GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זאב יעקובוביץ':
 לעומת זאת, בישראל יש מדיניות של מנהל התכנון – מנהל התכנון מנחה היום: לא פחות מ-24 יחידות לדונם, אלא אם כן זה באישור וכו'; אז כשאתה מגיע למהנדס רשות הוא אומר לך "אדוני, יש הנחיות של מנהל התכנון, תתחיל להראות לי איך אתה מתכנס אליהן" – כל זה לא קיים ביהודה ושומרון
זאב יעקובוביץ':
     אגב, אני רוצה להגיד לדוגמה – ויתקן אותי משה פרוכט אם אני טועה – אבל אני חושב שרק לפני שנה וחצי הוחלה הערת אזהרה; הערת אזהרה, כלי בסיסי ביותר, הראשוני, בשביל לקבל מימון – 70 שנה לא היה ביהודה ושומרון, החילו אותו בצווי אלוף על צו אלוף על תיקונים ועניינים, וממש בשנה האחרונה
זאב יעקובוביץ':
 אז גם קושי במימון, קושי בתכנון, וכמובן, גולת הכותרת – הקשיים האין סופיים במנהל האזרחי
זאב יעקובוביץ':
 אני רוצה להגיד משהו על המנהל האזרחי, לפני כל הבעיות שדיברו ואמרו וידברו ואין סוף דיונים שנעשו, קודם כל – תקנים
זאב יעקובוביץ':
 במנהל האזרחי יושבים הרבה מאוד אנשים טובים ומצוינים שמעוניינים לעזור ולקדם, לצד הבעיות שיש שם; אבל לדעתי יש שם מחסור של 90 אחוז בתקנים – תכפיל פי עשרה ועדיין יהיו חסרים שם אנשים
שמעון סולומון:
 חבר הכנסת זאב אלקין
זאב אלקין:
תודה רבה, אדוני היושב ראש
זאב אלקין:
 אם חלק ממה שאני מבקש הוצע כאן אז תגיד לי, כי לא הייתי מההתחלה, זה מיותר
זאב אלקין:
 קודם כל, נורא מוזר לקיים דיון כזה בלי המנהל האזרחי
שמעון סולומון:
אתה צודק, נאמר בהתחלה
זאב אלקין:
ובלי ראשי הרשויות ביו"ש, שבסוף הם השחקנים המרכזיים בתהליך הזה של התכנון ומתן ההיתרים והכל
שמעון סולומון:
חלקם בארצות הברית (צוחק)
שמעון סולומון:
 לא, אבל הם הוזמנו
זאב אלקין:
לא כולם, לא כולם
זאב אלקין:
 אני מניח שגם חלק מחברי ועדת המשנה הזאת בארצות הברית, אבל הישיבה עדיין מתקיימת; אז גם ראשי רשויות
זאב אלקין:
 כי הם אלה שמתמודדים יום-יום עם האתגרים
שמעון סולומון:
בגלל חשיבותה החלטתי לא לטוס (צוחק)
זאב אלקין:
אם היית טס היית מספר 18 שנמצא שם, אז לא הפסדת הרבה
זאב אלקין:
 עכשיו, לגבי הנושאים שעלו כאן: ראשית – כדי לקיים את הדיון הזה בצורה רצינית, צריכים לראות מספרים פרושים על גבי שנים; גם של תהליך התכנון – כמה יחידות אושרו להפקדה, כמה אושרו לתוקף, משנה לשנה, ולראות את הדינמיקה, ובעיקר לראות איפה אנחנו נמצאים היום
זאב אלקין:
 יכול להיות שיועץ השר, שנמצא איתנו פה, יכול להציג
שמעון סולומון:
אוהד, יש לך את הנתונים האלה?
זאב אלקין:
אתה יכול להציג לנו את הנתונים? אולי אני אשאל קודם את כל השאלות ואז
שמעון סולומון:
לא, אתה צודק, כי כמו שאמרת קודם, באמת שאלנו חלק מהדברים עוד בטרם הגעתך לכאן, ולא על הכל קיבלנו תשובות, אז טוב שאתה שואל
זאב אלקין:
אז אני חושב שכדי לקיים דיון ולראות את הדינמיקה צריכים לראות פה נתונים מספריים מדויקים, זה דבר אחד
זאב אלקין:
 דבר שני, נתון חשוב לא פחות – שיווקים
זאב אלקין:
 הרי התהליך בחלק מהמקומות ביו"ש – צריך להגיע לאישור לתוקף, במועצות המקומיות ובערים צריך להגיע גם לשיווק של משרד השיכון, לא מספיק שהתוכנית אושרה לתוקף, צריך לשווק אותה, וזה דורש אישור מדיני; האם במהלך השנה הזאת, 2023, אושרו שיווקים במשרד השיכון, והאם מתוכננים אישורי שיווקים נוספים בהמשך השנה?     האם השיווקים שבזמנו אושרו מדינית ושווקו מדינית יצרו חוברות? כי זאת גם סוגייה, הרבה פעמים יוצא שיווק כי יש חלון הזדמנויות מדיני, אבל אין מאחוריו חוברת – עד שאין חוברת, השיווק לא מתבצע בפועל; ולכן שיווק – נפרד, והחוברת שכבר אפשר לעבור ממנה למכרז אמיתי ולבנייה – זה סיפור אחר
זאב אלקין:
 עוד כמה יחידות כאלה, ששווקו מדינית במשרד השיכון אבל עדיין לא יצרו חוברות, יש? ומה לוחות הזמנים להוצאת החוברות? בזמנו, כשר השיכון, אני הייתי עושה אצלי ישיבות פעם בחודש-חודש וחצי לגבי איך אנחנו מתקדמים בנושא הזה, השאלה היא מה קרה בחצי שנה האחרונה והאם החוברות מתקדמות
