GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלדד בן גיורא:
לפי מה שאני מבין לקצין המוסמך ייקח יותר משעה לעשות את הרשימות ואת מה שהוא צריך
רפי סלמה:
אנחנו אומרים לך פה את הנתונים כהווייתם
רפי סלמה:
 לא צריך הנחות היפותטיות
יולי יואל אדלשטיין:
אני מזכיר לכם שאלדד הוא בזכות דיבור
יולי יואל אדלשטיין:
 תנו לו לסיים ואז תענו לשאלות
אלדד בן גיורא:
בסופו של דבר, גם אם זה ייקח חצי שעה יותר, 20 דקות יותר, אפשר למצוא איזשהו איזון מסוים שלמשל במקרה מאוד ספציפי אולי לא הספיקו לפנות לבית המשפט
אלדד בן גיורא:
 אבל יש שופטים תורנים, יש גם שופטים שלמשל יכולים להחיל איזשהו דין מסוים שלא מופיע בחוק הזה, מההתנסות שלהם ומהצווים שהם מוציאים יום-יום, למשל לחדירה וחיפוש בחומר מחשב בחוק החיפוש צריך לעבוד לפי צו מאוד מדויק של בית המשפט
אלדד בן גיורא:
 אנחנו יודעים בפרקטיקה איך זה קורה בפועל, ולדעתי זה פתרון שהוא מאוד מאוד ראוי ואפילו מאוזן
אלדד בן גיורא:
 אפשר להוסיף איזשהו סעיף
אלדד בן גיורא:
 אני גם לא רואה בעיה לפנות לבית המשפט, זה ממש לא בעייתי
טלי גוטליב:
אסביר לך מה הבעיה
טלי גוטליב:
 קודם כל, כל מי שנמצא פה מדבר מתוך ניסיון
טלי גוטליב:
 הרי צווים מוצאים על ידי השופטים התורנים בבית משפט שלום באזורים השונים
טלי גוטליב:
 כי אני לא בהאזנות סתר, אני בצו לפי חוק חיפוש לשיטתך
טלי גוטליב:
 אלה שופטי המעצרים שהם מעצרי הימים, במקרה הטוב, שזה לא גם מעצר עד תום הליכים, שבאים אליהם בבוקר לצווים בין 7:30 ל-8:30
טלי גוטליב:
 אם אתה לא בדיוק מגיע בזמן ויש לפניך עוד  טועני מעצרים של תחנות שונות, אז אתה כבר מתחיל את הדיונים של העצורים
אלדד בן גיורא:
אבל יש פריוריטי
טלי גוטליב:
אין פריוריטי
טלי גוטליב:
 אם החוק הזה לא היה בזמן מלחמה, הכול אחרת
טלי גוטליב:
 אני יכולה לצאת מגדרי, אני יכולה למתוח כל מיני דברים, אני יכולה לקדש פרוצדורה לשם קידוש זכויות, הכול נכון
טלי גוטליב:
 פה אני בעת לחימה, ואני אומרת לך שבעת לחימה אין לי שום כוונה להטריח את הקצין הזה
טלי גוטליב:
 אני לא סומכת על אף אחד בעיוור, כידוע
טלי גוטליב:
 כל אחד הוא בפני ביקורת, גם אני, גם גורמי ביון, גם קצונה בכירה, כולם וכולם
טלי גוטליב:
 אבל בנקודת הפתיחה הזאת של סיכול טרור וסיכול פגיעה באזרחים על הרקע הזה, אז אני עם כל הכבוד לא לוקחת את הקצינה הזאת ושולחת אותה עכשיו עם צו ואומרת לה: תפתחי את התיק, תעמדי במזכירות, ועכשיו תחכי גם בתור בתוך אולם המעצרים כי יש טועני מעצרים שזה הבית הקבוע שלהם, וניפגש ב-11:00 בבוקר
טלי גוטליב:
 ואם ב-13:00 בצהריים נודע לך שאתה חייבת לחדור למצלמה, את תגיעי לבית משפט, יש דיוני מעצרים, אף אחד לא יוציא לך את השופט ללשכה
אלדד בן גיורא:
אבל יש רשימה של מצלמות
אלדד בן גיורא:
 יש רשימה שמכינים אותה מראש
טלי גוטליב:
אני פשוט אומרת לפרוטוקול את ההסבר הזה, כי גם לי יש דין וחשבון לתת לאזרח למה אני מחוקקת משהו ולמה אני פוגעת אולי בזכות כלשהי
טלי גוטליב:
 אז בהינתן מלחמה, בהינתן הצורך, בהינתן החקיקה המאוד מצומצמת הזאת, אין לי כוונה להטריד את הגורם הזה לצו שיפוטי
טלי גוטליב:
 ועוד אפתח לך סוגריים, כי אתה עורך דין, המקרים באלפים על אלפים של צווי חיפוש מתבקשים – את הבקשות שנדחו על ידי בתי משפט אפשר לספור על יד אחת
טלי גוטליב:
 לכן זה לא מהווה בשבילי שום חציצה
טלי גוטליב:
 אדרבה, אני סומכת בהקשר הזה על הנוגעים בדבר שיזהירו את עצמם לשמירת החוק בדיוק בזמן לחימה
טלי גוטליב:
 מישהו פה חושב שצריך לפנות לשופט?
