GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גלעד נווה:
רק הערה אחת, סליחה: זה נכון שהתנאי הקנייני הוא התנאי הבסיסי המרכזי בהקשר של הקמת יישובים או הסדרת יישובים או שכונות באיו"ש, אבל יש גם תנאים נוספים, הזכרת אחד מהם – התנאי התכנוני, יש את הנושא המוניציפלי, והחלטת ממשלה, בסופו של דבר
משה פרוכט:
אז באופן כללי מאוד, זה גם דו"ח שבזמנו כתבה השופטת חיה זנדברג – השופטת דהיום ומנהלת המחלקה האזרחית דאז; הדו"ח מפרט מאוד בהיבטים האלה
משה פרוכט:
 בשביל שבסוף יהיה בית בנוי בהתיישבות ישראלית לפי חוק, הוא בעצם צריך ארבעה תנאים: הוא צריך רובד מדיני, דהיינו, החלטת ממשלה על עצם הקמת היישוב, ואז, על בסיס זה ניתן סמל יישוב, ועל בסיס זה קם הרובד המוניציפלי, שזה קביעת תחום שיפוטי, שוב, שמועבר לטובת הרשות המקומית; על זה הרובד השלישי, שזה הרובד הקנייני, שמשולב ברובד המוניציפלי, כי ההגדרה של תחומי שיפוט בצו המועצות האזוריות, וגם בצו המועצות המקומיות, תלויה בשאלת הקניין באיו"ש, בניגוד לישראל; ועל גבי שלושת הרבדים האלה יש, כמובן, את הרובד האחרון, שזה הרובד התכנוני, דהיינו – תוכנית והיתר
שמעון סולומון:
טוב, תודה רבה
שמעון סולומון:
 אני מניח שיש עוד הרבה אפשרויות להרחיב את היריעה הזאת ולדייק, אבל אנחנו נסתפק בזה כרגע
שמעון סולומון:
 אוהד, משרד הבטחון
אוהד הייזלר:
בוקר טוב, מחילה על האיחור
אוהד הייזלר:
 אוהד הייזלר, נציג של מנהלת ההתיישבות
אוהד הייזלר:
 אני חושב שיועמ"ש מערכת הבטחון פה סקר באופן כמעט מלא את הדברים
אוהד הייזלר:
 אני אציג את הפרספקטיבה שלנו, מתוך מנהלת ההתיישבות, על הממשקים עם ועדת התכנון במנהל האזרחי, ובעצם על תהליך הקידום של התב"ע
אוהד הייזלר:
     קודם כל, צריך להבחין שהשלבים של היתרי בנייה – כמובן שזה בעצם מופקד ברשות המקומית, אין לנו נגיעה בזה, זה ברשויות; לעומת כל התהליך של קידום התב"ע, שמתרחש בתוך הוועדה המחוזית במנהל התכנון, שבעצם מתפקדת כמו ועדה מחוזית לכל דבר ועניין בתוך תחומי הקו הירוק
אוהד הייזלר:
 אין שוני מבחינת הצנרת – הרשאה לתכנון, הפקדה ותוקף
אוהד הייזלר:
 השינוי שכן יש בתהליכים בתוך קידום של תב"ע ביהודה ושומרון זה שבעקבות החלטת ממשלה 150, שדורשת אישור דרג מדיני לכל אחד מהשלבים של התכנון – הפקדה, תוקף ושיווק
אוהד הייזלר:
 זה מהבחינה הזאת
שמעון סולומון:
אילו חסמים יש בתהליך הזה?
אוהד הייזלר:
אז זה מה שהתחלתי איתו – כמו שאמרתי, הוועדה המחוזית מתפקדת לגמרי כמו ועדה רגילה, לכאורה; היא לכאורה מתפקדת כמו כל ועדה מחוזית רגילה, אבל התקצוב שלה והתיקנון שלה הם בחסר גדול, וזה, כמובן, מייצר צוואר בקבוק משמעותי
גלעד קריב:
אתה יכול לתת נתונים?
אוהד הייזלר:
אין לי כרגע נתונים להביא
גלעד קריב:
לא, אתה קובע קביעה
גלעד קריב:
 יש ביהודה ושומרון חצי מיליון מתיישבים, בירושלים יש 700 אלף תושבים – בוא תסבר את אוזני, מה המשמעות של חסר גדול לעומת הוועדה המחוזית שכוללת את ירושלים? גוש דן – 3 מיליון תושבים
גלעד קריב:
 בוא תסביר לי מה, כמה – חסרים עשרה תקנים?