זאב אלקין:
     שאלה נוספת - אני רמזתי אליה, ולא סתם שאלתי אותה, כי אני יודע את זה מידיעה: יש כרגע מגמה של מנהל הקרקעות במנהל, שלמעשה מייצג את רמ"י מקצועית ומייצג את המנהל האזרחי פיקודית, לעבור ביו"ש לשיווק קרקעות במקום הקצאה של בר רשות, גם בהתיישבות הכפרית; יש מאחורי המגמה הזאת סיבה חיובית, נכונה – כי היום, ואנשים לא מבינים את זה, תושב יו"ש שקונה דירה ביו"ש נדפק; הוא משלם לפי מחיר שוק מלא, ובפועל אין לו זכויות על הקרקע
זאב אלקין:
     אם המדינה תשנה מחר את המדיניות ותגיד, למשל, שכדי להעביר זכויות על הבית, של בר רשות, צריך לשלם על הקרקע – וזה יכול לקרות, זכותה של המדינה לעשות את זה בכל רגע נתון – התושב יבוא למכור את הבית שלו ויגידו לו "חבוב, אתה לא יכול, בוא תשלם 300 אלף-400 אלף על הקרקע"; הוא יגיד "אבל שילמתי לקבלן על הבית"; הם יגידו "נכון, אבל הקבלן לא שילם על הקרקע"
זאב אלקין:
     כשאתה קונה היום בית בכל מקום אחר במדינת ישראל, אתה משלם לקבלן והוא משלם על הקרקע; היום, כשאתה קונה בית ביו"ש, אתה משלם לקבלן לפי מחיר השוק – אבל הוא לא משלם על הקרקע, הכסף הזה נשאר כשולי רווח
זאב אלקין:
 מי שנשאר עם האיום – פעם, ביום מן הימים – לשלם על הקרקע, זה האזרח, התושב
זאב אלקין:
 ולכן, המגמה של רמ"י לדרוש שהקרקע תיכנס לעסקה הראשונית היא מגמה נכונה בסופו של דבר
זאב אלקין:
     אבל נכון לעכשיו, לפי מה שאני יודע, אין הסכמות בנושא הזה בין רמ"י, הממונה על הקרקעות, ראשי הרשויות ביו"ש והחטיבה להתיישבות – יש פה ארבעה שחקנים, בעניין הזה, וכל עוד אין הסכמות, אני יודע שבהרבה מקומות אין הקצאות חדשות של בר רשות, מצד אחד, וגם הליכי התכנון נתקעים בגלל הוויכוחים האלה, כי הרשויות לא רוצות שזה לא יהיה דרך החטיבה, מכל מיני סיבות ברורות; ומצד שני, רמ"י לא מוכן לקדם תכנון עד שאין הסכמות שזה יהיה שיווק ולא דרך בר רשות
זאב אלקין:
 אז השאלה היא מה קורה בסוגייה הזאת, האם המשא ומתן הזה מתקיים, האם הוא מתקדם, ואם לא – מה הנזקים שהמערכת סופגת? כי אנחנו נפגוש אותם בשנים הבאות, במחסורים בתכנון
שמעון סולומון:
משה, יש לך תשובה לזה? אני מפנה שנייה את השאלה למשה
משה פרוכט:
אכן סוגייה מורכבת
משה פרוכט:
 העמדה המשפטית שלנו היא שאין ספק שיש הכרח לגבות ערכי קרקע גם במגזר הכפרי
משה פרוכט:
 המנגנון לביצוע של הדבר הזה, כמו שאמר חבר הכנסת אלקין, עדיין לא נקבע, לצערנו
משה פרוכט:
 אני אומר את זה בשם הייעוץ המשפטי למערכת הבטחון
משה פרוכט:
 אני יודע שיש משא ומתן על העניין הזה – באופן מאוד כללי, הוא כולל מבט צופה פני עבר וצופה פני עתיד
משה פרוכט:
 כמובן שהבעיה הגדולה יותר היא צופת פני עבר, אבל לאור זה שאין הסכמות, אז גם היום, גם במבט צופה פני עתיד, עדיין לא נגבים ערכי קרקע כמו שצריכים להיות
משה פרוכט:
     זה נוגע בנקודה שאני לא זוכר מי העלה כאן, גם, לשאלת התקנים, זה נוגע בצורה ישירה לשאלת התקנים; כי נכון להיום, גם אם מתיישבים יפנו לממונה על הרכוש הממשלתי והנטוש כדי לקבל שמאות קרקע בשביל לשלם את ערך הקרקע – ראשית: עד שהם יקבלו את השמאות יכול לעבור זמן רב מאוד, אנחנו מדברים על שנים, לא על חודשים; ואחרי שהם יקבלו שמאות, היכולת שלו להוציא חוזה חכירה פרטני, לאדם, בהיקפים שאנחנו מדברים עליהם, לא קיימת היום
זאב אלקין:
לא ענית על השאלה אם יש היום עיכוב תכנון בגלל הסוגייה הזאת
שמעון סולומון:
הוא אומר שכן
משה פרוכט:
זה תלוי בכל תוכנית ותוכנית, בכל תוכנית ותוכנית מתנהל איזשהו משא ומתן על העניין הזה
משה פרוכט:
 התשובה הכללית היא כן, התשובה היותר מפורטת היא שבכל מקום ומקום אנחנו מנסים למצוא איזשהו פתרון מקומי
זאב אלקין:
טוב, מעשית זה כן, יש עיכובי תכנון
שמעון סולומון:
מעשית יש עיכובי תכנון, זה מה שהוא אומר, אתה צודק
שמעון סולומון:
 אוהד, יש לך מה להוסיף על זה?