אלדד בן גיורא:
אני חושב שכן
אלדד בן גיורא:
 יכול להיות שיש עוד אנשים שחושבים כך
טלי גוטליב:
לכן אני שואלת, אולי אני טועה
אלדד בן גיורא:
אנחנו לא באים ממקום של להתנגד בשם ההתנגדות
אלדד בן גיורא:
 יש פה בעיה שבעיניי יכולה להיפתר לא יודע אם כל כך בקלות אבל באיזון
טלי גוטליב:
אתה סומך מאוד על הסינון של צווי חיפוש בבית משפט
טלי גוטליב:
 אין שם שום סינון
טלי גוטליב:
 זה כמעט חותמת גומי, וצר לי להגיד את זה
אלדד בן גיורא:
זה לא עניין של לסמוך או לא
אלדד בן גיורא:
 אני סומך על הגורמים הביטחוניים כמו שאני סומך על הגורמים השיפוטיים
אלדד בן גיורא:
 ולכן גורם נוסף שיוכל, גם אם זה בדיעבד, או מלכתחילה עם רשימה שמגיעה אליו, גורם שיפוטי מוסמך שיוכל לתת צו, אפילו כללי, פחות ספציפי ממה שאנחנו מכירים מחוקים אחרים, לדעתי יעשה פה סדר וימנע המון בעיות בחוק הזה
טלי גוטליב:
אני חושבת שבגלל שזה חוק מאוד ספציפי ומצומצם למטרה מאוד מסוימת שקבועה בו - - -
אלדד בן גיורא:
אשמח אם תהיה התייחסות לזה, למה לא
יולי יואל אדלשטיין:
לזה אני מנסה להגיע
יולי יואל אדלשטיין:
 היו כמה שאלות
יולי יואל אדלשטיין:
 אני מבקש, למי שיש לו התייחסות, היועצת המשפטית של השירות או משרד המשפטים, בבקשה
רפי סלמה:
הייתה פה הערה לגבי הכפילות בין השירות לבין צה"ל
רפי סלמה:
 אנחנו עובדים עם צי"חים שונים, עם צרכים שונים, מטרות שונות ומעגלי סוד שונים
רפי סלמה:
 זאת אומרת, חלק מהפעילות בטח של השירות אבל גם שלנו, מעגלי הסוד על הפעילות עצמה מאוד מצומצמים
רפי סלמה:
 אם אנחנו נצטרך לחשוף מעגלי סוד נוספים זה יכול לייצר לנו בעיות
רפי סלמה:
 בגלל זה הצורך פה הוא בהסכמה של שני הגופים
רפי סלמה:
 אנחנו עובדים פה בתיאום מלא, וגם ביידוע של המס"ל
רפי סלמה:
 הייתה פה הערה לגבי פאניקה בציבור
רפי סלמה:
 היה קמפיין פרסומי, המס"ל מקבל את כל הכתובות שאנחנו פועלים בהן כדי שאם מישהו יפנה אליהם הם ידעו לתת לו את המענה המתאים והרלוונטי
רפי סלמה:
      לגבי נזק לאזרח, אנחנו לא ניכנס פה למתאר הפעולה, אבל אני יכול להגיד פה שלא נגרם נזק למצלמה במתאר שאנחנו פועלים בו, לא בזמן אמת וגם לא למה שהמצלמה עושה
רפי סלמה:
 רק מניעת גישה
מיכל:
אני אחזור על מה שנאמר פה תוך כדי דיון
מיכל:
 הפעילות היא פעילות דחופה למטרות ביטחון המדינה, ולכן לא ניתן לפנות לבית המשפט
מיכל:
 אמרנו את זה קודם
אלדד בן גיורא:
זו לא תשובה, עם כל הכבוד
דרור גרנית:
זו כן תשובה
מיכל:
במקרה הזה גם בהיבטי דחיפות וגם בהיבטים של סוג הפעולה והפגיעה באזרח, אנחנו חושבים שהמנגנון הזה על כל האיזונים שנקבעו בו הוא מנגנון מספק
דרור גרנית:
אנחנו אגב לחימה ואגב צורך ביטחוני בעת לחימה, ובתוך מסגרת שיש היקף מסוים של פעילות שצריך לעשות, ובדחיפות
דרור גרנית:
 בתוך נתוני הבסיס האלה של הסיטואציה, להעמיס את המשימה הזאת על שופט או על מערכת המשפט כמסה של תיקים שצריכים להיפתח ולרוץ מאוד מאוד מהר, זו בקשה שהיא לא ישימה לא מבחינת המערכת המשפטית לספוג את זה ולא מבחינת המערכת הביטחונית בעיכוב שזה מייצר בהליכים
דרור גרנית:
 וזה לא פער של הפרש של חצי שעה או 20 דקות, אלא כפי שאמרה חברת הכנסת גוטליב, ואני נתלה באילן הגבוה, פתיחת הליכים מצריך כוח אדם, בדרך כלל זה יצטרך לעבור דרך הפרקליטות, זאת אומרת אנחנו נצטרך פרקליטים שיקבלו את הפנייה דרך משרד הביטחון והם ירוצו לבית משפט ויפתחו תיקים
דרור גרנית:
 זו לא פרוצדורה ישימה בהיקפים המדוברים, בדחיפות המדוברת
שרון ניר:
לדעתי הדחיפות היא הסיפור
שרון ניר:
 יש פה משהו שמאיים על ביטחון המדינה, לא מתחילים לנהל עליו דיון
אלדד בן גיורא:
אבל אמרתי במפורש שלא
אלדד בן גיורא:
 במצב דחוף שהקצין המוסמך - - -
טלי גוטליב:
אבל למה אני צריכה אישור בדיעבד? כסת"ח של מי אני מבקשת בזמן מלחמה? אני לא רוצה שום כיסוי, אני לא מסתתרת מאחורי כלום
טלי גוטליב:
 אני בזמן מלחמה לא צריכה כיסוי של בית משפט
טלי גוטליב:
 אני הכיסוי, אני המחוקק, אני לוקחת על הכתפיים הצרות שלי את העובדה שאני נותנת כאן סמכות לגורם כזה שהוא לא גורם משפטי, שהוא גם לא פונה לבית משפט, כי בשם הציבור שנתן לנו כוח להיות פה אנחנו שומרים כרגע ודואגים לסיכול פעולות מסוימות שהחוק הזה נועד להן
אלדד בן גיורא:
זה לא על הדחיפות, ואני מדגיש את המשפט
אלדד בן גיורא:
 אם הקצין המוסמך, או מי שמוסמך בחוק, הגיע למסקנה שיש פעולה דחופה כמו עכשיו לפתוח - - -
מיכל:
כולן דחופות
מיכל:
 זה מעכשיו לעכשיו
שרון ניר:
גם צורך ספציפי, אני מבינה
מיכל:
נכון, צורך ספציפי מעכשיו לעכשיו
אלדד בן גיורא:
אז למה צריך לערוך רשימה לפני כן?
