GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מאיר סחיווסחורדר:
 זה האשרור
יולי יואל אדלשטיין:
לא, אבל אתם חוזרים לדין ודברים שהיו לכם מהי העבירה, תשלום המשכורת או הפיגוע
מאיר סחיווסחורדר:
אז עכשיו זה מנוסח טוב
מאיר סחיווסחורדר:
 עכשיו בחוק זה מנוסח מדויק
יולי יואל אדלשטיין:
השאלה היא אם אתה מפרשן את זה נכון
תמר קלהורה:
במובן הזה את צודקת שצריך שיהיה ברור שהחוק הזה חל גם כאשר הפיגוע כבר התרחש ועדיין לא הוגשה תביעה
תמר קלהורה:
 שוב, זה בכפוף לדיני ההתיישנות
תמר קלהורה:
 עכשיו יש את השאלה מה קורה עם תביעות שכבר הוגשו
תמר קלהורה:
 אז כל עוד הן לא הסתיימו בפסק דין חלוט ההצעה זאת מציעה להחיל את זה עליהן, וזה בסדר
תמר קלהורה:
      יש עוד נקודה שלא הספקתי לבדוק לקראת הדיון היום, אבל היו לנו כבר מצבים שבהם בפסיקה, למשל כל הנושא של השנים האבודות, וגם הפיצויים העונשיים, הלכת אטינגר שמכוחה בכלל אנחנו נמצאים פה, אז הייתה שאלה של האם להחיל אותה על תיקים תלויים ועומדים בזמנו לפני 20 שנה, אני עוד צריכה למצוא בדיוק מה נקבע שם, אבל אין בעיה עם זה, להחיל את זה על תביעות תלויות ועומדות
תמר קלהורה:
 זה אפשרי, זה נעשה בעבר, זה בסדר
תמר קלהורה:
      כתוב פה תביעה לפיצויים נגד מתגמל הטרור שעדיין לא התיישנה
תמר קלהורה:
 אז פה אנחנו מדברים על מצב שבו גם הפיגוע כבר התרחש וגם עדיין לא הוגשה תובענה בבית המשפט, אז גם על זה הוצע להחיל את זה וגם זה בסדר
תמר קלהורה:
 יש שני מצבים שבהם אנחנו לא מחילים את החוק הזה, על מי שתביעתו כבר התיישנה, כמו שאמרתי גם בדיון אתמול בוועדה השנייה, כי גם שם זה עלה, לא מקימים לתחייה תביעות שהתיישנו
מאיר סחיווסחורדר:
אבל מה זה התיישן, תמר?
תמר קלהורה:
אנחנו דיברנו על זה, מכיוון שדיברנו על השאלה במה אנחנו עוסקים
מאיר סחיווסחורדר:
תמר, אם מחר קמה רשות פלסטינית חדשה? זו שאלת הבנה חשובה, אדוני, ממש
יולי יואל אדלשטיין:
כן, שאלת שאלה מה זה התיישן
תמר קלהורה:
שוב זה חוזר לשאלה, מהי עילת התביעה שלנו
מאיר סחיווסחורדר:
אוה, אני רוצה לחדד את השאלה, בדיוק
תמר קלהורה:
דיברנו על זה, עילת התביעה היא הפיגוע
מאיר סחיווסחורדר:
אבל אם בא גורם חדש, אדוני, זאת השאלה, בא גורם חדש
מאיר סחיווסחורדר:
 הרי לצורך העניין הרשות הפלסטינאית יכולה לקרוס, רק בשביל ההבנה, ותקום רשות פלסטינאית חדשה או יקום איזה שהוא ארגון באירן שהחליט שהוא משלם למחבלים משכורת, היום הוא מתחיל לשלם למחבלים שיושבים בכלא, אז החוק הזה לא חל עליו? למה? זו בדיוק המטרה של החוק, אם מישהו הולך ומשלם כסף, מתגמל בשל מעשה טרור, הוא ייקח עליו אחריות בחוק הזה
מאיר סחיווסחורדר:
 וזה בדיוק מה שתמר מנסה פה לבלבל קצת
תמר קלהורה:
אני לא מנסה לבלבל
יולי יואל אדלשטיין:
היא לא מנסה לבלבל, היא מביעה את דעתה
מאיר סחיווסחורדר:
לא מנסה בכוונה רעה, אבל המונח הזה של פקודת הנזיקין והמונח של התיישנות לפיגוע הוא סותר את החוק
מאיר סחיווסחורדר:
 החוק בא להגיד שלא ישלמו כסף למבצעי טרור, נקודה, ולכן אם היום יקום, כמו שזה מנוסח היום וזה בדיוק העניין, יקום ארגון חדש, רשות פלסטינאית חדשה, ארגון באירן, ארגון שרוצה לשלם כסף למחבלים והוא מעודד טרור, זה בדיוק הסיפור, אז הוא יצטרך לשלם את הדין
יולי יואל אדלשטיין:
זאת נקודה מאוד מעניינת כי יש פה זווית אחרת שהראש הקרימינלי שלי חושב עליה, במידה שהרשות הפלסטינית כרגע עוקבת בדריכות אחרי הדיון הזה בערוץ הכנסת ואומרת, וואו, באים עלינו לכלותנו ואז הם מקימים בנק לעידוד פלסטיין או מה שזה לא יהיה, שאין לו שום קשר מוכח לרשות הפלסטינית והבנק הזה, כמו בנקים רבים במסגרת פעילות צדקה שלו, מתחיל לשלם משכורות לכל מיני אנשים שהם גיבורים, נכי פעילות הכיבוש הציוני וכו'
מאיר סחיווסחורדר:
נכון, ואז יושב ילד בבית ויודע שכשהוא יילך לעשות פיגוע אז לא הרשות תשלם, אלא ארגון אחר
יולי יואל אדלשטיין:
אני רוצה להבין, אתה העלית סוגיה שיקום גוף לגמרי חדש ויתחיל לשלם למישהו שלפני 30 שנה עשה פיגוע
מאיר סחיווסחורדר:
הדוגמה שלך מצוינת
יולי יואל אדלשטיין:
אני מעלה דוגמה של משהו שעכשיו פשוט לוקחים את כל האקסל הזה של כל התשלומים, מודיעים לאלוף משנה גורן שהרשות קיבלה את המסר ולא תשלם גרוש למישהו אחר ומעבירים את הכול לקטאר, שתשלם
תמר קלהורה:
התשובה שלך זה בקרה של מתגמל הטרור, זאת לא אותה - - -
יולי יואל אדלשטיין:
זאת אומרת אפשר יהיה לתבוע את המתגמל החדש
תמר קלהורה:
אם מחר בבוקר על פיגועים חדשים או על פיגועים שבגינם עדיין לא הוגשה תביעה ועדיין - - -
יולי יואל אדלשטיין:
זאת אומרת הכול על הפיגועים הרלוונטיים
תמר קלהורה:
כן, על כל מה שנכנס פה, אם התחלפה זהות המתגמל זאת לא הבעיה, השאלה היא שאלה אחרת
תמר קלהורה:
 יש לנו שני מצבים שלא נכנסים פה, מצב אחד זה מי שתביעתם התיישנה
תמר קלהורה:
 הפיגוע התרחש לפני 25 שנה, לא הוגשה תביעה ועכשיו אחרי החוק הזה הם רוצים להגיש תביעה, נגד הרשות, נגד בנק, לא משנה, נגד מתגמל הטרור
תמר קלהורה:
 התשובה צריכה להיות שאי אפשר לעשות את זה, מדוע אי אפשר לעשות את זה? מכיוון שעילת התביעה היא הפיגוע
מאיר סחיווסחורדר:
איפה זה כתוב בחוק? אדוני, זה התרגיל
מאיר סחיווסחורדר:
 אני מצטער שאני חוזר למילה לא יפה
יולי יואל אדלשטיין:
לא, זה לא תרגיל
תמר קלהורה:
אני מאסתי באמירות שלך ואל תגיד לי תרגיל, אל תגיד לי מבלבלת, תחזור בך ותיתן לי לדבר
מאיר סחיווסחורדר:
סליחה על המילה תרגיל, זה לא תרגיל, אני חוזר בי, אבל המשמעות שאת מתעקשת - - -
תמר קלהורה:
אני לא רוצה - - -
יולי יואל אדלשטיין:
סליחה, תמר, תמר, תמר, לא צריך לקחת את הכול באופן אישי, הוא התנצל, הוא חזר בו
מאיר סחיווסחורדר:
לא, לא להיות אישי
מאיר סחיווסחורדר:
 המשמעות של להתעקש על תאריך הפיגוע היא סירוס החוק, כמו שאדוני אמר בדיוק
מאיר סחיווסחורדר:
 החוק הזה בא למנוע את זה שבן אדם, גוף, עמותה, לא יודע מי, לא ישלם משכורות למחבלים
מאיר סחיווסחורדר:
 אם עכשיו בא גוף חדש ומשלם משכורת לפיגוע לפני 20 שנה אפילו, לאיזה גיבור ברגותי כזה, אז קם ילד בן 17 שיודע שהוא יציל את המשפחה שלו בזה שהוא יילך לעשות פיגוע ויהרוג יהודים, זה כל הסיפור פה, השכן שלו וכולם
מאיר סחיווסחורדר:
 אנחנו נרצחים ברחובות בגלל הכסף הזה, הרשות הפלסטינית משלמת למשפחה של רוצח יותר מפי חמישה מהשכר הממוצע אצלם, יותר מהקצבאות של הביטוח הלאומי אצלנו
מאיר סחיווסחורדר:
 זה הסיפור של הטרור
הר מלך:
זה משתלם
יולי יואל אדלשטיין:
 יש לי תחושה, יצחק, שהא בהא תליא, כלומר זה קשור לסעיף של הפיצויים שאנחנו אישרנו לשלישית
יולי יואל אדלשטיין:
 אני חושב שגם כאן זאת הנקודה השלישית להכנה
יולי יואל אדלשטיין:
 יש לנו שלוש נקודות, תקרה/רצפה, הגובה ותחולה
תמר קלהורה:
אני רק רוצה לחדד שוב
תמר קלהורה:
 לומר שגם תביעה שהתיישנה אפשר עכשיו להגיש, או תביעה שנדחתה, גם זו קבוצה שלא נכללת, המשמעות של זה היא שיש פה בור ללא תחתית
יולי יואל אדלשטיין:
המשמעות ברורה לנו, אנחנו חושבים על הניסוח
תמר קלהורה:
מעבר לבעיות המשפטיות של להקים לתחייה עילות תביעה - - -
יצחק פינדרוס:
אמר לך היושב ראש שבסוף זה גם הא בהא תליא, כי אם מגיע האוצר והמל"ל ומשרד הביטחון ואומרים: חבר'ה, זה לא מספיק ואומרים על סכומים, בסוף באיזה שהוא מקום נצטרך להגיע להגדרה, כמו שאמרנו, גם כספית
יולי יואל אדלשטיין:
כן, לרבע את המעגל
תמר קלהורה:
כמו שאמרנו בדיון הפנימי, לכאורה אם נלך לשיטתך אפשר – ואנחנו לא מדברים פה על השאלה העקרונית של האם זה ראוי ומוצדק וכו', נצא מנקודת הנחה שזה ראוי ומוצדק, באמת, שכל נפגע טרור, גם אם הוא נפגע לפני 30 ו-40 שנה יוכל לקבל פיצויים, זאת לא השאלה, השאלה היא - - -
יצחק פינדרוס:
עוד פעם, השאלה שעלתה זה האם ראוי ונכון לא לתת פיצויים, ואני אומר את זה שוב, וסליחה מכבודם של המשפחות ואני מכבד מאוד את המשפחות, האם זה ראוי שקם היום עמותה, בנק או רשות ומממן מישהו היום, ביולי 2023 –
יולי יואל אדלשטיין:
שעשה פיגוע לפני 30 שנה
תמר קלהורה:
אם זה מימון ראשון אז יש פה גם בעיה משפטית, זאת לא רק בעיה - - -
יולי יואל אדלשטיין:
להוכיח שהוא השפיע על הפיגוע
תמר קלהורה:
אני חושבת שזה מכסה את הרוב המכריע של ה - - -
הר מלך:
יולי, מה הוגדר בחוק כרטרו? כמה בעצם?