אוהד הייזלר:
אני רק אוסיף עוד נדבך על הדברים של מערכת הבטחון: כמו שהוא אמר, באמת מתקיים כרגע משא ומתן עם רשות מקרקעי ישראל ביחד עם החטיבה להתיישבות, בעצם עם כל הגורמים הרלוונטיים
אוהד הייזלר:
 כפי שמשה אמר, אנחנו באמת סומכים את ידינו על הנקודה הזאת שאומרת שצריך לגבות ערך קרקע גם מהמגזר הכפרי, אין ספק בכך; ואנחנו לקראת שלבים סופיים, זה לא בהיבטים של חודשים ושנים, זה טווח זמן יותר קרוב מזה
הר מלך:
יש לכם צוותים של תכנון לקידום ההתיישבות באדמות מדינה?
אוהד הייזלר:
אז אולי אני אענה על השאלה של חברת הכנסת סון הר מלך, ביחד עם השאלה של חבר הכנסת הלוי, בתשובה אחת
אוהד הייזלר:
 מנהלת ההתיישבות בעצם רואה צורך משמעותי ואמיתי, בעקבות הדברים שאמרתי, הפערים הענקיים, זה שאין תמ"א, זה שבעצם יש חסר ענק בתכנון רוחבי של תשתיות על – זאת בעצם הנקודה
אוהד הייזלר:
 כמו שמשה פרוכט אמר לפני כן, אין באמת אירוע בנקודה הזאת של תשתיות, משהו שבעצם מאגם ומתכלל את כלל משרדי הממשלה לקראת הדבר הזה
אוהד הייזלר:
     מנהלת ההתיישבות בעצם לקחה על הכתפיים שלה את הממשקים מול משרדי הממשלה – אם זה משרד האנרגיה ואם זה רשות המים, ביוב, כמובן, אנרגיה וכו' – כדי באמת לקדם את התוכניות הללו ובעצם להכניס אותם לתוך המגרש, את משרדי הממשלה הללו, לתכנון מעמיק, לשיח עם מנהל התכנון, כדי באמת לייצר פרוגרמות ולייצר תוכניות רב שנתיות לתשתיות על
אוהד הייזלר:
 זה דבר שאנחנו במעקב אחריו, אנחנו מלווים את זה, אנחנו בודקים את זה, וזה אחד ה-bullets המרכזיים שלנו
אוהד הייזלר:
 כפי שחבר הכנסת הלוי שאל, זה בעצם גם בסמכות של השר במשרד הבטחון, בנושאים האזרחיים הללו, ועל זה המיקוד שלנו
אוהד הייזלר:
 בנושא של כבישים – אנחנו ראינו שכן יש יותר התחלה, יותר הניעו את הגלגלים, אבל כמובן, אנחנו בשאיפה להכניס את הידיים עמוק לתוך הבריכה הזאת גם בשאר תשתיות העל
הר מלך:
יש תכנון עירוני לערים ביהודה ושומרון?
אוהד הייזלר:
ודאי שההיבטים של התכנון – אנחנו לא מתמקדים דווקא בכפרי או בעירוני, כלומר, ודאי שגם בתכנון העירוני אנחנו שמים על זה דגש רב, הן בהיבט הכפרי והן בהיבט העירוני, אין הבדל בין המגזרים
זאב אלקין:
המספרים שביקשתי?
אוהד הייזלר:
כן, אז לשאלתו של חבר הכנסת אלקין, יש לי פה את הנתונים, שזה בעצם של מועצת התכנון העליונה, מוועדת התכנון, משנת 2012 עד שנת 2023, תוכניות להפקדה ותוכניות לתוקף
אוהד הייזלר:
 השאלה היא איך אתם רוצים, שאני פשוט אקריא את זה?
זאב אלקין:
אולי אפשר להפיץ את זה לחברי הוועדה?
אוהד הייזלר:
אני יכול פשוט להפיץ את זה לחברי הוועדה
אוהד הייזלר:
 ניקח את שלוש השנים האחרונות: בשנת 2020, הפקדה – 5438 יחידות דיור, תוקף – 4785; שנת 2021, 1726 להפקדה
שמעון סולומון:
רק תסביר את ההבדל בין הפקדה לתוקף
אוהד הייזלר:
משה, אתה רוצה להסביר את זה?