טלי גוטליב:
כדי שתהיה לך ביקורת
אלדד בן גיורא:
אז תעבירו את הרשימה לבית המשפט
שרון ניר:
אני רוצה להגיד כמה דברים
שרון ניר:
 קודם כל, אין ספק ואין חולק על כך שלאדם יש זכות לפרטיות, ובסוף כשאנחנו עושים איזשהו סוג של התערבות במכשיר שהוא בבעלותו של הפרט, יש פה משהו שאנחנו צריכים לחשוב אלף פעמים לפני שאנחנו מאשרים אותו
שרון ניר:
 לא דומה האירוע שמוצג לנו, שהוא אירוע מאוד ספציפי בזמן חירום, שיש לנו כאן פעולה שאנחנו נדרשים לה בדחיפות ובזמן מלחמה, לזמן שגרה
שרון ניר:
 מאחר שההוראה הזאת היא הוראה שמוגבלת לשישה חודשים, ומאחר שאנחנו מבינים שחד משמעית ההתערבות הזאת היא לטובת ביטחון המדינה, לצורך מאוד מאוד ספציפי, אני חושבת שבכל הנסיבות נכון, ובזהירות ועם הרבה חרדת קודש שמצופה מהגופים הביטחוניים כשהם מפעילים את שיקול הדעת בנוגע לנושא הזה, לאפשר הזה
שרון ניר:
 ושוב, במשורה רק לצורך הספציפי הזה שאנחנו מבינים, ובאמת הקריטריונים יהיו ברורים עם כל הסמכויות הנדרשות, עם תת-אלוף בקצה שמפעיל שיקול דעת, שיודע בדיוק על הסמכות שניתנה לו שהיא סמכות הכי רגישה שבעולם, אני חושבת שנכון לאשר את זה
צבי דביר:
קראתי שוב את הסעיפים
צבי דביר:
 הדבר שהטריד אותי בהתחלה, מהות החדירה, אני כן אשמח אם תהיה הבהרה בנוסח
צבי דביר:
 כי כרגע יש כאן סוג של לאקונה
צבי דביר:
 סעיף 1 מגדיר את המצלמות שאליהן ניתן לגשת אם מתקיימים תנאים מסוימים, שאחד מהם אומר: הגישה תהיה לסיכול או מניעה
צבי דביר:
 אבל סעיף קטן (2), גם בסעיף 2 וגם בסעיף 3, ובסעיף 3 זה סעיף קטן (ב) משום מה, המספור כאן לא אחיד, מדבר על כך שבלי לגרוע מההוראות עדיין יש אפשרות להסמיך עוד דברים
צבי דביר:
 אשמח אם גם שם יהיה ברור שזה מוגבל
רפי סלמה:
ההערה לא ברורה
רפי סלמה:
 לא הבנו על מה אתה מעיר
רפי סלמה:
 אבל יש כאן בעיה בהמשגה
רפי סלמה:
 בעיניי הזכות שנפגעת פה היא הזכות לקניין
רפי סלמה:
 אין פה פגיעה בזכות הפרטיות
רפי סלמה:
 אם יש פה איזושהי פגיעה, זה בזכות הקניין, וגם היא מאוד מאוד מינורית
רפי סלמה:
 אנחנו נרחיב לכם על מתארי הפעולה ואופני הפעולה
רפי סלמה:
 הבהרנו פה ברחל בתך הקטנה כמה וכמה פעמים שאין כאן פגיעה בזכות לפרטיות
רפי סלמה:
 אם יש פה פגיעה זה בקניין, במצלמה, ביכולת השליטה, ואנחנו נתאר לכם את זה
רפי סלמה:
 אתם תראו שהפגיעה פה היא מאוד מאוד מינורית
שרון ניר:
זו פעולה מניעתית ולא פעולה של חדירה
שרון ניר:
 צריך להדגיש את זה, וזה באמת מקל על ההחלטה
דרור גרנית:
חברת הכנסת ניר, אני מפנה אותך לסעיף 2(1)(א), שהקריטריון הראשון לפעולה זה שהחדירה לחומר המחשב והפעולה בו חיוניות לצורך סיכול או מניעה של גישה
יולי יואל אדלשטיין:
זאת אומרת, אין איסוף חומר, אין שמירת חומר
שרון ניר:
זה דגש חשוב מאוד, אדוני היושב-ראש
דרור גרנית:
הפעולה היא כולה מניעתית, והחוק הזה מסמיך לבצע פעולה שהיא מניעתית סיכולית, לא פעולה של איסוף
צבי דביר:
כן, אבל סעיף קטן (2) אומר להסמיך בכתב כך וכך, לבצע חדירה לחומר מחשב ולבצע פעולה בו, כאשר לבצע פעולה בו זה יותר רחב
דרור גרנית:
הסעיף שאתה מקריא ממנו זה סעיף 3(ב)?