יצחק פינדרוס:
עשר שנים
תמר קלהורה:
לפי דיני ההתיישנות כרגע
יצחק פינדרוס:
כרגע עשר שנים לפי הניסוח שקיים
הר מלך:
אז זה לא רלוונטי לכל המשפחות האלה
יולי יואל אדלשטיין:
למשפחות שנמצאות כאן זה לא רלוונטי
יצחק פינדרוס:
חלקן, אלה שגמרו את התביעה או אלה ש - - -
יולי יואל אדלשטיין:
לנקוס זה רלוונטי
מירי פרנקל-שור:
תלויה ועומדת כן נכנסת לתוך העניין
הר מלך:
מה זה תלויה ועומדת? אם הייתה התביעה?
יולי יואל אדלשטיין:
שמי שהגיש גם לפני שמונה שנים על פיגוע שהיה לפני 18 שנים זה תלויה ועומדת
הר מלך:
רק בתוך הטווח של עשר השנים האחרונות שהוא הגיש? אני מאוד נזהרת פה כי אני בניגוד עניינים
יולי יואל אדלשטיין:
לא, מה שמתנהל בבית משפט זה שייך, בלי כל קשר מתי היה האקט עצמו
מאיר סחיווסחורדר:
אז מותר לממן את סמיר קונטר נגיד, לצורך העניין, תמר, בהבנה שלך, את סמיר קונטר מותר לממן כי הוא עשה בשנות ה-70 ואת ברגותי מותר לממן החל מהשנה השביעית
מאיר סחיווסחורדר:
 יישבו ויעשו חשבון, אה, עברו שבע שנים מהפיגוע, נתחיל לשלם כסף? זה מה שקורה
יולי יואל אדלשטיין:
 היא נקודה, כמו שאני בעצמי אמרתי, היא פותחת פתח לכל מיני מחשבות אם בצד השני גם יתחילו לחשוב קריאטיבית
יולי יואל אדלשטיין:
 אנחנו נצטרך בימים הקרובים לשבת ולראות איך אנחנו מצד אחד, אני מבין מה שאת אומרת, אי אפשר לפתוח את הכול ועל מעלה עקרבים עכשיו להיכנס לדיון של פיצויים, אז עוד לא הייתה אפילו רשות פלסטינית, אבל מישהו בטח כיוון גם אותם, ומצד שני אני גם לא מסתיר, אנחנו רוצים להכליל מקסימום משפחות שיוכלו לתבוע, ומצד שלישי אנחנו לוקחים לתשומת הלב את ההערות שהיו כאן מטעם מל"ל, משרד הביטחון ומשרד ראש הממשלה, איך אנחנו בכל זאת נשארים במסגרת הגיונית מבחינת הכספים כי אנחנו לא רוצים להגיע למצב שבגלל מדיניות הממשלה ייכנסו כאן לכיס של משלם המיסים הישראלי ויתחילו להשלים את הסכומים לא יודע מאיפה
יולי יואל אדלשטיין:
      לכן אנחנו ניקח את כל הדברים האלה בחשבון, אבל כדי להתקדם אני מבקש, אני אמרתי לפרוטוקול שיש פה שלוש נקודות שאנחנו הולכים עוד, אם נמצא לנכון, לשנות לקראת קריאה שנייה ושלישית, במסגרת דיונים, גם פחות פורמליים וגם פורמליים שיתקיימו, וכרגע אני מבקש להצביע על הנוסח כפי שקרא אותו גלעד, עם השינויים שהופיעו כאן במהלך הדיון
יולי יואל אדלשטיין:
      חברי הכנסת מצביעים
יולי יואל אדלשטיין:
 מי בעד נוסח החוק פיצוי קורבנות הטרור (פיצויים לדוגמה), התשפ"ג-2023 לקריאה ראשונה בנוסח שקרא עוזר היועצת המשפטית לוועדה עם השינויים שמופיעים גם בפרוטוקול הישיבה? ירים את ידו
יולי יואל אדלשטיין:
 נמנעים, מתנגדים אין
יולי יואל אדלשטיין:
 התקבל פה אחד
יולי יואל אדלשטיין:
בעד – 2
יולי יואל אדלשטיין:
נמנעים – אין אושר
יולי יואל אדלשטיין:
אני מודה מאוד לכל המוזמנים וחלקכם תוזמנו לדיונים, כמו שאמרתי, אולי גם פחות פורמליים בימים הקרובים כדי לסיים את העבודה ולהגיע לנוסח מוסכם
שמעון סולומון:
צוהריים טובים, סיימנו כאן קודם לכן דיון מאוד משמעותי שהוא היה חסוי, אז לא יכולתם להגיע אליו אבל הוא מאוד משמעותי כדי באמת לצעוד עוד צעד אחד קדימה בהקשר של הביטחון