שמעון סולומון:
זאת שאלה טובה
אוהד הייזלר:
בנוגע לזה אני באמת מבין שנדרשים נתונים, ואני גם אביא את זה
אוהד הייזלר:
 אבל מבחינת השתלמויות, שזה דבר שמנהל התכנון לכאורה מוציא את כל הוועדות המחוזיות להשתלמויות – הוועדה המחוזית ביהודה ושומרון איננה שותפה בתוך ההשתלמויות הללו
אוהד הייזלר:
 וישנם פערים נוספים מהבחינה הזאת
גלעד קריב:
זה הפער, שלא משתתפים בהשתלמויות? כמה אנשים? אתם קבעתם קביעה עובדתית, אתה נציג המנהלת, אז תאמר לנו
שמעון סולומון:
אז הוא אומר לך, שנייה
שמעון סולומון:
 הוא אומר שאין לו את הנתונים, ואתה צודק בשאלה הזאת
גלעד קריב:
אם אין את הנתונים אז שנציגי הממשלה לא יקבעו עובדות
גלעד קריב:
כשהרשות המבצעת קובעת עובדה – שתתקף אותה עם נתונים
גלעד קריב:
 אין נתונים – אל תספרו לנו סיפורים
שמעון סולומון:
כשיש חסם והחסם הוא עניין של תיקנון – אנחנו צריכים לדעת
גלעד קריב:
השאלה היא אם החסם הזה ייחודי ליו"ש, כי אני גם יודע על כמה זמן לוקח בוועדה המחוזית בגוש דן או בוועדה המקומית בתל אביב; אז אם יש טענה של אפליה ביהודה ושומרון – תביאו את הנתונים
שמעון סולומון:
חבר הכנסת גלעד, אתה צודק בשאלה שלך
שמעון סולומון:
 אנחנו נקבל על זה תשובה
שמעון סולומון:
 אם לא עכשיו – אז בהמשך
גלעד קריב:
אנחנו עושים דיון בלי שום נתונים
אוהד הייזלר:
נקודה נוספת שהיא משמעותית בפערים היום היא שהיום בעצם אין באמת תכנון מתאר ארצי ביהודה ושומרון
אוהד הייזלר:
 כאשר אנחנו מנסים להביט על תשתיות רוחב כלשהן ולנסות לבדוק את הנושא של מים, שמורות טבע, דברים שלכאורה אמורים להיות דברים פשוטים – כרגע אין בכלל תשתיות, תשתיות על, ואפשר לראות את זה גם באתר של מנהל התכנון, זה מידע שהוא חשוף לגמרי, לא ניתן למצוא את התוכניות הללו
אוהד הייזלר:
 ואלו באמת דברים שצריך שמנהל התכנון יכניס את הרגליים לתוך הנושא הזה, כדי באמת להשוות ולקדם את הנושאים האלה גם בתוך יהודה ושומרון
שמעון סולומון:
 רק שנייה, עוד שני דוברים
גלעד קריב:
אדוני היושב ראש, המידע לא קיים כיוון שממשלות ישראל רוצות להסתיר את המידע הזה
גלעד קריב:
 הלוואי שתפרסמו את המידע על חלוקת הקצאות המים בשטחים ועל התשתיות
שמעון סולומון:
חבר הכנסת גלעד, אתה רוצה לתת לי לנהל? דב
גלעד קריב:
 "אין מידע"
שמעון סולומון:
אבל שנייה
שמעון סולומון:
 חבר הכנסת גלעד, אתה צודק בשאלה שלך
שמעון סולומון:
 נקבל תשובה בדיון הבא, כשכבר יהיו כל הנתונים, נוכל להבין מה באמת החסם, אתה צודק
גלעד קריב:
תפרסמו, אנחנו מחכים שתפרסמו
שמעון סולומון:
אנחנו נפרסם
שמעון סולומון:
 זאת המטרה של הוועדה
דב מושקוביץ:
אני אתאר את התהליך מבחינתנו, למרות שהחברים פה כבר סקרו את הדברים פחות או יותר
דב מושקוביץ:
 משרד הבינוי והשיכון בעצם נכנס לתמונה אחרי שאנחנו מדברים על קרקע מוסדרת; כלומר, אנחנו מתכננים רק איפה שיש מה שנקרא – מה שמשה אמר קודם – קו כחול
דב מושקוביץ:
 אנחנו מגישים בקשה להרשאה לתכנון, שוב, או מההסתדרות הציונית או מהממונה, ובמידה שמקבלים הרשאה נכנסים לתכנון
דב מושקוביץ:
 כבר אמרו את זה קודם, אבל אנחנו הגוף המרכזי שבעצם מתכנן היום ביהודה ושומרון
דב מושקוביץ:
 כמו שנאמר, אישור התוכניות הוא במסגרת מועצת התכנון העליונה; שם, שוב, הדבר השונה משאר האזורים הוא שאנחנו נדרשים לאישורים מדיניים בשלוש פעימות – זה אישור מדיני להפקדה, תוקף, ואחרי זה גם לשיווק
משה פרוכט:
אני רק אוסיף שלפני שלושת האישורים האלה יש גם אישור דרג מדיני להרשאה לתכנון
דב מושקוביץ:
בהחלט
דב מושקוביץ:
 זהו, ברגע שתוכניות מאושרות אז יש בקרקעות רמ"י שיווק, כמובן, ואיפה שזה ההסתדרות הציונית – כמו שמשה אמר, דרך האגודות ויזמים
דב מושקוביץ:
 בחלק מהמקומות אנחנו גם מבצעים את הפיתוח; במגזר הכפרי אנחנו לא מבצעים, אלא רק מסבסדים, במקומות שמוגדרים כאזורי עדיפות לאומית
שמעון סולומון:
יש תכנון או שזה בכלל רק על פי דרישה? יש יוזמה לתכנון?
דב מושקוביץ:
יותר בקרקעות רמ"י; בקרקעות של ההסתדרות הציונית זה בדרך כלל על פי דרישה או בקשה של הרשויות, הן פונות אלינו בבקשה
שמעון סולומון:
למה זה ככה?
דב מושקוביץ:
אז אני חושב שזה קשור בנקודה האחרונה שאוהד נגע בה – תוכנית המתאר הארצית לא כוללת את יהודה ושומרון
שמעון סולומון:
זה כאילו קשור למעמד הקרקע?
