אמירה אחת, כשניכנס לסעיפים אז ניכנס לזה אולי קצת יותר, על אותו הספק יש חובות רגולטוריות לדיווח על אירוע, שלא מצוינות במסגרת החוק הזה והדבר הזה יכול ליצור קצת בלבול בקרב הספקים כי מרגע שהוא חושב שהמערך מטפל, הוא לא נדרש לבצע הנחיות נוספות: דיווח לבנקים, לרשות להגנת הפרטיות וכולי
בן אברהם:
 אולי לזה צריך לבצע איזושהי חשיבה כמדינה, כי אם המדינה נכנסת לאירוע, אולי צריך לתת משהו מתכלל יותר
יולי יואל אדלשטיין:
תודה, הדס
יולי יואל אדלשטיין:
 בבקשה, חבר הכנסת רם בן ברק
רם בן ברק:
זה ברור לגמרי שאנחנו לא אוהבים בכנסת לחוקק חוקים שפוגעים בפרטיות, במיוחד לאור התקופה האחרונה שעברנו, אבל לא ניכנס לזה עכשיו
רם בן ברק:
 יש חשדנות טבעית לכל גורם ממשלתי שמנסה להיכנס לקרביים של גורם פרטי ואנחנו לא אוהבים את זה
רם בן ברק:
 אז נרגעתי קצת כשהבנתי שכאן מדובר במתן הנחיות ולא בגישה, כמו שאני הבנתי, גישה פיזית לתוך מערכות מחשב
רם בן ברק:
 זה הרגיע אותי מאוד
רם בן ברק:
     אני חושב, אדוני היושב-ראש, שבחוק הזה יש חשיבות גדולה ואני מציע כמובן לאשר אותו, אבל אני הייתי קובע בהחלטה שהוא לשישה חודשים ואי-אפשר להאריך אותו
רם בן ברק:
 אם רוצים להאריך, צריך יהיה לבוא עם חוק חדש אחרי שתחקרנו את מה שהיה בששת החודשים האלה, שמענו את ההערות של האנשים שאולי היו בחיכוך עם החוק הזה, ורק אחרי זה לאשר חוק חדש ולא באופן אוטומטי להאריך בעוד 6 חודשים ובעוד 6 חודשים, בגלל הרגישות
יולי יואל אדלשטיין:
כיוונת לדעת גדולים
יולי יואל אדלשטיין:
 לא התכוונתי לעצמי, התכוונתי ליועצת המשפטית
יולי יואל אדלשטיין:
     טוב, יש לי הצעה
יולי יואל אדלשטיין:
 אני מציע שאנחנו נעבור באמת לקריאה של החוק – להקראה, כפי שמקובל לומר כאן – סעיף-סעיף, נשמע את הערות, נעשה דיון איפה שצריך
יולי יואל אדלשטיין:
 אני גם אומר לנציגי המקצוע ממערך הסייבר ולאחרים, כעיקרון התכוונו לעשות גם חלק חסוי לקבלת מידע ונתונים וכן הלאה
יולי יואל אדלשטיין:
 זה, תסלחו לי על השפה הלא פרלמנטרית, זה בלגן לא קטן
יולי יואל אדלשטיין:
 כלומר, אנו צריכים להוציא את כולם ולאחר מכן להחזיר את כולם ולהחזיר את החדר למצב של דיון פתוח, כי אנשים בטח ירצו לשמוע את הקראת הסעיפים ולהעיר את ההערות שלהם
יולי יואל אדלשטיין:
 לכן אני מציע שאנחנו נתחיל בהקראה ונשמע את כל הערות על הסעיפים
יולי יואל אדלשטיין:
 אם אתם תרגישו שמכיוון שלא קיבלנו את הדיווח החסוי ואת הנתונים וכן הלאה, בכל רגע אתם יכולים לעצור אותי
יולי יואל אדלשטיין:
 ולומר, אדוני היושב-ראש, זה לא הולך לכיוונים הנכונים מכיוון שאתם לא מבינים את מהות הטיפול שאנחנו מציעים