שמעון סולומון:
 מישהו אמר לי כאן, קיבלת תזכורת קשה הבוקר לשני הדיונים שאנחנו מקיימים היום
שמעון סולומון:
 לצערי הרב אנחנו מקבלים את זה כל שבוע מחדש, תזכורת כזו או אחרת
שמעון סולומון:
 זה רק מה שאנחנו רואים ושומעים מהתקשורת
שמעון סולומון:
 יש הרבה דברים שאנחנו לא רואים ולא שומעים ולכן הסוגיה הביטחונית, התחבורתית, כל מה שאנחנו דנים כאן, הם מה שנקרא דברים שאנחנו זקוקים להם ליום-יום ולשעה-שעה
שמעון סולומון:
      אנחנו היום נדון בשני נושאים מאוד משמעותיים וזה דיוני המשך למעשה למה שכבר נתקלנו בוועדה כאן
שמעון סולומון:
 אני מתכבד כאן לפתוח את דיון ועדת המשנה ליהודה ושומרון של חוץ וביטחון
שמעון סולומון:
 היום כ"ז תמוז תשפ"ג, 16 ביולי 2023, בו מתקיים באמת כתוצאה מכמה דיונים שכבר קיימנו בסוגיית האכיפה והבטיחות בכבישי יו"ש וגם בסוגיית הקליטה הסלולרית
שמעון סולומון:
      כנראה שאי אפשר להפריד בתפיסת הביטחון בין הסיפור של התשתיות לבין הסיפור של הקליטה וכל הנושא הטלפוני, לכן אנחנו נדון בשני הדברים האלה
שמעון סולומון:
 אנחנו נתחיל היום את הדיון ואת הצגת הדברים בסוגיית הקליטה הסלולרית
שמעון סולומון:
 לאחר מכן נעבור לתשתיות
שמעון סולומון:
 בסוגיית הקליטה, הקליטה בכלל בכל כבישי יו"ש ותוכניות עבודה קדימה
שמעון סולומון:
 יצא לי קודם לכן לדבר עם כל הנוגעים בדבר, גם עם הגופים ביהודה ושומרון, גם משרד התקשורת, כך שאני מקווה שבאים לדיון הזה מוכנים כדי שנוכל באמת לצעוד עוד צעד אחד קדימה בהקשר הזה
שמעון סולומון:
 סדר הדוברים שאנחנו נבקש כאן זה משרד הביטחון, קמ"ט תקשורת
שמעון סולומון:
 משרד התקשורת, תחליטו מי במשרד התקשורת, משרד האוצר וכמובן לאחר מכן נשמע את חברי הכנסת ודוברים נוספים
שמעון סולומון:
      בבקשה, קמ"ט תקשורת
אלעד מלכא:
אנחנו נתחיל עם משרד התקשורת, אלעד מלכא, משנה למנכ"ל משרד התקשורת
אלעד מלכא:
 קודם כל אנחנו מברכים על הדיון
אלעד מלכא:
 הקליטה הסלולרית באיו"ש, אנחנו יודעים שהיא לקויה ביחס למרכז הארץ בוודאי וגם ביחס למקומות פריפריאליים אחרים בתוך הקו הירוק, ואני אוסיף על גבי זה שבניגוד למה שקורה בתוך הקו הירוק, יש לנו כמה אתגרים מרכזיים עם נושא הקליטה הסלולרית מעבר לקו הירוק, הראשון שבהם הוא העובדה שהצבא, בהתחלה אלוף הפיקוד ולאחר מכן גם דרגים מעל הכירו בקליטה הסלולרית כצורך ביטחוני ביהודה ושומרון ולכן אנחנו מתייחסים לזה בצורה אחרת מאשר במקומות אחרים
אלעד מלכא:
 לא צריך לפרט
אלעד מלכא:
      נוהגים לדבר על אם קרה חס וחלילה אירוע, מישהו לא יכול להזעיק עזרה
אלעד מלכא:
 אני גם יכול לשתף משירות המילואים שלי שחיילי מילואים וגם סדיר עושים שימוש נרחב בטלפונים הסלולריים שלהם כדי לתקשר תוך כדי פעילות מבצעית, וכאשר אין כיסוי סלולרי זה פוגם גם ביכולות תפקוד שלהם, אז זה אחד
אלעד מלכא:
 שניים, יש לנו בעיה קשה מאוד מבחינת מציאת אתרים ואזורים, גם בעיה מבחינת בעלות וגם בעיה מבחינת האחזקה לאחר מכן, המקומות הללו שאנחנו נדרשים לסיוע יותר מאסיבי מצד הצבא
אלעד מלכא:
      אנחנו כרגע נמצאים בתוכנית מקיפה לטיפול בקליטה ביהודה ושומרון, כאשר היא כוללת כמה רגליים
אלעד מלכא:
 הראשון שבהם הוא מה שמכונה צו העיצומים
אלעד מלכא:
 נכון להיום חברה סלולרית שלא עומדת בתנאי הרישיון שלה ביהודה ושומרון, אין מי שיכול לאכוף אליה קנסות
אלעד מלכא:
 אין כזאת סמכות כרגע נכון להיום
אלעד מלכא:
 אנחנו בתהליך של צו עיצומים כדי להסמיך את קמ"ט תקשורת במינהל האזרחי כדי לאכוף קליטה סלולרית ברחבי יהודה ושומרון
אלעד מלכא:
 הדבר הזה נמצא בישורת האחרונה של הניסוחים המשפטיים ומשרד המשפטים
אלעד מלכא:
 אני מקווה שבקרוב מאוד תהיה כבר בשורה בהקשר הזה
אלעד מלכא:
 זה נקודה אחת
אלעד מלכא:
      נקודה שנייה, אנחנו פועלים מול משרד הביטחון
אלעד מלכא:
 אנחנו רוצים שבכל מקום שיש תורן צבאי, ברזלים מה שנקרא ותור צבאי, אתר צבאי, יעלו עליו כל חברות הסלולר
אלעד מלכא:
 יש שלוש רשתות מרכזיות בישראל
אלעד מלכא:
 אנחנו רוצים שכולם יציבו משדרים על התרנים הללו
אלעד מלכא:
 בחלק המקומות זה עובד לחברה אחת ולא לחברה אחרת משלל טעמים ביורוקרטיים
אלעד מלכא:
 פניתי גם למנכ"ל משרד הביטחון בעצמו כדי שיירתם לסוגיה הזאת
אלעד מלכא:
 אנחנו מעוניינים לאפשר לכל חברה סלולרית לעלות על כל תורן ביהודה ושומרון
אלעד מלכא:
 זה בעינינו יפתור המון בעיות
אלעד מלכא:
 אני מזכיר, בעיה של בעלות על קרקע, בעיה של הגנה על אנטנות
אלעד מלכא:
 אם זה תורן צבאי שכבר נמצא שם ומוגן, ככל הנראה נוכל לעשות שימוש טוב גם עבור קליטה אזרחית בדברים הללו
אלעד מלכא:
 זה הדבר הנוסף
אלעד מלכא:
     הדבר האחרון, ישנה פעילות מאסיבית כרגע מצידנו לאתר את כל חורי הכיסוי ביהודה ושומרון, בהובלת קמ"ט תקשורת באיו"ש, בהובלתו של דודו, מאמץ מרכזי לאתר את כל חורי הכיסוי
אלעד מלכא:
 לפני כשבועיים או שלושה הבאנו את כל חברות הסלולר לבית אל, למינהל האזרחי, בכוונה לשם
אלעד מלכא:
 עשינו דיון עם כל אחת מהן על כל האתרים וחורי הכיסוי הידועים לנו
אלעד מלכא:
 התחלנו תוכנית עבודה
אלעד מלכא:
 הם יבואו לדווח אחת לרבעון על קצב ההתקדמות של הצבת אנטנות בחורי הכיסוי הללו
אלעד מלכא:
 זה בעצם התהליך שמתבצע כעת
אלעד מלכא:
 הפרטים יותר אני אשאיר גם לדודו לפרט בדברים הללו
אלעד מלכא:
 תודה
שמעון סולומון:
איזה מניעה יש כרגע להתחבר לתורן צבאי?
אלעד מלכא:
עניין של חוזים בין חברות הסלולר לבין הצבא ועניין של מתי הצבא מאפשר את זה
אלעד מלכא:
 הצבא מאפשר את זה לשתי חברות שאיתו במכרז בצורה יותר קלה
שמעון סולומון:
של אזרחיות גם?
אלעד מלכא:
הן אזרחיות, כן
אלעד מלכא:
 שתי חברות שנותנות לו שירותים, נקרא לזה ככה, אז הוא מאפשר להן בצורה יותר קלה
אלעד מלכא:
 לחברה שלישית הוא עושה יותר קשיים, וגם זה, הוא לא מאפשר לכל החברות בכל מקום
אלעד מלכא:
 הגישה שלנו היא פשוטה
אלעד מלכא:
 בכל מקום שכבר אפשרו לחברה אחת, אין סיבה שלכל השלוש האחרות
אלעד מלכא:
 במקומות אחרים נמצא את הפתרונות בשלב השני
הר מלך:
הבעיה היא רק מצד הצבא, לא מצד החברות?
אלעד מלכא:
חברות הסלולר ככל שאנחנו מכירים - - -
הר מלך:
כולן מוכנות ונכונות?