דב מושקוביץ:
אני לא חושב שזה קשור למעמד הקרקע
שמעון סולומון:
אז למה?
דב מושקוביץ:
אין לי תשובה טובה לגבי למה זה ככה
משה פרוכט:
זה בעיקר בגלל שבהסתדרות הציונית פשוט יש יותר אבא שדואג לזה, אז פחות צריך אותנו
משה פרוכט:
 במקום שאין אבא, ורמ"י, באופן רגיל, רגילים לעבוד עם משרד השיכון, אז הם פשוט פונים אליהם
זאב אלקין:
אפשר שאלה אליהם?
שמעון סולומון:
עוד דובר ואז אנחנו ממש נפתח לחברי הכנסת, בסדר? עוד דובר אחד
זאב אלקין:
לא, זאת רק שאלת הבנה
זאב אלקין:
 בחלוקה הזאת בין רמ"י לחטיבה, האם יש היום תוכניות שרמ"י מעכב בהן תכנון בגלל המחלוקת על הקצאה לחטיבה - כן או לא, מול הרשויות המקומיות?
דב מושקוביץ:
אני לא מכיר דבר כזה
זאב אלקין:
אה, טוב
זאב אלקין:
 רמ"י מנסה עכשיו, או יותר נכון, הממונה על הקרקעות ביהודה ושומרון מנסה, כידוע, להעביר את הדברים למכרזים ולתשלום על הקרקע; ושאלתי אם ישנם מקומות שמעכבים בהם תהליכי תכנון בגלל שיש מחלוקת מול הרשויות המקומיות אם זה יתבצע במסגרת בר רשות מול החטיבה או לא
משה פרוכט:
זאת שאלה טובה, זה פחות אצלם
שמעון סולומון:
נכון, זאת באמת שאלה טובה
שמעון סולומון:
 זה גם חלק מהחסמים שאתה שם על השולחן, בסדר
דב מושקוביץ:
אני אוסיף רגע עוד משפט אחד, אני אגיד שהתכנון, כמו שאני רואה אותו ביהודה ושומרון, עובד קצת הפוך; כלומר, מתכננים כל מיני שכונות, עולה דרישה להרחבת יישוב בשל מצוקה כזו או אחרת, אז מתכננים בראייה מאוד נקודתית, ובעצם אין את הראייה הזאת שאמורה לתת תוכנית מתאר כזו או אחרת
דב מושקוביץ:
אני אומר: בסוף, יש דרישה שיישוב שכרגע אין לו לאן להתפתח – יש רצון להתרחב, אז בעצם מגישים בקשה לעשות תב"ע נוספת; אני אומר שהראייה הזאת קצת נובעת מלמטה למעלה, במקום להסתכל על המרחב הכולל ולהחליט איפה אנחנו רוצים לתכנן וכמה, מה התשתיות שצריכות להגיע
שמעון סולומון:
אנחנו נפתח עכשיו לחברי הכנסת, אני רק ממש מבקש להיות קצרים, ואם יש שאלות – אנחנו נשאל את השאלות ונענה עליהן מאוחר יותר, כלומר, אחרי שכל חברי הכנסת ידברו
שמעון סולומון:
 בבקשה, חבר הכנסת עמית
עמית הלוי:
תודה
עמית הלוי:
 אני בעיקר שואל את נציג המנהלת, כי המעמד שלנו והקואליציה הזאת הייתה בשביל להקים איזה גוף שייקח אחריות על הסיפור של המנהל האזרחי ושלל הדברים
עמית הלוי:
 לצערי אני צריך לצאת לפגישה אחרת, אבל אני אעקוב אחרי התשובה שלך אם לא נספיק, כי היא חשובה לי
עמית הלוי:
 בעצם, בכל הדברים שעלו כאן, כולל מה שנציג משרד השיכון אמר כאן עכשיו: האם בכוונתכם לעשות תכנון רציני? מבחינתנו, אתם הגוף של גם לעשות תכנון רציני, רוחבי – מה האסטרטגיה שלנו ביהודה ושומרון, אילו אזורים אסטרטגיים, במה אתם הולכים להשקיע בצוות קו כחול, שנאמר כאן, במה אתם הולכים להשקיע ברישום, האם יש כוונה כזאת, האם חסרים לכם תקנים ובגלל זה זה לא קורה? קידמנו תקציב לעניין הזה
עמית הלוי:
 כלומר, מה התוכנית של המנהלת?     שאלה שנייה: מה הסמכויות שלה? כלומר, עם כל הסיפור שפורסם בעבר, אני פשוט לא מכיר, האם הסמכויות על המנהל האזרחי כיום – אם אתה רוצה לקדם עכשיו צוות קו כחול, האם זה תחת סמכותך? האם צריך אישור של שר הבטחון, האם צריך אישור של הממשלה? והאם אתם יושבים על זה? כלומר, תוך חודש תציגו פה תוכנית על יהודה ושומרון, תאמרו "זאת התוכנית האסטרטגית שלנו"; בסדר, מנהל התכנון לא נכנס, אתם פה, יש לכם תוכנית רצינית – אתם מתכוונים לעשות את זה
שמעון סולומון:
 תרשום לך את השאלות, גם כולכם, כל אנשי המקצוע, תרשמו את השאלות, ואז נוכל לענות על כולן ביחד
שמעון סולומון:
 חברת הכנסת לימור, ואחרי זה לזימי
הר מלך:
טוב, אז קודם כל, אני רוצה לומר שנקודת המוצא שלי ביחס לכל הדיון הזה היא שליהודים יש זכות להתיישב, את זכות האבות שלנו להתיישב בכל נחלת אבותינו, בלי הבדל