משה פרוכט:
זה מאוד דומה לישראל – כל תוכנית תכנון שעוברת אישור דורשת כמה שלבים על מנת להגיע למתן תוקף
משה פרוכט:
 השלב הראשון זה הפקדה, מפקידים את התוכנית להערות, ככל שיש הערות של בעלי עניין, של בעלי זכויות בקרקע, או בעלי זיקה לקרקע; יש דיון בהתנגדויות או בהערות שלהם; על בסיס ההתנגדויות וההערות, מה שהחליטה ועדת המשנה להתנגדויות – לעשות שינויים, לבטל, להוסיף הוראות בתוכנית – התוכנית הסופית, בתצורה הסופית שלה, מועברת מחדש לוועדה לדיון למתן תוקף
שמעון סולומון:
תוקף זה אישור?
משה פרוכט:
תוקף זה האישור הסופי
משה פרוכט:
 בשביל באמת ללכת ולבנות מכוח האישור הסופי הזה, צריך לעבור את הפרסום למתן תוקף, ומהרגע שהתוכנית פורסמה ועבר הזמן שקבוע בחוק – אז אפשר להוציא היתרי בנייה
שמעון סולומון:
אוקיי, תודה
אוהד הייזלר:
אז אני רק אשלים
אוהד הייזלר:
 בשנת 2020 זה 5438, ו-4785 לתוקף; 2021 – 1726, ו-2747 בתוקף; 2022 – 1536 הפקדה ו-2536 תוקף
שמעון סולומון:
שנייה, אני לא מצליח להבין
שמעון סולומון:
 הרי אם אני מפקיד מספר מסוים, מתוך זה אני אמור לקבל תוקף
זאב אלקין:
לא, לא, זה לא עובד ככה
שמעון סולומון:
זה מצטבר
זאב אלקין:
לא, זה שנים שונות
זאב אלקין:
 אתה יכול להפקיד תוכנית להפקדה והיא תגיע לבשלות לתוקף בשנה שאחרי, זה לא חייב לקרות באותה שנה
שמעון סולומון:
כדי להבין, השאלה היא אם יש לנו הקבלה בין כמה הגשתי להפקדה וכמה קיבלתי תוקף
אוהד הייזלר:
אתה מנסה לראות את ההלימה בין כמה הכנסת לתוך הבריכה להפקדה וכמה לתוקף
אוהד הייזלר:
אז אני אומר: כפי שחבר הכנסת אלקין אמר, ישנם תנאים, ישנן תוכניות שהן מורכבות יותר, ולכן התהליך של עד שיעברו את ההפקדה וימלאו את התנאים, הן התכנוניים, ויכול להיות באירועים אחרים
שמעון סולומון:
אז אתה יודע להגיד, בשלוש שנים, מה הפער?
אוהד הייזלר:
אין לי את האיפה נכנס לתוקף ואיפה יצא
אוהד הייזלר:
 אפשר להביא את הנתונים הללו
שמעון סולומון:
אני מביא את שאלתו של חבר הכנסת אלקין כדי להבין מה התהליך, מה החסמים, מה התהליך שקורה ביחס לבנייה
שמעון סולומון:
 אם אני שומע את הנתונים שלך – אין לי מסקנות מזה
שמעון סולומון:
 לא מפני שיש איזושהי בעיה
אוהד הייזלר:
אפשר להסיק כמה תוכניות בצנרת הזאת של הפקדה ותוקף, ואז, כשהן מוכנות לשיווק, אפשר להבין מה כמות יחידות הדיור שיש בשנה שיוצאות בסוף לשיווק
אוהד הייזלר:
 היושב ראש, אתה בעצם מנסה להבין כמה זמן לוקח לתוכנית מהרגע שהיא נכנסת דרך תכנון ועד שהיא יוצאת
שמעון סולומון:
בדיוק, כן
אוהד הייזלר:
אז אני אומר: קודם כל, זה כל מקרה לגופו, מן הסתם
אוהד הייזלר:
 אין לי את הנתונים הללו פה
הר מלך:
את אלה שבתוקף – יש לך? כמה בשלוש השנים האחרונות
שמעון סולומון:
הוא אמר
אוהד הייזלר:
 אז ב-2023, ההפקדה זה 5125, ותוקף – 2164
אוהד הייזלר:
 אז זה מבחינת 2023; שוב, אנחנו רק באמצע השנה
זאב אלקין:
אגב, מתי מתוכננת המת"ע הקרובה?
אוהד הייזלר:
עדיין לא נקבעה, טרם נקבעה
זאב אלקין:
זאת אומרת שהייתה בינתיים מת"ע אחת?