יולי יואל אדלשטיין:
 אנחנו מבקשים בכל זאת לעדכן אותך ואת חברי הוועדה
יולי יואל אדלשטיין:
 אנחנו מיד נעשה את זה
יולי יואל אדלשטיין:
 סיכמנו? אוקיי
רם בן ברק:
מה גם שאנחנו רובנו מכירים את הנתונים
יולי יואל אדלשטיין:
 אבל אני אומר  שאם החברים ירגישו שמכיוון שאנחנו לא מבינים את המטרייה אז  לוקחים את זה לכיוונים לא נכונים, אז אני משאיר להם את הזכות לבקש חלק חסוי
יולי יואל אדלשטיין:
 בבקשה, עידו תתחיל את הקריאה
עידו בן יצחק:
"הגדרות     1
עידו בן יצחק:
	בחוק זה –     	"חומר מחשב", "מחשב", "פלט" ו"תוכנה" – כהגדרתם בחוק המחשבים;     	"חוק המחשבים" – חוק המחשבים, התשנ"ה–1995‏;     	"חוק להסדרת הביטחון" – חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח–			1998;     	"מלמ"ב" – הממונה על הביטחון במערכת הביטחון כמשמעותו בסעיף 21 לחוק להסדרת 		הביטחון;     	"מנהל מוסמך" – אחד מאלה או ממלא מקומו:     		(1)	ראש יחידת המודיעין וההכוונה בחטיבת איומי סייבר בשב"כ;     		(2)	ראש מרכז תגובה (IR) במערך הסייבר; 	 		(3)	ראש היחידה הטכנולוגית במלמ"ב;     	"מערך הסייבר" – מערך הסייבר הלאומי כהגדרתו בחוק להסדרת הביטחון;     	"ספק" – אחד מאלה:     		(1)	מי שעיסוקו באספקת שירותי אחסון או שירותים דיגיטליים, ומתקיים 			חיבור פיזי או לוגי, קבוע או עיתי, או שמתבצעת העברת חומר מחשב קבועה או 			עיתית, ממחשבי הספק למחשבי מקבל שירותיו; 		 		(2)	מי שעיסוקו באספקת שירותי תחזוקה, ניהול או בקרה של שירותי 				אחסון או שירותים דיגיטליים;     	"עובד מוסמך" – כל אחד מאלה:     		(1)	עובד השירות כהגדרתו בחוק שירות הביטחון הכללי, התשס"ב–2002, 			שהוסמך בכתב לעניין חוק זה בידי ראש חטיבת איומי סייבר בשב"כ או בידי 			ממלא מקומו; 		 		(2)	עובד מערך הסייבר שהוסמך בכתב לעניין חוק זה בידי ראש חטיבת 			ההגנה במערך הסייבר;     		(3)	לעניין ספק של הגופים המנויים בפרטים 2 ו־3 לתוספת הראשונה לחוק 			להסדרת הביטחון – עובד המלמ"ב שהוסמך בכתב לעניין חוק זה בידי ראש 				היחידה הטכנולוגית במלמ"ב;     	"פעולה להגנת סייבר בחומר מחשב" – מתן הוראות למחשב בשפה קריאת מחשב לצורך 		הגנת סייבר, ובכלל זה הוראה לסריקה, עיבוד, הסרה של חומר מחשב הנוגע לתקיפת 		סייבר, התקנת סוג תוכנה שפעולתה מוגבלת לרשת הספק בלבד, חסימה או ניתוק של 		מחשב, או יצירת עותק של חומר המחשב;     	"הפעולות הצבאיות המשמעותיות" – הפעולות הצבאיות המשמעותיות שעליהן החליטה 		ועדת השרים לענייני ביטחון לאומי לפי סעיף 40 לחוק-יסוד: הממשלה‏, והודיעה לגביהן 		לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת ביום כ"ג בתשרי התשפ"ד (8 באוקטובר 2023);     	"צה"ל" – צבא הגנה לישראל; 	"שב"כ" – שירות הביטחון הכללי;     	"שירותי אחסון" – שירותי אחסון של חומר מחשב הניתנים בעבור אחר, או שירותי 			אספקת תשתית לאחסון או לעיבוד של חומר מחשב;     	"שירותים דיגיטליים" – שירות שהוא אחד מאלה, הניתן בעבור אחר:     		(1)	שירותי תוכנה לרבות כתיבה, התאמה, שינוי, בדיקה, תמיכה, מחקר 			ופיתוח;     		(2)	שירותי ניהול או הפעלה של מערכות מחשבים המשלבות חומרה, תוכנה 			וטכנולוגיות תקשורת; 		 		(3)	שירותי עיבוד נתונים, הזנתם או שחזורם, התקנה והגדרת תצורה של 			מחשבים, התקנת תוכנה או שירותי הגנת סייבר;     		(4)	אספקה או התקנה של מחשבים או של ציוד בקרה, המהווים חלק 				ממכונות וציוד תעשייתי;     	"תקיפת סייבר" – פעולה או חשש ממשי לפעולה, שנועדה לפגוע שלא כדין בשימוש 			במחשב או בחומר מחשב השמור בו, לרבות –     		(1)	שיבוש פעולתו התקינה של מחשב או הפרעה לשימוש בו;     		(2)	מחיקת חומר מחשב, שינויו, שיבושו או הפרעה לשימוש בו;     		(3)	אחסון או הצגה של מידע או פלט כוזב, או שיש בהם כדי להטעות, 				בהתאם למטרות השימוש בהם;     		(4)	חדירה לחומר מחשב כהגדרתה בסעיף 4 לחוק המחשבים;     		(5)	האזנת סתר לתקשורת בין מחשבים כמשמעותה בחוק האזנת סתר, 			התשל"ט–1979‏;     		(6)	גישה של גורם שאינו מורשה למידע השמור במחשב, ובכלל זה בדרך של 			פגיעה בתהליך הזדהות, או הוצאתו שלא כדין של מידע לרבות בדרך של 				העתקתו, על ידי גורם כאמור; 			 		(7)	הפרעה או מניעה של חיבור של מחשב לרשת תקשורת
עידו בן יצחק:
"
יולי יואל אדלשטיין:
עד כאן סעיף 1
יולי יואל אדלשטיין:
 בבקשה, הערות, הצעות, בבקשה
יולי יואל אדלשטיין:
 כן, ליאור
ליאור פרנקל:
זו ההערה שלנו מקודם
ליאור פרנקל:
 ההגדרה של חברות היא מאוד מאוד מאוד רחבה
יולי יואל אדלשטיין:
תפנה אותנו לתת-סעיף
עידו בן יצחק:
בעצם שירותים דיגיטליים, אתה אומר
ליאור פרנקל:
כן, זו הגדרה מאוד מאוד רחבה, שירותים דיגיטליים
ליאור פרנקל:
 כמעט כל חברת הייטק נותנת שירותים דיגיטליים
יולי יואל אדלשטיין:
יש לך הצעה? איך היית מנסח פה?
ליאור פרנקל:
אני לא יודע
ליאור פרנקל:
 זו ההגדרה שהממשלה רוצה
ליאור פרנקל:
 אם יש סקטור ספציפי, אז בואו נגדיר את הסקטור הספציפי או את תחום העיסוק בצורה מדויקת, כי כרגע - - -
יולי יואל אדלשטיין:
אתה אומר שכל חברה שיש לה מחשבים יכולה להיכנס להגדרה
ליאור פרנקל:
אני לא אומר את זה בציניות
ליאור פרנקל:
 זה מכיל בתוכו הגדרה מאוד רחבה
רם בן ברק:
ליאור, אבל למה לא?