צבי דביר:
או 3(ב) או 2(2)
אריאל ויינשטיין:
הם קוהרנטיים
אריאל ויינשטיין:
 פשוט הראשון מדבר על צה"ל והשני מדבר על השירות
צבי דביר:
אני אומר ש-3(א)(2) או 2(2) אומרים: אם הייתה לי מצלמה ברשימה שנוצרה לי עבור סעיף קטן (1), אז המגבלה שלי כרגע היא מגבלה של ביצוע פעולה בחומר מחשב
צבי דביר:
 זו לא אותה הגדרה
רפי סלמה:
אני ממליץ לך לקרוא את סעיף 4, שגם הוא מפנה את הסמכות של העובד המוסמך ושל החייל המוסמך לבצע את הפעולה לצורך הגשמת המטרה, כאמור בסעיפים 2(1)(א) ו-3(א)(1)
רפי סלמה:
 שאלה סעיפי ההסמכה של הקצין המוסמך והמנהל המוסמך, שהם מוגבלים לצורך סיכול ומניעה
רפי סלמה:
 אי אפשר לקרוא את החוק סעיף-סעיף מבלי לקרוא את כולו
רפי סלמה:
 לכן הפעלת הסמכות היא מוגבלת לצורך המטרה הזאת, ולכן לא ברור מה החשש שאתה מציג פה
דרור גרנית:
גם במובן של הגדרת הפעולה, היא ממוקדת ומצומצמת, וגם במובן שהסמכות היא רק ביחס למחשב הכלול ברשימת המחשבים
דרור גרנית:
 המחשב הכלול ברשימת המחשבים מלכתחילה נכלל ברשימת המחשבים אם הופעל לגביו שיקול הדעת ונבחן שהוא עונה על הדרישות של סעיף קטן (1)
דרור גרנית:
 זאת אומרת, בכל מקרה יש כריכה, אין פעולה לעשות מה שאתה רוצה בכל מחשב שבא לך
דרור גרנית:
 לא, ההסמכה היא לעשות פעולה כהגדרתה פה שהיא הגדרה מצמצמת וממוקדת, במחשבים שהוגדרו באופן ממוקד על פי הקריטריונים המנויים
צבי דביר:
אתם יכולים לתת הצהרה לפרוטוקול שלא תיעשה שום שליפה של מידע מהמצלמה
רפי סלמה:
זה גם נאמר בחוק
יולי יואל אדלשטיין:
אני חושב שהנקודות האלה ברורות
יולי יואל אדלשטיין:
 אנחנו חוזרים על עצמנו
יולי יואל אדלשטיין:
 אני מציע שבשלב זה נסיים את החלק המשודר והגלוי של הישיבה
אלעזר שטרן:
בוקר טוב
אלעזר שטרן:
 התכנסנו כאן מתוך הבנה שמערך המילואים נמצא בסיטואציה שהוא לא היה בה מעולם – מבחינת הכמות, מבחינת משך הימים – שלא לדבר על המשמעויות מול החברה האזרחית
אלעזר שטרן:
 אני אמרתי מעולם, אני חושב שאנחנו יכולים אולי להשוות את זה ליום כיפור, אבל מאז המדינה התקדמה ביחס למילואים, קבעה כל מיני חוקים וכללים שקשורים למשכי שירות כאלה, בעיקר של מיעוט משרת
אלעזר שטרן:
 והתחושה שלנו, שהמציאות הזאת מאז שנקבעו אותם חוקים עומדת פעם ראשונה למבחן אחר וכנראה שהחוקים והכללים שנקבעו, לא בטוח – אני אומר את זה באנדרסטייטמנט – שהם מתאימים למציאות הזאת שמילואימניקים מוקפצים מהבתים שלהם, מהמשפחות שלהם, מהעסקים שלהם, לא לשבוע, לא לשבועיים, כנראה גם לא לחודש ולא לחודשיים
אלעזר שטרן:
     אני אומר את הדברים האלה, יש על פניו מילואימניקים, לצורך העניין של התגמול, מסוגים שונים
אלעזר שטרן:
 ישנם שנקטפו לזה מתוך שירות המדינה, ישנם שנקטפו לזה מתוך עבודה בחברות פרטיות וישנם שנקטפו לזה מתוך עבודה בעסקים הפרטיים שלהם, אני לא בטוח שהיחס הוא אותו דבר
אלעזר שטרן:
 אני כבר אומר מראש, יש דיונים שמתנהלים בוועדות נוספות כאן, זה בעיקר קשור לבעלי עסקים, כשכמובן חלק גדול מהמילואימניקים שלנו נופלים לתוך אותם עסקים קטנים ועסקים גדולים