אוהד הייזלר:
הייתה מת"ע בפברואר-מרץ
הר מלך:
אתה יכול רק לחזור על השנתיים הקודמות? רק על התוקף
אוהד הייזלר:
2021, תוקף – 2747; תוקף ב-2022 – 2536; בשנת 2023 – אנחנו עוד לא בחצי שנה – 2164
אוהד הייזלר:
 ואני אומר שוב: טרם נקבעה המת"ע הקרובה
שמעון סולומון:
אני יכול להיות חבר הכנסת אלקין, ותיק בוועדה, וגם היה יושב ראש הוועדה, אז הוא מכיר את כל הנתונים ומבין דבר מתוך דבר; אני מנסה להבין לגבי טווח של שנים מסוימות – אני מבין שאי אפשר כל שנה, אני מבין שהתהליך הוא ארוך יותר – השאלה היא אם בטווח של שלוש-ארבע-חמש שנים אני יכול להבין מה היחס בין הפקדה לבין תוקף
אוהד הייזלר:
אני מבין שהיושב ראש שואל כמה זמן לוקח לתוכנית לקבל תוקף בעצם, זאת השאלה, כמה זמן בממוצע ומה הפערים
שמעון סולומון:
כן, אבל מספרים – לא רק להגיד לי כמה שנים לוקח לכל תוכנית, אלא כמה מתוך כל מה שהגשנו אושר וכמה לא אושר
שמעון סולומון:
 ואז אנחנו נוכל להבין איפה הבעיות
אוהד הייזלר:
הכל מאושר, פשוט תוכנית שנכנסת להפקדה בשנת 2020, לצורך העניין – ייתכן שהיא תצא ב-2024, בתוקף
אוהד הייזלר:
 זאת הנקודה
הר מלך:
בעצם אתה אומר שב-2023 אתה לוקח את 2022, שהיה בהפקדה
שמעון סולומון:
לא, אולי אפילו 2021
אוהד הייזלר:
לא, יכול להיות
אוהד הייזלר:
 כשאנחנו ממשיכים לתוקף בצנרת, לא כל התוכניות עלו להפקדה באותה שנה – יכול להיות שמתוך 2164 חלק מהתוכניות נכנסו להפקדה בשנת 2020 וחלק בשנת 2022
הר מלך:
זאת אומרת שמה שאתה תגיד "בתוקף" – יכול להיות שזה משהו שהוא בכלל משנה שעברה
שמעון סולומון:
במקרה הטוב, כן
אוהד הייזלר:
התוכנית התחילה את הצנרת בשנה שעברה, אמת
הר מלך:
מה שאני אומרת זה שאלה לא יחידות חדשות
אוהד הייזלר:
נכון
אוהד הייזלר:
 מה שהוכנס לתוך ה-pool של הצנרת עד עכשיו זה 5125, שנכנסו לתוך ה-pool והופקדו, שזה בעצם השלב הראשון
הר מלך:
יש בנייה של 30 אלף יחידות בנייה ערבית
הר מלך:
 בלי אישור ובלי כלום
שמעון סולומון:
לא, שנייה, אבל לא על זה אנחנו מדברים כרגע
שמעון סולומון:
 אני רוצה לדעת, אני מבקש לקבל נתונים: כמה הופקדו וכמה אושרו, או איזשהו חתך שנכון לכם, אני לא יודע להגיד מה הן השנים
דב מושקוביץ:
אני רק רוצה להעיר: הקושי הגדול זה להביא את התוכנית להפקדה
דב מושקוביץ:
 כלומר, אחרי שתוכנית הופקדה, בשביל שהיא תעבור אחרי זה לתוקף – זה תהליך שהוא יותר - - -
שמעון סולומון:
מה, אחוז גבוה מהן מאושר?
דב מושקוביץ:
כן
דב מושקוביץ:
 הקושי זה בעצם לעמוד בכל התנאים ולהביא תוכנית בשלה להפקדה
שמעון סולומון:
 עוד דברים? אוהד?
משה פרוכט:
אם אפשר רק להעיר לגבי הנקודה הזאת: הנושא הספציפי הזה של הפער בין הפקדה לתוקף הוא לא ייחודי לאיו"ש, הוא קיים גם בתוך ישראל, וזה נובע מהמורכבות של כל תוכנית ומהתהליכים שהיא דורשת כשלעצמה
הר מלך:
כן, אבל הוא כן עיקרי, כי בתוקף – יש אחר כך השגות על התוקף
משה פרוכט:
צודקת, אני אדייק: יש באיו"ש ייחודיות לא בעצם הפער, אלא – לא בהשגות על תוקף, אין דבר כזה השגות על תוקף – יש צורך באישור דרג מדיני לפרסום למתן תוקף, זה נכון
משה פרוכט:
 אגב, זאת לא דרישה סטטוטורית, זאת פשוט דרישה פנימית אצלנו בשביל לא להפתיע את הדרג המדיני
משה פרוכט:
 מעבר לכך, יש תוכניות שהופקדו בעבר - תוכניות ישנות, אנחנו לא מדברים על שנות ה-2000 המאוחרות אלא קודם לכן – שלא ניתן להן תוקף
משה פרוכט:
 כלומר, יש לנו באיו"ש לא מעט תוכניות מופקדות שנכון להיום קשה לעשות בהן שימוש, בגלל כל מיני שינויים שבעצם לא ניתן להמשיך איתם היום למתן תוקף, אלא בעצם צריך לחזור אחורה
שמעון סולומון:
אז אוהד, אני אשמח לקבל נתונים שנותנים איזושהי תמונה – אני מבין שיש עוד תהליך לפני ההפקדה עצמה – גם לפני ההפקדה, גם בהפקדה וגם בתוקף, כדי להבין איזושהי תמונת מצב של חמש שנים, ואז נוכל לגזור מתוך זה איפה החסמים ואיפה הבעיות, ואם בכלל נוכל לפתור אותם
אוהד הייזלר:
אין בעיה
זאב אלקין:
עוד שאלה ששאלתי ולא קיבלתי עליה תשובה: מספר השיווקים של משרד השיכון ביו"ש מאז 1 בינואר 2023
שמעון סולומון:
זה לא אצלך, זה במשרד השיכון
דב מושקוביץ:
אין לי את הנתונים כרגע
זאב אלקין:
אבל היו שיווקים?