ליאת גורפינקל:
חשוב להבין ולדייק
ליאת גורפינקל:
 כמו שעומרי אמר, יש כאן מספר מסננות: יש את ההגדרה של שירותים דיגיטליים ושירותי אחסון עבור אחר, ועליהם יש את ההגדרה של ספק
ליאת גורפינקל:
 "ספק" מדבר למעשה על הקישוריות הקבועה או העיתית או מתן שירותי תחזוקה
ליאת גורפינקל:
 זאת אומרת, אנחנו מגיעים לספקים רק כאשר אנחנו מבינים שמי שנותן את השירותים הדיגיטליים ואת שירותי האחסון הוא למעשה ספק שיש לו חיבוריות קבועה מבחינת מערכות המחשוב והוא נותן שירותים עבור אחר
ליאת גורפינקל:
     על זה יש מסננת נוספת שנקראת "תקיפה חמורה"
ליאת גורפינקל:
 אנחנו מגיעים רק כאשר יש חשד לתקיפה חמורה שפוגעת בביטחון המדינה, ביטחון הציבור ושירותים חיוניים
ליאת גורפינקל:
 זאת אומרת, יש כאן מספר נדבכים שהם קומה על קומה על קומה
ליאת גורפינקל:
 אז יכול להיות שההגדרה עצמה היא הגדרה רחבה, אבל עליה אנחנו מוסיפים מספר קומות כך שאנחנו מגיעים לבסיס שמטריד אותנו כמדינה בימי לחימה
ליאת גורפינקל:
 את זה צריך להבין
רם בן ברק:
מה גם שאפשר לקחת חברה קטנה מאוד ודרכה להגיע לחברה מאוד גדולה
יולי יואל אדלשטיין:
זאת הדאגה העיקרית שלהם
רם בן ברק:
אנחנו צריכים פריסה רחבה
יולי יואל אדלשטיין:
כן, עמרי, רצית להעיר
עמרי רחום טוויג:
תודה אדוני
עמרי רחום טוויג:
 קודם כל, אני מסכים שבאמת הגדרת שירותי אחסון ושירותים דיגיטליים הן הגדרות רחבות
עמרי רחום טוויג:
 אבל זה נכון ששני המונחים האלה קשורים קשר הדוק להגדרת ספק, שהוא בעצם המסננת העיקרית שאמורה לקשור בין נותני השירותים האלה לבין תכליתו של החוק, שהיא כאמור, מניעת התפשטות של מתקפות בין ספק שירותים טכנולוגיים ללקוחותיו
עמרי רחום טוויג:
 לקוחותיו, במובן שגם הם עסקים במדינת ישראל
עמרי רחום טוויג:
     כדי לגדר בצורה יותר טובה את ההתייחסות למצבים האלה, אפשר בהגדרת המונח "ספק" – אגב, להגדרת המונח "ספק" יש שתי חלופות: אחת, ספק השירותים העיקרי, מי שנותן את התשתית הטכנולוגית שעליה מתבצעות פעולות המחשב השונות; והשנייה, מי שעוזר לספק העיקרי בשירותי תחזוקה
עמרי רחום טוויג:
 יש בעיניי גליץ' מסוים בין החלופה השנייה לבין הגדרות שונות בהגדרת נותני שירותים דיגיטליים, כי גם שם יש התייחסות לשירותי תחזוקה, שירותים נלווים שהם לא השירות העיקרי
עמרי רחום טוויג:
      אבל בהגדרה העיקרית של ספק, כדי שניתן את המסננת הזאת בסיפה של סעיף (1), מדובר על שירותים שנותן הספק מחשבי הספק למחשבי מקבל שירותיו
עמרי רחום טוויג:
 אני חושב שחשוב להבהיר כאן שמקבל שירותיו צריך להיות עסק בפני עצמו
עמרי רחום טוויג:
 כשיש גוף שהמחשבים שלו משמשים למתן שירותים למשתמש קצה, בוודאי שיכול להיות סיכון סייבר בשירותים