אלעזר שטרן:
     מה שננסה לבחון כאן ולפעול זה באמת לראות שהמענה שהמדינה נותנת, מעמידה לרשות משרתי המילואים, הוא מענה שעונה על הצורה הזאת של הגיוס כמו שתיארתי
אלעזר שטרן:
 חשיבות המילואימניקים, אני חושב שמיותר לדבר עליה, אנחנו פוגשים אותם כל יום בשטחי הכינוס כבר בתוך הלחימה ממש, וכמובן לצערנו הרב גם ברשימות הנופלים
אלעזר שטרן:
     לכן, אני חושב שחובה עלינו לא רק להיות להם לפה אלא כמובן לראות שבאמת הדברים שאנחנו מעמידים להם, הם הולמים את מה שהמדינה חייבת להם, צריך להגיד את זה ככה, מה שאנחנו כאזרחים, כחברי כנסת, חייבים, המינימום שאנחנו יכולים לעשות
אלעזר שטרן:
      אני מציע שאנחנו נפתח
אלעזר שטרן:
 רלי, בבקשה
אראל מרגלית:
סוגיית תגמול המילואים היא חשובה, היא הכרחית, באמת יש פה אירוע שהוא בסדר גודל שונה לחלוטין – תכף אבישג תראה את זה – אנחנו גייסנו פה משהו שהוא חסר תקדים ביחס אני חושב לכל ההיסטוריה של צה"ל, אולי מלחמת יום כיפור היא הדומה, ולצד נכונות יוצאת דופן של הצבא ושל עולם המילואים באמת להתייצב, יש פה קשיים רבים שצריך לתת להם מענה ואנחנו עושים אני חושב פעולות משמעותיות מאוד בצבא אל מול כמובן משרדי הממשלה
אראל מרגלית:
 בואו נציג את זה, אבישג תציג את ההיבטים השונים גם של מה שהיה טרם וגם מה שקורה עכשיו, באיזושהי השוואה, ונפתח את זה לדיון
אלעזר שטרן:
אבישג, כיוון שהדיון שלנו מוגבל בזמן, מה שאני מציע, שתוך כדי שאת מציגה מה אתם עושים היום, תגעי בנקודות שאת חושבת שצריך לזרוק אותן אחרי כן לשולחן לדיון
אלעזר שטרן:
 בבקשה
סא"ל אבישג סבג:
שלום לכולם
סא"ל אבישג סבג:
 אבישג, ראש ענף מילואים של צה"ל באכ"א
סא"ל אבישג סבג:
 קודם כול, אני אגיד שמבחינת גיוס המילואים אנחנו באמת רואים פה רוח מאוד מאוד איתנה, היקף חיילי מילואים גבוה ביותר באז מלחמת יום כיפור
סא"ל אבישג סבג:
 אם ניקח את היקף המשרתים בתוך הצבא עכשיו בלחימה, 58% זה מילואים, 10% זה קבע, ו-32% חובה, זה מהסך הכול הכללי
סא"ל אבישג סבג:
      גיוס המילואים הוא גיוס רחב היקף, התייצבות מיידית, בעיקר בלי לשאול שאלות, פשוט מגיעים ועושים את המוטל עליהם ומעבר
סא"ל אבישג סבג:
 יש לנו מעל 50,000 מתנדבים שמאז המלחמה הצטרפו אלינו, מעל מאה אחוז התייצבות
סא"ל אבישג סבג:
      צריך להגיד שגם המחויבות המלאה וגם הלגיטימציה – גם של המדינה, גם של הצבא – בכל הסיפור הזה של המילואים והעורף החזק שכרגע מחזיק מעמד, הוא משהו שאנחנו מבינים שהוא לאט לאט מאתגר אותם יותר ויש קשיים שאנחנו תכף נדבר עליהם
אלעזר שטרן:
אם אפשר לסכם מה שאמרת, ואנחנו לא מדברים פה במספרים, למעלה מ-50% אנשי מילואים היום פעילים בצבא
סא"ל אבישג סבג:
כן
שרון ניר:
בחוד?
אלעזר שטרן:
בכל המקומות
סא"ל אבישג סבג:
כל הצבא הוא חוד אחד גדול עכשיו לטובת הלחימה, אבל מבחינת לוחמים, זה מתחלק פחות או יותר באחוזים
שרון ניר:
58%?