דב מושקוביץ:
אם היו שיווקים? אני לא מכיר, לא
זאב אלקין:
גם אני לא מכיר, לכן שאלתי
זאב אלקין:
 כאילו, המשמעות היא – צריך להבין שבלי שיווקים אין התקדמות בבנייה ביו"ש; לא רק בערים, גם במועצות מקומיות
שמעון סולומון:
אז גם זה
זאב אלקין:
כי בזמנו, כשנכנסתי לתפקיד, אדוני היושב ראש, אני גיליתי סדר גודל של כ-2000 יחידות דיור, שחלקן המתינו לשיווק עשר שנים
זאב אלקין:
 בזמנו אני הוצאתי הכל, זאת אומרת, רוקנתי את המחסנית
זאב אלקין:
 אבל התכנון התקדם מאז, ולכן אני מניח שכרגע ישנן עוד תוכניות שמוכנות לשיווק ומחכות לאישור מדיני במשרד השיכון
שמעון סולומון:
 אז אני אשמח גם בנושא הזה, דב
זאב אלקין:
משרד השיכון צריך לתת את התשובות
זאב אלקין:
 הוא יודע כמה בשל לשיווק וכמה מחכה לאישור מדיני
שמעון סולומון:
 הנה, הנה, דב נמצא כאן
שמעון סולומון:
 הוא יודע, הוא יקבל את רשות הדיבור
דב מושקוביץ:
אנחנו נעביר את הנתונים
זאב אלקין:
אם יש אישור מדיני אז אולי יועץ השר יכול לתת תשובה
מוסי רז:
זאב, כמה אתה שיווקת?
זאב אלקין:
לך אני לא רוצה להגיד
מוסי רז:
היית בממשלה של האחים המוסלמים
זאב אלקין:
אני רק רוצה להגיד שהמחסנית התרוקנה; כולל תוכניות באריאל, שראש העיר אמר לי שראש הממשלה הנוכחי עיכב לו אותן עשר שנים כשהוא היה ראש הממשלה כי הוא טען שזה בלתי אפשרי מדינית – והתברר שאפשר לשווק, וגם מדינית, השמיים לא קרסו על הממשלה הקודמת
שמעון סולומון:
 זאב אפשטיין
זאב אפשטיין:
שלום לכולם, אני יזם ביו"ש, חברת הרי זהב
זאב אפשטיין:
 השוק של הנדל"ן באמת חווה זעזוע גדול; יש ירידה בביקושים, שהיזמים חווים בכל רחבי הארץ, יש ירידה בהתחלות בנייה – אלה נתונים שהם לא סוד
זאב אפשטיין:
 ביו"ש אנחנו חווים מגמה הפוכה – אנחנו רואים עלייה בביקושים; הסיבה המרכזית לזה היא שמבחינה כספית אנשים בעצם לא מצליחים להגיע לדירות שהם תכננו לקנות, בעקבות העלייה של המשכנתאות – ואנחנו בעצם הריבאונד היותר זול לפתרון לאנשים
זאב אפשטיין:
 אנחנו חווים עלייה גדולה בביקוש של חילונים, עלייה גדולה בביקוש של חרדים, ובאמת הרבה אנשים רוצים את הדירות
הר מלך:
אתם בונים במקומות מאוד אטרקטיביים
זאב אפשטיין:
אנחנו בונים בכל מיני מקומות, בונים גם בבקעת הירדן
הר מלך:
כן, אבל מאוד אטרקטיבי יחסית
שמעון סולומון:
בסדר, הוא מדבר כרגע על החברה שלו, זה בסדר גמור
שמעון סולומון:
 זה אומר שהוא קבלן מצוין, יודע איפה לבנות
זאב אפשטיין:
בסוף, כל יו"ש זה מקום יחסית אטרקטיבי
דן אילוז:
היא עושה לך פרסום לחברה שלך, היא אומרת שאיפה שאתה בונה זה אטרקטיבי
זאב אפשטיין:
בסוף הדיון, מחוץ לוועדה, יש לנו שם דוכן הרשמה
הר מלך:
גלעד קריב ישב פה ויגיד שזה זול לקנות ביהודה ושומרון, בואו תספרו לו
זאב אלקין:
לא, האמת שאני חוויתי באופן אישי את החוויה שחבר הכנסת אילוז מדבר עליה – אני בניתי בית במקום שנחשב לא אטרקטיבי, אחר כך הוא נכנס והוא הפך לאטרקטיבי
זאב אלקין:
 זה עובד
דן אילוז:
זהו, בדיוק, איפה שאתה נכנס – זה הופך להיות אטרקטיבי
שמעון סולומון:
לא בכדי הם נקראים "הרי זהב"
זאב אפשטיין:
אילו היה היצע יותר גדול של יחידות, זה באמת היה נותן להרבה ישראלים פתרון להגיע לדירה במרחק סביר ממרכז הארץ
זאב אפשטיין:
 בסוף, יש פריפריות – רמת הגולן, הערבה וגם מקומות בנגב – שאתה לא יכול להגיע מהן לעבודה בכפר סבא ובנתניה ובתל אביב, ומיו"ש אתה יכול, כי מאוד-מאוד קרוב
זאב אפשטיין:
 וזה באמת פתרון זמין וקרוב ואמיתי למגורים של אנשים
זאב אפשטיין:
     בשאלה של החסמים – אמרו את זה פה בדיון אולי חמש פעמים, אבל אני חושב שאי אפשר לא להגיד את זה עוד פעם – בסוף, החסמים נמצאים במנהל האזרחי
זאב אפשטיין:
 שמעתי כל מיני דיבורים, דווקא מהצד הימני של המפה, על לפרק את המנהל האזרחי וכל מיני דיבורים כאלה; אני חושב שזה נורא ואיום – בסוף, המנהל האזרחי זה גוף שעושה את העבודה הזאת המון-המון שנים, יש לו את הידע הארגוני, הוא יודע איך עושים את זה, הוא עושה את זה המון שנים
זאב אפשטיין:
     יש לך מקומות, כמו במחלקת עסקאות במנהל האזרחי, שזה צוואר בקבוק פסיכי, שעובד שם בן אדם וחצי ומטפל לך בכמות לא נורמלית של עסקאות, באלפי עסקאות; ועם כסף ממש זעום, לא יודע מה, של שניים, שלושה, חמישה פקידים במקומות הנכונים, המדינה יכולה לפתוח חסמים
זאב אפשטיין:
 האנשים שעובדים שם הם אנשים שעושים עבודת קודש, עובדים קשה מאוד – אבל בסוף הם אנשים
זאב אפשטיין:
 עם קצת שכל ותקצוב זעום אפשר לפתוח המון-המון חסמים ולחזק קצת את המנהל האזרחי בתקנים
הר מלך:
אולי יותר כדאי לחזק את המנהלת
שמעון סולומון:
 עורך דין אלקנה הולצר
אלקנה הולצר:
תודה רבה
אלקנה הולצר:
 קודם כל, ידידי, חבר הכנסת אילוז, אני חושב שעצם קיומו של הדיון הוא חשוב מאוד
דן אילוז:
ברור, לא התכוונתי אחרת
אלקנה הולצר:
אני רק חושב שהחסר הכי משמעותי פה הוא באמת שנציגי מנהל יו"ש לא פה, הם היו יכולים לתת לנו הרבה תשובות לשאלות ותהיות
אלקנה הולצר:
 אני רוצה לגעת בשתי נקודות קצרות
אלקנה הולצר:
 נקודה ראשונה: אנחנו יודעים שיש כיום בערך 500 אלף מתיישבים, מתוכם שליש חרדים, שליש דתיים לאומיים ושליש חילונים; מעניין שדווקא השליש החרדי, שהוא גדול, למעלה מעשרה אחוז מהאוכלוסייה, נמצא במקומות מאוד-מאוד מוגדרים והוא לא חלק מההתיישבות שנפרשת על למעלה מ-200 יישובים, וזה חבל מאוד
אלקנה הולצר:
 אנחנו מדברים על קריית ספר (מודיעין עילית), בית"ר עילית, בואכה תל ציון, והיום גם עמנואל, שהייתי אומר שאנחנו חלק מהתקומה המחודשת של עמנואל, שיש שם תב"עות גדולות, שבעזרת השם יגדלו ויפרחו
הר מלך:
זה מרחיב את הלב, לנסוע ולראות את ההתרחבות שם, על הכביש של נחל קנה
אלקנה הולצר:
ומעלה עמוס, כמובן
אלקנה הולצר:
 סליחה, אני שכחתי
אלקנה הולצר:
 צריך לתת את הדעת, לאוכלוסייה החרדית באמת יש מאפיינים, קולקטיב גדול, בעיות של חינוך, הרבה בעיות – צריך לתת את הדעת לגבי איך אנחנו פותחים
שמעון סולומון:
לא בעיות, צרכים של חינוך
אלקנה הולצר:
אני מסכים עם אדוני
אלקנה הולצר:
 איך אנחנו יוצרים מאפיינים שיוכלו לתת מענה ותשובות לציבור החרדי כך שהוא לא יהיה רק בערים הגדולות
אלקנה הולצר:
 דרך אגב, חבר הכנסת גלעד קריב דיבר על המחירים ועל השמאויות – אז למקרה שהוא לא יודע, בבית"ר עילית וקריית ספר המחירים כבר נושקים לרחביה
אלקנה הולצר:
 אני אומר את זה בחיוך, כמובן, אבל המחירים מרקיעי שחקים
שמעון סולומון:
הוא חשב לעבור לגור שם, אבל כנראה שזה לא ישתלם לו
אלקנה הולצר:
אם אנחנו באמת רוצים לעזור גם להתיישבות, ובמיוחד לזוגות הצעירים, ולהוריד – אז להפנות גם את הציבור החרדי, שדרך אגב, לפי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ב-2030 מדובר על למעלה מ-2 מיליון נפשות
אלקנה הולצר:
 2033, אם אינני טועה
זאב אלקין:
אגב, למודיעין עילית ולבית"ר עילית יש פוטנציאל גידול במסגרת התכנונית הנוכחית? אני לא כל כך רואה
אלקנה הולצר:
לצערי לא
זאב אפשטיין:
לבית"ר עילית אפשר גבעות
אלקנה הולצר:
בית"ר – זה גם זניח לחלוטין, וגם אם כן, המחירים כל כך גבוהים שזה בוודאי לא יתן מענה לאוכלוסייה הצעירה
אלקנה הולצר:
     הנקודה השנייה שאני רוצה לדעת, כאחד שנמצא במנהל יו"ש חדשות לבקרים מכוח ההכרח ולא מרצון – אמרו את זה חמש פעמים, אני רוצה להיות השישי שאומר את זה – ואנשי מנהל יו"ש בעצמם מבקשים מאיתנו: "תדברו על העובדה שחסרים לנו תקנים"
אלקנה הולצר:
 אני מדבר מרמת העברת זכויות של דירה ועד לרמת קידום תב"עות
אלקנה הולצר:
 ידידי ממשרד הבטחון אמר שזאת מקבילה למה שקורה בארץ – זאת לא בדיוק מקבילה, כי הכל הפתעה, כינוסי מת"ע הם הפתעה, זה לא שאנחנו יודעים מראש מתי דברים הולכים לקרות
אלקנה הולצר:
     אבל הדבר המרכזי, כמו שאמר ידידי, מר אפשטיין, הבעיה המרכזית היא כוח אדם; יש שם אנשים מצוינים – אין להם יכולת לעמוד בזה
אלקנה הולצר:
 מישהו שאל קודם על להביא נתונים – לא צריך נתונים, אם אתה מגיש העברת זכויות ובטאבו זה לוקח יום, ובמנהל זה לוקח חודשיים, אז זאת עובדה קיימת בשטח
זאב אפשטיין:
עוברות שנתיים
שמעון סולומון:
בסדר, זאת הייתה דוגמה שזה לוקח פי 60
אלקנה הולצר:
וכולנו נשמח מאוד – גם היזמים ואנשי ההתיישבות – לדיונים רציפים, דיונים חשובים שכאלה, ושאנשי המנהל יגיעו
אלקנה הולצר:
 אני חושב שזה יוכל לקדם ובאמת לייצר דברים שכולנו מברכים עליהם
שמעון סולומון:
זה באמת עובר כחוט השני מכולם כאן, שהסוגייה של התיקנון היא מאוד משמעותית להסרת חסמים, וזה באמת דבר שאנחנו צריכים לבדוק למה לא קורה
הר מלך:
רק צריך לבדוק שהתיקנון הולך למקום הנכון
שמעון סולומון:
חבר הכנסת לשעבר מוסי רז
מוסי רז:
שלום
מוסי רז:
 ראשית, ההנחה של הדיון כאן הייתה שיש חסמים על בנייה
מוסי רז:
 חסמים על בנייה – אגב, בכל מקום, אחרי שאנחנו נכנסים לשאלה הפוליטית – זה דבר טוב, צריכים להיות חסמים סביבתיים, חסמים חברתיים, חסמים אחרים; אבל לאחר שהוצגו כאן הנתונים, ברור לנו שבישראל יש חסמים יותר גדולים מאשר בשטחים הכבושים
מוסי רז:
     לדוגמה, הנתון ששמענו על השנה שעברה, על גמר בנייה של 3000 ומשהו דירות מתוך 50 אלף – זאת אומרת, מעל שישה אחוז – למרות שאנחנו מדברים על אוכלוסייה שהיא כחמישה אחוז מאוכלוסיית ישראל
מוסי רז:
 וגם נתונים אחרים: שמענו על ההרשאות, 10000 בשלוש שנים, יותר מ-12 אלף בשלוש וחצי שנים – זה הרבה יותר מאשר היחס של האוכלוסייה הזו
זאב אלקין:
מוסי, איך אתה מגיע לזה במתמטיקה? 12 אלף לשלוש שנים זה 4000 יחידות דיור בשנה
שמעון סולומון:
חברים, מוסי רז המתין פה בשקט, בואו נאפשר לו
זאב אלקין:
אתה יודע כמה יש סך הכל?
מוסי רז:
60 אלף, אני קראתי בלשכה לסטטיסטיקה
זאב אלקין:
60 אלף תכנון במדינת ישראל?
מוסי רז:
לא, אנחנו לא מדברים על תכנון
מוסי רז:
 אה, על הרשאה?
זאב אלקין:
בוודאי
זאב אלקין:
 יש הרבה יותר
זאב אלקין:
 רק מה שהמדינה מקדמת זה סדר גודל של כ-200 אלף בשנה
מוסי רז:
אני הולך לנתונים של הלמ"ס, שזמינים לכל אחד בגוגל
זאב אלקין:
על התכנון?
מוסי רז:
לא, אני מדבר עכשיו על התחלות בנייה וגמר בנייה
זאב אלקין:
נו, אז זה משהו אחר
זאב אלקין:
 אתה משווה תוכניות שהופקדו, שעד שהן מבשילות זה תהליך של שנים, לעסקאות או להתחלות בנייה
זאב אלקין:
 זה להשוות תפוחים לעגבניות
מוסי רז:
אני משווה כל דבר לאותו דבר – את התפוחים לתפוחים, את האפרוחים לאפרוחים ואת האגסים לאגסים
מוסי רז:
 אתה רואה שישה אחוז לאורך כל הדרך, למרות שהיחס של האוכלוסייה הזו הוא חמישה אחוז
זאב אלקין:
לא, זה לא נכון
זאב אלקין:
 לצערי זה לא נכון
זאב אלקין:
 הלוואי כדבריך
מוסי רז:
לצערי זה נכון, ובתקופה שלך זה היה גם יותר משישה אחוז, אתה יכול גם להתגאות בזה, מבחינתך; מבחינתי - להתבייש בזה
שמעון סולומון:
אלקין, נחזיר אותך לתפקיד