הר מלך:
     אני גם רוצה להביא את הנתונים, אנחנו שמענו עכשיו את כל החסמים והסרבול בתהליכים
הר מלך:
 רק לנסות להבין, עוד לפני שהתחלנו להתכנס לאיזשהו מהלך, רק לנסות להבין מה נדרש ממך – אתה כבר מתייאש, רק מלהבין; ואני חושבת שיש פה מגמה מהותית שעומדת מאחורי ההתנהלות הזאת, ואני מאוד-מאוד שמחה לשמוע שיש רצון לשנות את המגמה ואת הפרדיגמה החשיבתית, כי בסוף, כל ההתנהלות הזאת היא תוצר של תפיסות העולם המדיניות שלנו ואיך אנחנו מתייחסים למציאות הזאת
הר מלך:
     אני רוצה למחות על זה שאין פה נציג של המנהל האזרחי, ושאין נתונים על הבנייה באיו"ש, שהגיעו לפה לא מוכנים – זה יירשם בפרוטוקול
הר מלך:
 זה לא מקובל, זה דיון שצריך להביא בו נתונים ברורים, מדויקים, כדי שבאמת נוכל גם להבין את הסיבה שיש מציאות כזאת ביחס להתיישבות ביהודה ושומרון, ואנחנו גם באמת רוצים את הנתונים, כדי לדעת איך להתייחס לזה, מאיפה לתקוף את הדבר הזה
הר מלך:
     אני רוצה לומר: אנחנו שומעים פה כזו בירוקרטיה פסיכית, סליחה על הביטוי, ביחס להתיישבות יהודית
הר מלך:
 דרך אגב, אני קוראת לזה "הכיבוש הזוחל", ההזדחלות שלהם לתוך התחומים שלנו, לתוך תחומי C
הר מלך:
 עכשיו, תבינו, יש שטחי A ו-B, שבהם הם יכולים לבנות באופן חופשי – הם לא בונים שם, הם מגיעים לכבשת הרש, לשטחי C; למה? כי אנחנו הבעייתיים
הר מלך:
 למה? כי אנחנו פספסנו שם משהו
הר מלך:
 למה? כי אנחנו לא ידענו לומר בצורה ברורה, וכשיש פה נציגים שמדברים בצורה כזאת על נחלת אבותינו
הר מלך:
 וצריך להבין: גם הדיבור פה על שני שליש – מה זה שני שליש? שני שליש זה היהודים, ורק יהודים לא יכולים להתיישב
הר מלך:
 בארץ שלהם
הר מלך:
     עכשיו, הנתונים של ההשתלטות: תראו, רק בעשור האחרון אנחנו מדברים על למעלה מ-90 אלף יחידות בנייה בתוך ההתיישבות, וזה רק עולה, וההתגברות, וקצב הבנייה, ההשתלטות על שטחי C – קובעים לנו מדיניות בשטח, ואם אנחנו לא נתעשת ולא נתעורר אנחנו נשב פה ונמשיך לשבת
הר מלך:
 אני מאוד שמחה לשמוע שיש מגמת שינוי, אבל אנחנו חייבים להכיר את הנתונים, עם ישראל חייב להכיר את הנתונים
הר מלך:
 חייבים להבין: זה לא נמצא מעבר להרי החושך – זה כאן
עמית הלוי:
אני לא שמעתי שיש מגמת שינוי, לימור
עמית הלוי:
 איפה שמעת?
שמעון סולומון:
לא, שנייה
שמעון סולומון:
 חברים, בואו נשמע את כולם
שמעון סולומון:
 חברי הכנסת, נסיק את המסקנות בסיום הדיון, לגבי מה המגמה, וזאת באמת המטרה בסוף, אבל בואו
שמעון סולומון:
 חברת הכנסת לימור, אנחנו חייבים לקצר, בבקשה
הר מלך:
רק שנייה, אני רק רוצה להגיד שמול המגמה הזאת של ההתפשטות וההשתלטות על אדמות נחלת אבותינו, של אותם כפרים ערביים – שדרך אגב, הבירוקרטיה לא חלה עליהם, אפס אכיפה; לעומת בנייה שלא מחוץ לגדרות, לא מחוץ לקו הכחול
הר מלך:
 עם ישראל צריך להכיר את הנתונים האלה ולהבין אותם, וככל שאנחנו נשמיע אותם יותר – אני חושבת שהדברים יהדהדו החוצה, ואנחנו גם נראה את השינוי בהתנהלות הזאת
שמעון סולומון:
 חברת הכנסת נעמה לזימי
נעמה לזימי:
תודה
נעמה לזימי:
 יש לי הרבה מה להגיד, אבל אני אשאל רק כמה שאלות, וזה יהיה קצר
נעמה לזימי:
 קודם כל, צריך להגיד שהאישור לישראלים היה לעלות לחומש, לא להעתיק את מגוריהם לשם, ובטח לא לבנות אותם מחדש
נעמה לזימי:
 ובכלל, כל הסיפור של הבנייה באישון לילה – עם כל הכבוד לכל מה שאת אומרת, בסופו של דבר יש עניין חוקי או לא חוקי; וגם על פי החוק הבין לאומי, וגם על פי החלטות מדינת ישראל במערכת המשפט – אי אפשר להתעלם מזה, אי אפשר לעטוף כל דבר לא חוקי באיזו ארשת שנותנת לזה איזושהי לגיטימציה
דן אילוז:
את מומחית לחוק בין לאומי?