סא"ל אבישג סבג:
פחות, חצי חצי
אראל מרגלית:
יש משהו מאוד מטעה
אראל מרגלית:
 כשמדברים על יחידה סדירה, היום יחידה סדירה מורכבת מנתח מאוד מאוד משמעותי של חיילי מילואים, השלמות מילואים, תגבורי מילואים וכיוצא בזה, זאת אומרת איך נראית יחידה בשגרה ואיך היא נראית בחירום, היא נראית אחרת לגמרי, ולכן גם כשמדברים על יחידות סדירות שלצורך העניין בקצה, הן עם נתח גדול מאוד של מילואים
אלעזר שטרן:
אנחנו יכולים לראות אפילו הבוקר הזה
אראל מרגלית:
כמות הנפגעים
אלעזר שטרן:
לא רק כמות הנפגעים
אלעזר שטרן:
 כמות הנפגעים של אנשי מילואים בתוך יחידות סדירות
אלעזר שטרן:
 אתה רואה את השמות כשדובר צה"ל מפרסם
סא"ל אבישג סבג:
אני אגיד בראשית הדברים שחוק המילואים שקיים היום, הגדרנו אותו שכל המנגנונים שלו בשגרה הם יותר מתאימים לתעסוקה מבצעית, לביטחון שגרה, קצת ללחימה, אבל לא בהיקפים כאלה ולא בצורה כזאת משמעותית, ואנחנו מבינים שלאורך ההתקדמות של הלחימה והשנה שתבוא עלינו ב-24' שתהיה עמוסה לא פחות, אנחנו צריכים להתארגן מחדש גם כצה"ל ואני חושבת כמדיניות אחרת גם לאומית בדברים האלה
סא"ל אבישג סבג:
 זה ככה בראשית הדברים
אלעזר שטרן:
סליחה, אבישג, אפרופו ההערה הזאת שלך
אלעזר שטרן:
 את אומרת, ימים שיבואו ובהמשך
אלעזר שטרן:
 אנחנו בתוך הימים האלה
סא"ל אבישג סבג:
נכון
אלעזר שטרן:
ולכן השאלה שלי מה ניתן או מה אתם התחלתם לעשות עכשיו
סא"ל אבישג סבג:
אני עכשיו אפרוט
סא"ל אבישג סבג:
 אנחנו מסתכלים על זה, עכשיו אנחנו במלחמה ואנחנו צופים פני עתיד גם לתקופה של תעסוקות מבצעיות יותר מוגברות
סא"ל אבישג סבג:
 היינו שם כבר במקומות האלה ואנחנו מסתכלים קודם כול על המלחמה
סא"ל אבישג סבג:
     בתוך המלחמה, קודם כול יש את הרכיבים שהם רכיבי שגרה שקיימים למשרת המילואים, שזה שכר ביטוח לאומי שלו, שבדרך כלל הוא מקבל אותו בסיום השירות
סא"ל אבישג סבג:
 בלחימה, מה שעשינו, וידאנו שהשכר הזה נכנס לא בסיום השירות אלא מדי חודש, בדומה לאנשי קבע, שהוא לא צריך לחכות לסיום השירות ול-3010, הוא מקבל את זה בדחיפה
סא"ל אבישג סבג:
      הסיפור של כל עולמות המענקים, אנחנו עכשיו מתעסקים בהקדמת המענקים של חודש מאי
סא"ל אבישג סבג:
 יש מענקים שאיש מילואים בדרך כלל היה מקבל בחודש מאי, בחודש ההוקרה למערך המילואים
סא"ל אבישג סבג:
 מה שאנחנו עכשיו עושים זה פועלים קודם כול בגלל שכולם כבר הגיעו לזכאות, במקום לחכות לחודש מאי, שאיש המילואים יקבל אותם ברגע שהוא זכאי להם וזה בינואר-פברואר הקרובים, אנחנו מתעסקים בזה
סא"ל אבישג סבג:
      יש כאן את כל הדברים שקרו בחרבות הברזל, ואני אסביר
סא"ל אבישג סבג:
 קודם כול, נתנו מענק 1,100 שקלים  הוצאות אישיות למשרת מילואים
סא"ל אבישג סבג:
 המענק הזה ניתן למי שעשה שמונה ימים ומעלה של שירות מילואים, מתוך הבנה שהוא היה צריך להתארגן מהר, להגיע מהר, רכש משהו בדרך והיה צריך איזשהו מענה מיידי; מענק משפחה, גם ניתן בחודש הראשון
אלעזר שטרן:
אבישג, ה-1,100
סא"ל אבישג סבג:
ה-1,100 ניתן לכל מי שהוא משרת מילואים בחרבות הברזל וביצע שמונה ימים
סא"ל אבישג סבג:
 ביום השמיני גזרנו דוח, כל מי שביצע שמונה ימים, וזה ממשיך להיות שוטף
סא"ל אבישג סבג:
 כל מי שיצבור שמונה ימים, גם אם הוא מתגייס אחר כך, הוא יקבל את ה-1,100 שקלים, אבל זה מענק חד-פעמי
סא"ל אבישג סבג:
      המענק הנוסף שנתנו זה מענק של 2,000 שקלים למשפחה, כמובן שהכול היה פה בשיתופי פעולה בין משרדי ממשלה
סא"ל אבישג סבג:
 זה מענק למשפחה למי שהילד טרם מלאו לו 14 וללא תלות בכמות הילדים, זאת אומרת נתנו מענק חד-פעמי רוחבי לכל משרתי המילואים על סך 2,000 שקלים
אלעזר שטרן:
בתנאי שיש להם ילד מתחת לגיל 14
אלעזר שטרן:
אחד
סא"ל אבישג סבג:
כן, לפחות אחד
סא"ל אבישג סבג:
 זה המענק השני שניתן
סא"ל אבישג סבג:
 סך הכול, משפחה עם ילדים קיבלה 3,100 אם צוברים את שני המענקים יחד
סא"ל אבישג סבג:
      העלינו את התגמול המזערי –אתם מכירים את זה –  מ-215 שקלים ליום, זה משהו שהמון זמן התעסקנו איתו גם בשגרה, מתוך הבנה שבסוף יש לנו המון המון משרתי מילואים שהם צעירים, יש לנו אלפי סטודנטים, אנשים שעובדים עבודה שעתית, עבודות מזדמנות ומועסקים בתגמול מזערי, ולכן עסקנו בהעלאת התגמול מ-215 שקלים ליום ל-300 שקלים ליום
סא"ל אבישג סבג:
 משמעות בקצה, שמשרת מילואים מקבל 9,000 שקלים ברוטו לשירות מילואים של חודש, זה ללא כל שאר המענקים, זה שכר הבסיס למי שאמרתי, זכאי לתגמול המזערי
עידו בן יצחק:
רק לחדד
עידו בן יצחק:
 זה לא מענק אקסטרה
עידו בן יצחק:
 יש את התגמול שמקבלים כחליף לשכר, והתגמול המזערי הוא המינימום
סא"ל אבישג סבג:
 זה במקום משכורת מהמעסיק שלו
סא"ל אבישג סבג:
 לדוגמה, מישהו שהרוויח 6,000 שקלים מהמעסיק – 6,000 זה נראה לי פחות או יותר המינימום, עליו העלינו את העלייה הזאת
סא"ל אבישג סבג:
 זה נתן מענה לשכבה של הלוחמים, הצעירים
סא"ל אבישג סבג:
 צריך להגיד גם, עיכבנו שחרורים להמון משרתים סדירים שהפכו ישר להיות מילואים, כל מחזור נובמבר שהיה צריך להשתחרר, הוא נשאר איתנו ולכן מאוד מאוד היה לנו חשוב שגם השכר שלו, שהוא היה צריך להרוויח מינימום, יעלה ולתת לו מענה ועטיפה מלאה
אלעזר שטרן:
אני מבין שעל הסכום הזה יורדים 25% מס
סא"ל אבישג סבג:
לא
סא"ל אבישג סבג:
 על החלק הראשון, על המדרגה הראשונה אין לך מיסוי כי זו מדרגת המינימום, רק על העלייה יש לך ירידה
סא"ל אבישג סבג:
 זה יוצא בערך 8,600 או 8,700 שקלים
אלעזר שטרן:
הבנתי
אלעזר שטרן:
 זה על המדרגה העליונה
סא"ל אבישג סבג:
כן, על המדרגה השנייה
אלעזר שטרן:
על השולי
עידו בן יצחק:
התגמולים האלה זה חליף שכר
עידו בן יצחק:
 המס שיורד הוא מס שיורד על השכר
עידו בן יצחק:
 מה שיורד 25% זה על התגמול הנוסף, שזה מה שאמור להתחלק רק בדצמבר
סא"ל אבישג סבג:
קודם כול, אמורים לקבל את זה במאי ואנחנו רוצים להקדים את זה לכיוון פברואר, ושם גם יש איזושהי ספיגה שצה"ל עושה בנושא
אלעזר שטרן:
מה שאני הבנתי, שמה שהקדמתם ממאי זה את ה-1,100
אלעזר שטרן:
 2,000 זה חדש, נכון?
סא"ל אבישג סבג:
1,100 ו-2,000 זה חדש לחרבות הברזל, לא היה מענק כזה
סא"ל אבישג סבג:
 זה מענק שניתן פעם ראשונה, גם לא היה דומה לזה במלחמות אחרות
אלעזר שטרן:
זה לא קשור למאי
סא"ל אבישג סבג:
לא קשור למאי
סא"ל אבישג סבג:
 מאי זה עתידי, זה עוד לא אושר סופית
סא"ל אבישג סבג:
 מה שאנחנו הולכים לעשות זה לקחת את כל המענקים שהיו במאי ולבקש להקדים אותם לפברואר
אלעזר שטרן:
מה זה קשור ל-300 שקלים מאי?
סא"ל אבישג סבג:
זה לא קשור ל-300 שקלים, זה בדיוק מה שניסיתי להגיד
סא"ל אבישג סבג:
 ה-300 שקלים קשור לחליף שכר שבן אדם מקבל
אלעזר שטרן:
מאה אחוז
אלעזר שטרן:
 כך אני הבנתי, לכן לא הבנתי את מאי עכשיו
עידו בן יצחק:
שאלת על ה-25% מס
עידו בן יצחק:
 ה-25% מס לא קשור לסיפור של התגמול המזערי
עידו בן יצחק:
 התגמול המזערי, המס שניתן עליו הוא מה שניתן כמו לגבי שכר
עידו בן יצחק:
 ה-25% הוא רלוונטי לתגמול שיוקדם ממאי לפברואר
אלעזר שטרן:
שעוד לא הגענו אליו
אראל מרגלית:
בסוף זה על פי חוקי מדינת ישראל במיסוי
סא"ל אבישג סבג:
חד-משמעית, זה על פי החוקים
סא"ל אבישג סבג:
 דיברתי על הסיפור של התגמול המזערי שנגע באוכלוסיות רבות, בעיקר בצעירות או במי שלא מועסק
סא"ל אבישג סבג:
      יש קרן לסיוע ופיצוי
סא"ל אבישג סבג:
 צריך להגיד שזאת פעם ראשונה שהקרן הזאת נפתחה תוך כדי לחימה, בכל המלחמות זו הייתה קרן שנפתחה בסיום המלחמה, אותה קרן בשלב אוחר, ופה אנחנו הבנו שבגלל האורך והעוצמה של המלחמה, איפה שזה פגש את האנשים, צריך לעשות קרן שהיא תהיה בסיוע תוך כדי לחימה, נפתחה ב-15 בנובמבר
סא"ל אבישג סבג:
 הקרן הזאת נותנת מענה במספר רחב ובהיקף גדול של פרמטרים בצורה מאוד מאוד פשוטה וקלה
סא"ל אבישג סבג:
 אני אסביר גם על התהליך וגם מה מקבלים שם
סא"ל אבישג סבג:
     היום, בשביל לקבל מענה מהקרן מה שצריך לעשות – בני המשפחה, בת הזוג או בן הזוג של משרת המילואים או משרת המילואים – צריך להיכנס בלינק שנשלח לכולם לטלפון, עם התקנון עצמו, להיכנס ולהגיש את הבקשה
סא"ל אבישג סבג:
 הגשת הבקשה זה משהו ממש פשוט, נגיש, אתה רושם את הפרטים האישיים שלך שם, מגיש במלל את הבקשה ומצרף את המסמכים הנדרשים
סא"ל אבישג סבג:
 ניסינו כמה שפחות להעמיס כדי שיהיה יותר קל
סא"ל אבישג סבג:
 איפה יש קצת יותר עומס בלהביא מסמכים? במקומות שאתה צריך לקבל מענה לשכר שירד או שנפגעת אז ביקשנו פה איזשהו פרמטר של הוכחה
סא"ל אבישג סבג:
 פתחנו מוקד עם 40 מוקדניות לטובת הקרן, בפיקוד תא"ל שהוא בעצם מפקד על המשל"ט שם, נותן מענה
אלעזר שטרן:
מי זה התת אלוף?