אלעד מלכא:
במקומות האלה הן מוכנות ומבקשות ורוצות עזרה בדברים הללו
אלעד מלכא:
 כמו שאמרתי גם, מעבר לזה אנחנו בתהליך של צו העיצומים כדי שמי שלא תעשה את הדברים שנדרשים תהיה חשופה לפיקוח
הר מלך:
בסדר גמור
שמעון סולומון:
 דודו
דודו כהן:
שלום לכם
דודו כהן:
 ממש בהמשך לשאלה שלך, חברות הסלולר מחויבות
דודו כהן:
 יש להן רישיון
שמעון סולומון:
תציג את עצמך
דודו כהן:
דודו כהן, קמ"ט תקשורת
דודו כהן:
 אני רוצה להתחיל מהמצב הרגולטורי
דודו כהן:
 מבחינה רגולטורית חברות הסלולר מחויבות על פי רישיון שיש להן מטעם המינהל האזרחי
דודו כהן:
 הרישיון הוא זהה לחלוטין מהרישיון שיש להם למה שאנחנו קוראים בתחומי הקו הירוק, והרישיון שיש להם באיו"ש, אחד לאחד
דודו כהן:
 אחד מתנאי הרישיון, כתוב שם מה הם אחוזי הכיסוי שהם מחויבים גם בתוך ההתיישבות וגם בצירים ובכבישים שמובילים להתיישבות
דודו כהן:
 על פי תנאי הרישיון 90% מהכבישים אמורים להיות מכוסים בכיסוי סלולרי של שלושת החברות, כל אחת מהחברות
דודו כהן:
 זה לא המצב היום ולכן יש את העניין של צו העיצומים שאנחנו רוצים להוציא, שאלעד פירט אותו
דודו כהן:
 אנחנו ממש נמצאים בישורת האחרונה
דודו כהן:
 כרגע זה נמצא לקראת אישור סופי של משרד המשפטים
דודו כהן:
 אנחנו מקווים שבמהלך חודש אוגוסט נוכל להחתים את האלוף על הצו הזה, אבל זה כרגע תלוי במשרד המשפטים
דודו כהן:
 חשוב להדגיש את זה
דודו כהן:
 זו נקודה אחת
דודו כהן:
     נקודה שנייה זה סוגיית המיפוי
דודו כהן:
 אנחנו לאורך כל השנים ממפים ויוצרים רשימה של מקומות גם על בסיס תלונות של התושבים שאנחנו מקבלים ומטפלים בהם וגם על בסיס בדיקות שאנחנו עושים, מה שאנחנו קוראים נסיעות מבחן, דרייב טסטים כאלה
דודו כהן:
 אנחנו פשוט נוסעים על הצירים ורואים איפה יש קליטה לאיזה רשת ובאיזה עוצמה
דודו כהן:
 יש לנו מיפוי מדויק
הר מלך:
ממתי התחלתם לעשות את המיפוי הזה?
דודו כהן:
אנחנו עושים את זה באופן שוטף
דודו כהן:
 בחודשים האחרונים עשינו מיפוי כמעט סופי
דודו כהן:
 זו רשימה דינמית שאנחנו בדרך כלל בודקים גם ביחס לתלונות של ראשי ההתיישבות, של תושבים ושל בדיקות שאנחנו עושים
דודו כהן:
 נכון להיום יש כרגע 68 מיקומים שבהם מצאנו שיש היעדר קליטה
דודו כהן:
 לצורך העניין, בגדול, צריך תוספת של כמה עשרות מתקנים
דודו כהן:
 אף פעם לא יהיה 100%
דודו כהן:
 גם בתל אביב אין 100%
דודו כהן:
 חשוב להדגיש את זה, אבל כדי להגיע למצב של 90% צריך כמה עשרות מתקנים, רובם ממש בצירים עצמם
דודו כהן:
 חלקם בתוך ההתיישבות עצמה
שמעון סולומון:
בהתייחס לנקודות שאמרת כרגע, כמה אחוז כיסוי יש לנו היום?
דודו כהן:
זה הערכה, כי אם אתה שואל את חברות הסלולר, אז הן מציגות תמונה יותר ורודה
דודו כהן:
 הערכה שלנו, משהו בסביבות 75%
דודו כהן:
 זה הערכה, צריך לקחת את זה בחשבון, כי זה לא מדע מדויק
צבי ידידיה סוכות:
למה רק 90%?
דודו כהן:
אנחנו לקחנו אחד לאחד את מה שהוחלט ברישיון של משרד התקשורת
צבי ידידיה סוכות:
אתה בעצם משווה את יו"ש לכל הארץ?
דודו כהן:
כן
שמעון סולומון:
כרגע השאיפה היא להשוות מ-75% ל-90%
שמעון סולומון:
 יכול להיות שאנחנו נבוא ונגיד, שנייה, פה יש אלמנט נוסף שלגביו נוכל לייצר משהו אחר
דודו כהן:
אני הייתי מייחל שנגיע קודם כל ל-90% ואחר כך נדבר על היותר
משה סנה:
אבל מי מונע את ה-90%?
דודו כהן:
אנחנו נצמדנו לרישיון כפי שהוא קיים במשרד התקשורת, אותו רישיון של החברות שקיים במה שנקרא בתוך תחומי הקו הירוק, אחד לאחד
שמעון סולומון:
בגלל שדיברנו עם כל הגורמים הרלוונטיים כדי לבוא ממש מוכנים, אני מציע שגורמי המקצוע יציגו
שמעון סולומון:
 אם יש שאלות הבהרה, אז כמובן, אבל לא לייצר עכשיו שיח, כי אחרת אנחנו לא נגמור
הר מלך:
היושב-ראש, אני יכולה לשאול שאלת הבהרה?
הר מלך:
השאלה היא גם לשניכם
הר מלך:
 מה החלק של המינהל האזרחי בזה שאותם - - - שאתם מדברים עליהם לא יוצאים לפועל?