שמעון סולומון:
 חברים, בואו, תאפשרו לה לדבר
נעמה לזימי:
אני לא מומחית לחוק בין לאומי, מה לעשות? אני באמת לא מומחית בחוק בין לאומי, אני חברת כנסת בישראל, תודה רבה
דן אילוז:
כי אני כן
נעמה לזימי:
אה, שלום
נעמה לזימי:
 ביידן ענה לך למכתב? רק לשמוע
נעמה לזימי:
 אם אפשר לדעת, המומחה שלנו פה
שמעון סולומון:
חבר הכנסת אילוז
שמעון סולומון:
 שנייה, שנייה, חברים
שמעון סולומון:
 יהיה לך זמן
דן אילוז:
לא כתבתי מכתב לביידן, כתבתי מכתב לחברי קונגרס
דן אילוז:
 וכן, חלקם ענו לי
נעמה לזימי:
מבוכה גדולה, מבוכה גדולה
שמעון סולומון:
חבר הכנסת אילוז, תהיה לך זכות דיבור - תוכל לדבר, אז בוא
שמעון סולומון:
 חבר הכנסת אילוז! לא, סליחה, בבקשה!
נעמה לזימי:
תשלח מה שאתה רוצה, אתה חבר כנסת, אתה יכול לעשות מה שאתה רוצה
דן אילוז:
היא שאלה שאלה – עניתי לה
שמעון סולומון:
לא, אז אל תענה
שמעון סולומון:
 אז אל תענה, באמת
נעמה לזימי:
ואני רוצה לשאול: "בפברואר 2023 התקבלה החלטה בקבינט המדיני-בטחוני לאשר תשע התנחלויות חדשות, אולם בפועל תוקמנה 70 התנחלויות חדשות במסווה של שכונות מעטפת
נעמה לזימי:
 שכונות המעטפת האלו דורשות פרישת תשתיות נרחבת, שמאפיינות יישובים חדשים, ולא שכונות חדשות" – צריך לעמוד על הדבר הזה
נעמה לזימי:
 "מדוע אתם מסווים את ההקמה של ההתנחלויות החדשות כשכונות מעטפת? אנחנו רואים גידול משמעותי בכמות המתנחלים שגרים בשטחי C, אבל אין שום צעד לכיוון פתרון קבע ביהודה ושומרון – מה התוכנית הסופית שלכם לגבי הסוגייה הזו, ולמה לא מאושרים בכלל היתרי בנייה של פלסטינים?
הר מלך:
לא מאושרים? הם פשוט בונים, נעמה
שמעון סולומון:
שנייה, שנייה, חברת הכנסת לימור
שמעון סולומון:
 שנייה, נעמה
שמעון סולומון:
 חברת הכנסת נעמה, אלה שאלות חשובות, אני מבקש שתפני אותן למי שאת רוצה שיענה לך
נעמה לזימי:
קודם כל, חלק לא נמצאים פה; אבל מי שיכול לענות – שיענה
נעמה לזימי:
 לימור, לך אני אומרת שאני מבינה כמה זה רגשי והכל, אבל בסוף, צריך לענות על שאלות
הר מלך:
זה לא רגשי, זאת מהות
נעמה לזימי:
כי אני חושבת שבסוף אלה שאלות מהותיות, בדיוק, וצריך לענות עליהן כמו שצריך, וגם ביחס להחלטות שהתקבלו ופשוט אי-עמידה בהן
נעמה לזימי:
 בסופו של דבר, יש פה צעדים לא חוקיים שנעשים פעם אחר פעם, וניתן להם איזשהו הכשר – לא רק בשתיקה, אלא במניפולציה
נעמה לזימי:
 הגיע הזמן לשים גם את הדברים האלה ולענות על זה
נעמה לזימי:
 תודה
שמעון סולומון:
 אנחנו נעבור שנייה לגדעון מרגלית, ולאחר מכן נחזור לחברי הכנסת
גדעון מרגלית:
קודם כל, שלום, גדעון מרגלית, אני חלק ממארג של ועדות קרקע, אני מתעסק בקניין מקרקעין ביהודה ושומרון כבר שנים
גדעון מרגלית:
 תראו, קודם כל, אני פשוט עוקב בלהיטות אחרי מה שקורה כאן, בכנסת, אז אני מבקש, במחילה, לתת לי לדבר, ולא להתפרץ, אני מוכן לענות תשובות על הכל
גדעון מרגלית:
     אני רק רוצה לומר משהו לחברת הכנסת סון הר מלך: מה שאמרת אפילו מקבל חשיבות, טוויסט, שהוא לא מובן; יש לנו את הנושא של "סור מרע" - מתבצעות עבירות, בעליל, בצהרי היום, ממרומי המקפצה, עבירות חוקיות
גדעון מרגלית:
 אם אני רוצה לקנות עכשיו בית ליד בריכות שלמה – אסור; קודם כל, זה אזור חקלאי; שנית – נגיד, בחלק הזה שנמצא, הוא חלק A או B, אסור לי לקנות
גדעון מרגלית:
 יש ערבים ממזרח ירושלים שגרים, שכבר בנו בתים, בוואדי ארטס בואכה בריכות שלמה – בונים בתים על אזור חקלאי
גדעון מרגלית:
     נעמה, את מכירה את שמשון הגיבור, נכון? כולם מכירים את שמשון הגיבור
גדעון מרגלית:
 לשמשון הגיבור היה איזשהו קטע שהוא היה צריך לנוח, הוא נח על סלע העיטם