סא"ל אבישג סבג:
צחי חפץ, פורש צה"ל
נועם דן:
איך מגיעים לקרן הזאת? מה כותבים בגוגל כדי להגיע לקרן?
סא"ל אבישג סבג:
את נכנסת לאתר המילואים, לפרמטרים האישיים, יש מקום שנקרא קרן הסיוע
נועם דן:
כי הקרן סיוע הזאת ממש ממש נחוצה לי כרגע, אני ממש זקוקה לסיוע
נועם דן:
 קוראים לי נועה דן, ואני לא חשובה בפני עצמי
נועם דן:
 אני זקוקה לקרן סיוע תוך כדי לחימה, אני זקוקה למה שאתם עושים פה, אבל לקרובים שלי אין שום לינק, אין דרך להיכנס לשום אתר, הם לא יכולים להגיש שום בקשה, אז בני המשפחות כמו שאת אמרת, אני באה בשבילם
נועם דן:
      אני באה כי אני צריכה את עזרתכם
נועם דן:
 59 ימים אל תוך האסון שלנו, ואין לי קרן סיוע
נועם דן:
 האמת שאני יושבת פה ונפעמת מההוקרה למילואים ומהמענקים, וככה כשחבר הכנסת שטרן אמר, זאת המדרגה העליונה, אנחנו מדברים על השולי, ואמרתי: וואו, מה שולי? מה מרכזי? ואז ככה דיברת על הקרן הזאת שנפתחה תוך כדי לחימה ב-15 בנובמבר
נועם דן:
 כמה זמן זה אל תוך התהום שאליה אני נפלתי, 15 בנובמבר? הספירה שלי הפסיקה
נועם דן:
 אני מתעוררת בבוקר, אני פותחת Y-net רק כדי להיזכר שהיום זה היום ה-59
נועם דן:
 וואו
נועם דן:
      אתמול האשימו את משפחות החטופות והחטופים שצריך לסתום לנו את הפה, שאנחנו פוגעים במורל, שאנחנו מחלישים
נועם דן:
 איך יכול להיות שאני מחלישה מישהו? פולארד אמר את זה
נועם דן:
 ועד היום אני חושבת שאנחנו צריכים והייתי מצילה אותו כבר היום שוב מהמקום שבו הוא נמצא
נועם דן:
      אנחנו לא הגיבנת שמפריעה לאומה הזאת
נועם דן:
 אנחנו האומה הזאת
נועם דן:
 גם הגברים, הלא מתוקים, הלא מעוררי חמלה, הלא חמודים, הם לא הפרעה
נועם דן:
 אנחנו לא הפרעה
נועם דן:
 זה גם לא משפחות החטופים
נועם דן:
 אני לא משפחות החטופים, אני עם ישראל
נועם דן:
 אני קצינת מילואים, אני קצינת חי"ר במילואים, אני אשת חינוך, אני מתעסקת כל חיי ביהדות חילונית, אני מנסה לתרום בכל דרך
נועם דן:
 אני לא הפרעה לאומה, אני צריכה את הקרן סיוע הזאת, לא רק מחברי כנסת, אני צריכה שלא תשתקו כשמכפישים אותנו וכשאומרים לנו: הפרעתם, הוצאנו 113, הצלנו חיים בשבילכם
נועם דן:
 136 אנשים תקועים שם בגללי, בגלל שאני הפקרתי אותם, אני לא הייתי מספיק מוכנה ב-7 באוקטובר
נועם דן:
      איך יכול להיות שעל זה שאני אשמה במשהו אנחנו שותקים פה? איך יכול להיות שמדברים על מילואים? מי ייצא למילואים הבאים אם לא נחזיר את האנשים האלה? מי יהיו האנשים על קו הגבול שלנו אם לא נחזיר את האנשים האלה? מדובר בשרידי קהילות, מדובר בשרידי משפחות, אודים מוצלים מאש
נועם דן:
 עלינו
נועם דן:
 אנחנו מדינה ריבונית
נועם דן:
 להחזיר את החטופים זה לא איזה תחביב ולא יכול להיות שהממשלה שלי משנה את היעדים ואת סדרי העדיפויות
נועם דן:
 מי יישאר בקבע את כל הזמן הזה? מי ידבר על מענקים, עם 25% או בלי 25%? מי יוציא אותם מה
נועם דן:
 – איך קראתם לזה? תגמול מזערי
אלעזר שטרן:
נועם, תודה
נועם דן:
לא
נועם דן:
 לא תודה
אלעזר שטרן:
אל תגידי לי לא תודה
אלעזר שטרן:
 א', אני מאוד מבין אותך
אלעזר שטרן:
 אני מאוד מזדהה עם הכאב הזה