יולי יואל אדלשטיין:
אבל זה לא אותו דבר
עמרי רחום טוויג:
לא סיכון הסייבר שהחוק הזה עוסק בו
עמרי רחום טוויג:
 אז זאת הגבלה אחת
עמרי רחום טוויג:
 ההגבלה השנייה, אני חושב שצריך לחדד אותה או לפחות להציע אולי איזשהו קנה מידה
עמרי רחום טוויג:
 שימו לב שההגדרה של ספק שנכנס לקטגוריה היא מי שהחיבוריות שלו עם מקבלי שירותיו, פיזית או לוגית – זה לרוב זה יהיה לוגית – היא קבועה או עיתית
עמרי רחום טוויג:
     הרציונל ברור, אי-אפשר שזה יהיה קבוע לחלוטין כי אז בניתוק רגעי יוצאים מתחולת ההגדרה
עמרי רחום טוויג:
 מצד שני, מה זה עיתי? האם חיבוריות שלי כספק שירותים אחת לחצי שנה ללקוח שלי מכניסה אותנו לגדרי הסיכונים הרלוונטיים לחוק? המונח עיתי חייב להיות באיזשהו קונטקסט של תדירות גבוהה
עמרי רחום טוויג:
 כלומר, תדירות מתמשכת יום יומית
יולי יואל אדלשטיין:
זאת אומרת קבועה או בתדירות גבוהה, זה מה שהיית מציע
עמרי רחום טוויג:
כן
עמרי רחום טוויג:
 אני חושב שזה בהחלט יכול להיות חידוד
עמרי רחום טוויג:
 אבל שוב, הסיפה של מקבל השירותים, או להגדיר את המונח "מקבל שירותים" או להגדיר את "מקבל שירותיו" שהוא עסק
מירי פרנקל-שור:
כל סעיף כאן חשוב לתכלית החוק
מירי פרנקל-שור:
 ההערה שלך לגבי "עיתי", איך היא מתכתבת עם תכלית החוק?
עמרי רחום טוויג:
גם בדברי ההסבר, אם קראתי אותם נכון, כתוב שהמטרה כאן היא להפחית את ההסתברות שתקיפה שנותן שירותים מסוים תנצל את החיבוריות הגבוהה שיש לאותו גורם
יולי יואל אדלשטיין:
בשפה פשוטה: שדרכו יגיעו למערכות הרבה יותר חשובות
עמרי רחום טוויג:
שאלת התדירות של החיבוריות הזאת בוודאי משפיעה הסתברותית על היכולת להתפשט
דרור גרנית:
היו פה שתי הערות, ולאחת מהן אני אציע את התשובה ולשנייה – הגורם המקצועי
דרור גרנית:
 בשאלה הראשונה על הספק שירותים עבור אחר, יושם אל לב שגם בהגדרה של שירותי אחסון וגם בהגדרה של שירותים דיגיטליים נכתב במפורש שהשירותים ניתנים עבור אחר
עמרי רחום טוויג:
אבל האחר יכול להיות אדם אינדיבידואל פרטי
עמרי רחום טוויג:
 אני אתן לכם דוגמא
עמרי רחום טוויג:
 קחו לדוגמה כל שירות לאנשים פרטיים שבו מעלים מידע לאינטרנט, לשירות הזה
עמרי רחום טוויג:
 שירות אחסון שניתן לאנשים אינדיבידואליים למידע שלהם, שהם עובדים איתו, קבצי Word שהם עובדים איתם במחשב
עמרי רחום טוויג:
 כשמשתמשים בשירות הזה רק אנשים פרטיים, בהחלט יכול להיות שאם תהיה תקיפת סייבר של הספק, ידלוף כל המידע שלהם – יש חוק הגנת הפרטיות, יש חוקים אחרים שעוסקים בסיכון הזה
עמרי רחום טוויג:
 התרחיש הזה לא מייצר סיכון שרשרת
דרור גרנית:
 הוא לא עונה על הקריטריונים