גדעון מרגלית:
 סלע העיטם זה מתחת לגבעת הדגן, שם הוא ישב
גדעון מרגלית:
 הגיעו אליו פלישתים ויהודה, והיה שיח שלם, זה מאוד מעניין
גדעון מרגלית:
 אבל זה אנחנו, זאת ההיסטוריה הנושמת שלנו
גדעון מרגלית:
 הגענו לפה בעקבות אבותינו, הקמנו מחדש את מדינת ישראל
גדעון מרגלית:
 מה שמתבצע בשטח זה כיבוש זוחל, ואין לזה גרם – אני אומר לך את זה, כשבחתונות של הילדים שלי יש לי שולחנות של חברים פלסטיניים, ערבים ישראלים – יש בעיה: מי שרוצה לקחת שטח שלא שייך לו, לא שייך לו; יש את המַחְלוּל, יש את האדמות של המדינה, יש אדמות פרטיות – זה קודש; אם לערבי יש אדמה – סחתיין, אני אעמוד על זכותו לגור ולחיות טוב
גדעון מרגלית:
     הבעיה מתחילה בזה שגונבים לנו - וגנבו לנו, על פי נתונים של רגבים, 200 אלף דונם למדינת ישראל, על ידי אנשים שהחליטו שזה מה שהם עושים
הר מלך:
בתוך שטחי C
גדעון מרגלית:
כן, נחל הפירים
שמעון סולומון:
לקראת הדיון הזה, הייתי בשבוע שעבר בסיור עם רגבים על כל גוש עציון – דרום הר חברון ועד מזרח גוש עציון; זה באמת בולט בצורה בלתי רגילה, ששטחים פשוט נגנבים, בבנייה בלתי חוקית פרועה שקורית שם
שמעון סולומון:
 אז אני מכיר את מה שאתה אומר
גדעון מרגלית:
אנחנו אזרחים שומרי חוק, באמת, אנחנו חיים בשלום, באהבה, וזה ידוע ומוכר; ראש המועצה, עודד רביבי, פרסם לא מזמן שהגיע אחד מהקרובים של המוכתר הקרוב, מג'ורת א-שמעה, והיה צריך ביצוע פעולות החייאה, או אפילו לידה – אנחנו מבצעים את זה אצלנו, אנחנו אפילו עושים את זה בלי תשלום
גדעון מרגלית:
 יש לנו אנשים מתוך היישוב – אחת לשבועיים ד"ר גליק פותח בתוך אחד הכפרים שם מרפאה בהתנדבות
גדעון מרגלית:
 אז אנחנו חיים את הדבר הזה
גדעון מרגלית:
     אבל הנושא הזה של אדמות – זו המהות של מדינת ישראל, המהות של מדינת ישראל; בין אם אנחנו מכירים או לא – הנושא של בעלות על קרקעות זה דבר מאוד חשוב
גדעון מרגלית:
 "סור מרע" זה אומר שאף עבריין לא יצא נשכר, אף עבריין
גדעון מרגלית:
 וההתפתחות של היישוב היהודי ביהודה ושומרון זו עובדה נתונה; יש היום – מישהו אמר חצי מיליון – למעלה מחצי מיליון, יש תוכניות ידועות, ואם הן לא ידועות אז אולי כדאי שהן יהיו ידועות, לגידול, שלדעתי בין 25 ל-35 אחוז זה בעתיד הקרוב, הנראה לעין
גדעון מרגלית:
     אם דיברנו כאן על התפתחות – לא נתפס לי איך יכול להיות שמיליוני מכוניות מופקרות על ידי שביל עיזים נרחב שהשאירה מי שהייתה שרת התחבורה; ובאמת, אני מדבר על הפקרות, כי מדובר על חיי אנשים, מדובר על חיי אנשים בכביש
גדעון מרגלית:
 ואני רוצה לנסוע הביתה כמו שהחבר שלי מחברון רוצה לנסוע הביתה, בלי לעלות אחד על השני
גדעון מרגלית:
 אנחנו רוצים יישוב מסודר, אנחנו רוצים זכויות להם ולנו
גדעון מרגלית:
     אני מסיים, ואם מישהו רוצה שאלה – אני מוכן בשמחה רבה
גדעון מרגלית:
 תראו, חשוב מאוד: מבחינת "סור מרע" – הבנו, צריכים לעצור את ההשתלטות הלא חוקית של כל אחד, יהודי כמו ערבי; אבל צריכים תוכניות
גדעון מרגלית:
 למשל, יש לנו ציר בין תקוע לבין ציר 60 – למה הציר הזה, שהוא מעוגן בהסכמי אוסלו, מופקר? למה אני יוצא לטיול עם קבוצה של אנשים ותופס אותי איזשהו ערבי ממזרח ירושלים עם עיניים של גוגל – "מה אתה עושה פה?"; הוא בונה בית על מקום שאמור להיות ציר שמחבר את גוש עציון המזרחית עם ציר 60
גדעון מרגלית:
 למה אני לא יכול לבנות - לרווחת מוסי רז - אני לא יכול לבנות לך ציר שיקצר לך את הדרך למלונות של ים המלח? לא יכול
שמעון סולומון:
תכף נראה אם הוא רוצה את זה
שמעון סולומון:
 מה אתה מעיר את מוסי רז עכשיו?