שמעון סולומון:
לימור, זה שאלה כבר על מה שאמרו
שמעון סולומון:
 אני רק אומר, אחרת אנחנו לא נגמור
שמעון סולומון:
 ניתן לכולם, אתם רשומים
שמעון סולומון:
 בואו נתקדם הלאה
דודו כהן:
נתון נוסף שאני רוצה לתת פה זה מה כרגע עומד על הפרק
דודו כהן:
 נכון לעכשיו יש לנו 23 מיקומים שהם נמצאים בתהליכי או רישוי או הקמה
דודו כהן:
 הרוב נמצא בתהליכי רישוי
דודו כהן:
 חלק מהם בהקמה
דודו כהן:
 אנחנו מקווים שנגיע עד סוף השנה הזו בסך הכול עם מה שבוצע עד עכשיו, ל-15 מתקנים
דודו כהן:
 אנחנו בודקים לא לפי תרנים אלא בסופו של דבר הכיסוי ניתן על פי משדרים
דודו כהן:
 זה מה שחשוב לנו
דודו כהן:
 יכול להיות שעל אותו תורן יש שלושה משדרים של שלושת החברות, לכן מבחינתנו זה שלוש
דודו כהן:
 15 זה הריכוז של כל החברות
הר מלך:
אתם סוכמים את זה כאילו לפי המשדרים
דודו כהן:
לפי המשדרים
דודו כהן:
 אנחנו בודקים את עצמנו לפי המשדרים כי בסופו של דבר זה מה שנותן את הכיסוי
הר מלך:
זאת אומרת שיכול להיות שזה חמישה בעצם
דודו כהן:
זה לא משנה, העיקר הכיסוי
דודו כהן:
 הדבר הנוסף שאנחנו עושים ודרשנו מהחברות והן מבצעות את זה, זה תוספת לתחום תדרים שהוא תחום תדרים בתחום ה-700, אנחנו קוראים לזה
דודו כהן:
 זה תחום תדרים שמאפשר התפשטות גלים יותר רחבה, יותר ארוכה ואז המשמעות היא שיש יותר שטח לכיסוי
דודו כהן:
 זה אחד הדברים שהחברות נותנות פתרון ואנחנו דורשים את זה מהן
דודו כהן:
      יש דבר נוסף שאנחנו עושים וזה מה שאנחנו קוראים אופטימיזציה
דודו כהן:
 יכול להיות שיש תורן מסוים שיש עליו אנטנות אבל הכיוונים של האנטנות הם לא מספיק טובים, לכן אנחנו דורשים מהחברות להתאים בדרך כלל לכיוון הצירים, לכיוון היישובים את האנטנות
דודו כהן:
 צריך לקחת את זה גם בחשבון
דודו כהן:
 אלה הדברים שאנחנו עושים
דודו כהן:
 כמובן שאחד הדברים זה צו העיצומים שאלעד דיבר עליו
דודו כהן:
 אנחנו מקווים שבאמת כמו שאמרתי, תוך חודש אנחנו נסיים את הסוגיה הזאת
דודו כהן:
      יש את העניין של תרני צה"ל שאנחנו התחלנו תהליך מול הצבא ומול משרד הביטחון לאפשר לכל החברות ללא יוצא מן הכלל, בלי שום קשר אם החברה נותנת שירות לצבא או לא נותנת שירות, אלא פשוט להתחבר לתרנים האלה, או לחילופין גם אם אין תרנים, אם יש מקרקעין צבאי שזה קצת יותר מסובך, יותר מורכב, אז לאפשר הקמת תורן לחברה כדי שהיא תוכל להקים גם על מקרקעין צבאי
דודו כהן:
 זה מסובך מבחינה ביורוקרטית
דודו כהן:
 זה קצת מורכב יותר מאשר תורן קיים, אבל גם זה מקרה שאנחנו עושים
דודו כהן:
 למשל בשדה אפרים עכשיו אנחנו מקימים תורן כזה
דודו כהן:
 במסגרת הדמ"צ אנחנו עושים את הדבר הזה
שמעון סולומון:
איך תפתור את הבעיה שם לגבי הביטחון והשמירה שלו?
דודו כהן:
הביטחון ייפתר בזה שאנחנו נשים גדרות מסודרים, נשים מצלמות
דודו כהן:
 אנחנו לא נירתע מהעניין הזה
דודו כהן:
 נכון שיש חבלות אבל החבלות האלה גם קיימות בנגב וגם בגליל
דודו כהן:
 אותו דבר באיו"ש
שמעון סולומון:
לפי מה שאתה אומר, אני יכול לעשות את זה בכלל
שמעון סולומון:
 למה אני ממתין כרגע לצה"ל? אם יש כרגע את התשתיות לבצע, אני יכול לבצע
דודו כהן:
יש חברה של מגדלי תקשורת שהיא אמורה להקים מתקנים בכבישים מתוך תקווה, מתוך הנחה שלא יפגעו בתשתיות האלה
דודו כהן:
 אם יפגעו, זה כמו כל תשתיות אחרות
דודו כהן:
 יכולים לפגוע בזה
שמעון סולומון:
הבנתי
שמעון סולומון:
 אנחנו נעשה איזושהי עצירה
שמעון סולומון:
 אני מבקש מבועז שצריך לצאת לעוד ועדה, ואחר כך נמשיך בסדר
בועז טופורובסקי:
תודה רבה אדוני היושב-ראש, סליחה על השינוי בסדר בגללי
בועז טופורובסקי:
 אני בא לכאן כיושב-ראש ועדת המשנה לבטיחות בדרכים
בועז טופורובסקי:
 אני יודע שאנחנו כבר עשינו דיון אבל חשוב לי להדגיש עוד כמה דברים, כי כשאני התוודעתי למה שקורה ביהודה ושומרון, פשוט ראיתי מזרח פרוע, על משקל מערב פרוע
בועז טופורובסקי:
 מזרח פרוע, תשתיות שלא מתאימות למדינה מתוקנת, כבישים שנכנסים אליהם מכל כיוון
בועז טופורובסקי:
 עם הזמן גם גיליתי שבגלל שזה 20 דקות מתל אביב, זאת אומרת מרכז הארץ, מתחילים לעשות שם תחרויות של רכבים
בועז טופורובסקי:
 זה הופך להיות ממש מזרח פרוע כי אין כל כך הרבה משטרה ויש גם חוב מאוד גדול של בערך 300 מיליון שקל של קנסות של פלסטינים שאי אפשר לאכוף
בועז טופורובסקי:
 אני ביקשתי להיפגש עם המינהל האזרחי והם מאוד רצו גם לדעתי
בועז טופורובסקי:
 פשוט משרד הביטחון לא אישר לי את זה כי עוד אין מצלמות שם בכבישים
בועז טופורובסקי:
     אם אנחנו בשנות ה-90' נמצאים היום בבטיחות בדרכים ברוב מדינת ישראל, אנחנו בשנות ה-40' נמצאים ביהודה ושומרון ופשוט הדם שם במובן הזה הוא הפקר
בועז טופורובסקי:
 דרך אגב, כשהלכתי לבדוק את זה והייתי בהלם, גם ראיתי כמה דברים
בועז טופורובסקי:
 אין פניות מכביש 6 לכיוון שם
בועז טופורובסקי:
 יש ממש גדרות הרוסים לגמרי, עוקרו ממקומותיהם ובאמת אין קליטה בסלולר
בועז טופורובסקי:
 גם כשהייתי צריך להתמצא שם, פתאום לא היה לי קליטה בדיוק מתי שהייתי צריך, וחשבתי לעצמי, אם חלילה יש לי תאונה, איך אני מזמין מד"א או משטרה או כל דבר אחר? יש שם המון מה לעשות
בועז טופורובסקי:
 זה מזרח פרוע לגמרי מבחינת הבטיחות של האנשים שם, דרך אגב, כל מי שנוסע שם בכביש
בועז טופורובסקי:
 הרבה מאוד מכוניות שלא עומדות בשום תקן של שום בטיחות נורמלי, מה שנקרא משטובות אבל זה לא רק
בועז טופורובסקי:
 זה הכול שם, סליחה על השפה 'שכונה'
בועז טופורובסקי:
 הסתכלתי על האנשים
בועז טופורובסקי:
 הרבה אנשים בלי חגורות בטיחות
בועז טופורובסקי:
 זה ממש מדינה אחרת עם סכנה אמיתית לאזרחים שנמצאים שם ולכן חייב להיות עיסוק והכול
בועז טופורובסקי:
 אני יודע שברלב"ד שמו את זה כאשכול בעדיפות ונתנו לזה עוד תקציב
בועז טופורובסקי:
 אני מבין שבתוכנית הרב-שנתית יש טיפול במוקדי סיכון, אבל אני כבר רואה שזה התקדמות טובה אבל לא מספיקה וחבל לנו, אנחנו כאן בוועדת חוץ וביטחון, שהביטחון האישי של התושבים שנמצאים שם הוא ממש לא מספק
בועז טופורובסקי:
 תודה
שמעון סולומון:
תודה רבה חבר הכנסת בועז טופורובסקי
שמעון סולומון:
      בהמשך לדברים של דודו, יש איזושהי מניעה כספית או מניעה אחרת לא לבצע את הדברים האלה? די ברור מה צריך לעשות
דודו כהן:
ברקע צריך להבין
דודו כהן:
 יש, אני קורא לזה כשל שוק
דודו כהן:
 אין אינטרס לחברות עצמן לפרוס תשתיות שם במובן שאנחנו מתכוונים
דודו כהן:
 הן נותנות שירות אבל עיקר התשתית שלהן ועיקר השירותים שהם נותנים הם דווקא במרכז הארץ
דודו כהן:
 שם בעצם כל ה'בשר'
דודו כהן:
 צריך להבין את זה
דודו כהן:
 למרות שיש חצי מיליון תושבים ישראלים באיו"ש, עדיין זה לא מהווה מבחינת ההכנסות של החברות
דודו כהן:
 יש פה כשל שוק
הר מלך:
זה לא משתלם להן
דודו כהן:
לא משתלם ולכן אנחנו רותמים אותם
דודו כהן:
 ככל שיהיה לנו כלים יותר לרתום אותם, כך הדברים ישתפרו
שמעון סולומון:
כשחברה עושה חישוב 'קר', היא אומרת לא משתלם להיכנס לכאן
שמעון סולומון:
 אנחנו מבינים שיש פה שני אלמנטים
שמעון סולומון:
 אלמנט אחד הוא אלמנט באמת של שירות, ואלמנט שהוא אלמנט של ביטחון ובטיחות
שמעון סולומון:
 השאלה היא בחיבור הזה מה קורה?
דודו כהן:
אז אני אומר עוד פעם, הדבר הראשון זה להכריח אותם
דודו כהן:
 איך להכריח אותם? באמצעות צו העיצומים
דודו כהן:
 צו העיצומים כשייכנס לתוקף מאפשר לנו להטיל קנס כספי עד 350,000 שקל על כל מקרה כזה, ואם זה הפרה מתמשכת אז זה אפילו יותר מזה
דודו כהן:
 אפשר כל פעם להטיל 350,000 שקל