גדעון מרגלית:
לא, גם לשיטתו
גדעון מרגלית:
 המלונות של ים המלח – אחלה מקום, כדאי לך ללכת שם
גדעון מרגלית:
 למה אני לא יכול לסלול את הכביש הזה, ולעומת זאת, הערבים של הכפר זעתרה, ליד הבית של כבודו, כבר סללו כביש בעזרת גרמניה הנדיבה? ההליכים התכנוניים שדיברנו עליהם כאן קודם, שבאמת נשארו מימי המנדט הטורקי
שמעון סולומון:
 ליאור זברג, יזם
ליאור זברג:
שלום, ליאור זברג, אני עוסק בהשקעות נדל"ן ביהודה ושומרון בעשר השנים האחרונות
ליאור זברג:
 אני רוצה לקחת אתכם לישראל של 2048, חגיגות המאה שלנו
ליאור זברג:
 על פי נתונים של ה-OECD, אנחנו הולכים להיות אחת המדינות הצפופות ממדינות ה-OECD
ליאור זברג:
 ולפי חבר הכנסת לשעבר, פרופסור אלון טל, ב-2050 אנחנו עומדים להכפיל את האוכלוסייה – זאת אומרת, ל-9 מיליון ישראלים לא יהיה איפה לגור
ליאור זברג:
 על פי מנהל התכנון, כבר היום חסרות בישראל כ-100 אלף יחידות, לפי התאחדות הקבלנים המספר יותר קרוב ל-180 עד 200, ובכל שנה, כדי להדביק את הפער הזה, אנחנו צריכים להגיע ל-60 אלף דירות
ליאור זברג:
 בשנה שעברה היה בישראל שיא של בניית דירות, דירות שנבנו והוצעו בפועל, של קצת מעל 151 אלף דירות; באותה שנה, המקבילה ביהודה ושומרון – רק 3117 יחידות דיור
ליאור זברג:
     עכשיו, הנקודה שאני רוצה לקחת אליה היא שאנחנו בעצם לוקחים את יהודה ושומרון כגוש אחד שאנחנו מסתכלים עליו כמארג פוליטי אחד; ובפועל יש עתודות עצומות – אם אנחנו מדברים על מזרחית לראש העין, שיכולות לתת פתרונות לאלפי, עשרות אלפי, מיליוני ישראלים, כבר מחר; ולא רק בהקמת יישובים חדשים – כמובן שזה יתרון עצום, אבל חיבור של הקו הירוק
הר מלך:
שם כבר יש את הכיבוש המזדחל
שמעון סולומון:
חברים, בואו נשמע אותו
ליאור זברג:
זה הזמן לעצור את הכיבוש המזדחל
ליאור זברג:
 אנחנו רגילים לדבר על יהודה ושומרון כפתרון לדיור, אבל בסוף, המספרים הם לא מספרים – אנחנו מדברים על פתרון ומקבלים 300 יחידות דיור בבית אל, שכמובן, אותן 300 יחידות זה אפילו לא רחוב אחד בפתח תקווה; והמקומות שמשה דיבר עליהם, בעצם, ההכרזות -זה הכרזות של פליאה אלבק, שגם חלק מהן לא נשאר – אנחנו מדברים על הכרזות מראשית שנות ה-80, תקופה שבה חיו בישראל קצת פחות מ-5 מיליון אזרחים
ליאור זברג:
 אז מה שאני מציע זה לקחת את העתודות האלה, לתכנן עליהן קדימה, ולא רק את ההתיישבות הקיימת – לא לתת פתרון רק להתיישבות הקיימת ולמתיישבים לגבי איך להגדיל את היישוב בעוד שכונה, אלא להסתכל על תושבי גוש דן; בסוף הם יבנו בעתודות האלה, בואו פשוט נקדים את זה
ליאור זברג:
 תודה רבה
שמעון סולומון:
 חבר הכנסת דן אילוז
דן אילוז:
כן, אני רק רוצה להזכיר מאוד בקצרה שכל הדיון הזה הוא הזוי
דן אילוז:
 למה הוא הזוי? כי הוא לא אמור להתקיים פה, בוועדת חוץ ובטחון; הוא אמור להתקיים בוועדת הפנים, אל תיעלב
שמעון סולומון:
אני פתחתי עם זה, פשוט לא היית פה
דן אילוז:
לא הייתי פה, אתה צודק
דן אילוז:
 ועדת המשנה שאתה היושב ראש שלה לא אמורה אפילו להתקיים
שמעון סולומון:
אשמח לייתר את עצמי מהעניין הזה
שמעון סולומון:
 בתפקיד הזה, בתפקיד הזה, לא בעולם
דן אילוז:
אני יודע, אני יודע שאנחנו שותפים למחשבה, לכן אני לא מתבייש להגיד את זה
דן אילוז:
 אנחנו, דווקא כממשלה שחורטת על דגלה ערכי ימין, ימין על מלא, צריכים לוודא שבסוף הקדנציה הזאת אנחנו נראה גם התקדמות בנושא הזה של החלת הריבונות, של נורמליות בנושא של יהודה ושומרון לטווח ארוך
דן אילוז:
 כל מה שעולה פה כרגע, שזה תכנון לטווח ארוך, בירוקרטיה מטורפת, אכיפת חוק כנגד בנייה בלתי חוקית – אי אכיפת החוק – כל זה ייעלם ברגע שתהיה ריבונות אמיתית ביהודה ושומרון, לפחות לשם אני חותר
דן אילוז:
 כל זה לא מייתר את כל הדברים שאתם אומרים, כי עד שנגיע לשם – כמובן שאנחנו צריכים גם לטפל גם בסוגיות האלו; אבל כקואליציית ימין על מלא, כמו שאוהבים להגיד, אנחנו צריכים לחתור גם לדבר הזה
שמעון סולומון:
 זאב יעקובוביץ', חברת טקטון בנייה, בבקשה
זאב יעקובוביץ':
כן, שלום, נעים מאוד
זאב יעקובוביץ':
 אני יזם שבונה ביהודה ושומרון הרבה מאוד שנים
זאב יעקובוביץ':
 קודם כל, אני רוצה לשמח את כולם ולהגיד שלמרות כל הבעיות והבירוקרטיות – הבנייה באיו"ש מתקדמת ומתקדמת יפה, כמות הביקושים ביהודה ושומרון היא פשוט מטורפת, ולמיטב ידיעתי כמעט אין בתים פנויים
שמעון סולומון:
מעניין אותי אם בבנייה, ברצון שלך לבנות, יש חסמים; אני מבין שמהרגע שהתחלת לבנות זה מתקדם יפה – האם יש חסמים בכל התהליך?
זאב יעקובוביץ':
תודה
זאב יעקובוביץ':
 ודאי, יש המון חסמים, אני אגע בהם עוד רגע
זאב יעקובוביץ':
 אני רק אומר, קודם כל: אין מספיק ואין הרבה תב"עות בתוקף בכלל לבנות עליהן מרוב שיש ביקושים ומרוב שהבנייה וההתפתחות מתקדמות
שמעון סולומון:
אז השמחה שלך זה על הביקושים
זאב יעקובוביץ':
אני יזם, קודם כל, אני לא מתחפש
זאב יעקובוביץ':
 אז כן
שמעון סולומון:
אז התפקיד שלי זה לתת הרבה היצע, כדי שהמחיר גם יהיה נמוך
זאב יעקובוביץ':
אגב, לשאלתו של חבר הכנסת קריב קודם – בהרבה מאוד מקומות, השמאויות שרמ"י מוציאים ושהממונה מוציא הן אכן גבוהות ומטורפות; אולי הוא דיבר על ברי רשות, על קרקעות שמוקצות - כמו בנגב ובגליל, אגב – ללא תשלום, אבל איפה שמוכרים היום את הקרקע היא דווקא נמכרת במחירים ובערכים מאוד גבוהים
זאב יעקובוביץ':
 לדוגמה, מי שזוכר את המכרז האחרון שהיה בגבע – אנחנו מדברים שם על פי עשרה מהשמאות, איזה 40 יזמים הגישו
זאב יעקובוביץ':
 יש הרבה מאוד מכרזים במחירים הזויים
זאב יעקובוביץ':
 וזה אחרי שהממונה מתערב בשמאויות – למיטב הכרתי וידיעתי – ומעלה אותן ככל יכולתו; כדי לתרום לקופת המדינה, כמובן
זאב יעקובוביץ':
 וזה תפקידו, וזה בסדר גמור
זאב יעקובוביץ':
     אני כן אגיד את החסמים
זאב יעקובוביץ':
 במקום לדבר גבוהה-גבוהה, אני רוצה להגיד ליושב ראש ולוועדה שיש דברים קטנים ופשוטים שהם בכלל מחוץ לעולם המדיניות ומחוץ לעולם הפוליטיקה, שאם רק ישחררו אותם – ישוחררו מה שנקרא האבנים הגדולות
זאב יעקובוביץ':
 קודם כל, חוק תכנון ובנייה: עוד מ-2012, מדו"ח כבוד השופט אדמונד לוי, חוק תכנון ובנייה לא חל ביו"ש, וזה מכיל בעיות - אגב, וחשוב לדעת את זה, קודם כל על המשתכנים
זאב יעקובוביץ':
 המשתכנים הם הנפגעים הגדולים הראשונים
זאב יעקובוביץ':
 אחריהם המועצות, הרשויות, שצריכות לתת שירות וצריכות לתכנן, ולא יכולות לתכנן כמו שצריך
זאב יעקובוביץ':
 ובסוף-בסוף גם היזמים, כן, בסופו של דבר היזם נפגע, ונפגע קשות, כתוצאה מזה שאין חוק ברור וסדור
זאב יעקובוביץ':
     אגב, גם החלת מדיניות מנהל התכנון, שלא חלה ביו"ש; כשאתה בא לוועדה אתה לא יודע, אין לך כללים ברורים איך לתכנן
זאב יעקובוביץ':
 אתה יכול למצוא את עצמך מתכנן משהו אחד בהתאם לרצון ראש הרשות, אחרי זה משהו אחר בהתאם לפוליטיקה שמופעלת בגלל חוסר בהירות, באמצעות הוועדים המקומיים, ובסוף להגיע לוועדה המחוזית ולמצוא את עצמך בכלל מיטלטל 180 מעלות לכיוון השני ונקרע בין כל העולמות