GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יולי יואל אדלשטיין:
גיל, אדון פרויקטור, בקשתכם לסעיף 54?
גיל ברינגר:
מבחינתנו אפשר למחוק או לקבוע פוזיטיבית לאלתר
יולי יואל אדלשטיין:
מיום הפרסום ברשומות
עידו בן יצחק:
אם לא כותבים כלום, אז זה מיום הפרסום
גיל ברינגר:
מבחינתנו אפשר למחוק
יולי יואל אדלשטיין:
אז למחוק את הסעיף
שלום דנינו:
ובסמכותכם לממש את זה בקצב שלכם, אז אף אחד לא מפריע לכם
עידו בן יצחק:
מתי אתם מעריכים שתצליחו להגיע ל-100%?
דוד בן-גוריון:
ל-100% מלא, פשוטו כמשמעו, קשה מאוד להגיע כי בעולם תמיד יש חברות תעופה סוררות כאלה ואחרות
דוד בן-גוריון:
 לכיוון 80% או 90% זה יותר ריאלי
דוד בן-גוריון:
 זה יכול לקחת בין חצי שנה לתשעה חודשים מרגע חתימה עם ברוקר נתונים, זה מי שיעזור לנו לאסוף ולחבר את חברות התעופה
דוד בן-גוריון:
 מטבע הדברים, יש חברות תעופה שהברוקר הזה יכול להתחבר אליהם יותר בקלות, חברות שכבר מחוברות אליו והוא מכיר אותן, 30% מהחברות
דוד בן-גוריון:
 יש חברות שהן בסדר, בינוניות, וכן משתפות פעולה
דוד בן-גוריון:
 ויש חלק שהן קצת בעייתיות
דוד בן-גוריון:
 הן לא בעייתיות בתפעול שלהן, אבל שלחו לפה, לא שלחו לשם, לא מסודרים או כל מיני דברים כאלה
דוד בן-גוריון:
 אבל הם צודקים, זה לוקח זמן, אלה חברות ענק, יש להן פרוצדורות, פרוטוקולים שלהם
דוד בן-גוריון:
 אנחנו פנינו לאמדאוס, הם נתנו לנו שיעורי בית לשבועיים למלא טפסים
דוד בן-גוריון:
 אפילו שבאנו אליהם ואמרנו להם, תגידו לנו איך להתחבר, הם שלחו אותנו לשבועיים ורק עכשיו גמרנו למלא את הטפסים
דוד בן-גוריון:
 אז זה אירוע מורכב
דוד בן-גוריון:
     בטווח המידי אנחנו נתחבר ישירות לארבע חברות, אני מקווה שנצליח את כל הארבע, בטווח זמן של החודש הקרוב
דוד בן-גוריון:
 בטווח זמן של איזור יולי נתחיל להתחבר לכמות גדולה יותר של חברות
דוד בן-גוריון:
 קשה לי להגיד אם 20, 30, 40, 50 או אני לא יודע כמה
דוד בן-גוריון:
 ואני מקווה שעד ספטמבר, לזמן הוויזה, נהיה מחוברים עם הרבה, מספיק כדי לקיים את ההוראות וההנחיות של האמריקאים
דוד בן-גוריון:
 אבל זה משהו שנעשה גם בארה"ב, גם באנגליה וגם באירופה
דוד בן-גוריון:
 במרכז יהיה צוות שזה התפקיד שלו, לטפל בחברות תעופה אד הוק ולחבר וכל הדברים האלה
יולי יואל אדלשטיין:
יש נציג רת"א בדיון?
אור זקן עמית:
כן
יולי יואל אדלשטיין:
אתם יודעים לומר מה המספר המדויק של החברות שנוחתות בישראל? אני לא מדבר על מטוסים פרטיים או תובלה, אלא על חברות נוסעים
אור זקן עמית:
שמי אור זקן עמית, אני מנהל תחום בכיר רגולציה תעופתית מסחרית ברת"א
אור זקן עמית:
 יש כ-150 חברות
יולי יואל אדלשטיין:
 רשמנו לפנינו
יולי יואל אדלשטיין:
 אנחנו עוברים לקרוא את התוספות
שלום דנינו:
והזמנת כשר או אוכל רגיל לא מצוין?
יולי יואל אדלשטיין:
צמחוני
דרור גרנית:
לא, זה לא מצוין
דרור גרנית:
 בנקודה הזאת אני אעיר, רשומת ה-PNR יכולה לכלול מידע נוסף מעבר לאמור פה, והרשימה הזו היא רשימה סגורה
דרור גרנית:
 זאת אומרת, אי אפשר להוסיף עליה
יולי יואל אדלשטיין:
אין אפשרות להוסיף נתונים נוספים?
דרור גרנית:
במילים אחרות, אם בטופס ההזמנה רשמת: אני מבקש לקבל אוכל כשר כי אני שומר מצוות, או כתבת: אני נכה על כיסא גלגלים ואני זקוק לסיוע לעלות לטיסה או לרדת ממנה בהובלת כיסא הגלגלים שלי, אז המידע הזה על מצבך הרפואי כנכה או על מצבך הדתי כאדם שומר מצוות וכשרות הוא לא מה שאנחנו מצפים לקבל, הוא לא אמור להיות מועבר
דרור גרנית:
 הרשימה הזאת היא רשימה סגורה
יולי יואל אדלשטיין:
אני לא יכול להתגבר על הסקרנות שלי ולא לשאול מה נותן לכם מועדון הנוסע המתמיד ברשימה הזאת
דרור גרנית:
אז שוב, אנחנו מחפשים פה דפוסי נסיעה קבועים שחוזרים על עצמם או שיש להם מאפיינים כאלה או אחרים שמהווים אינדיקטורים מודיעיניים
יולי יואל אדלשטיין:
למשל, אם הבן-אדם טס בתדירות לאותו יעד
שלום דנינו:
הילדות שהביאו סמים - - -
יולי יואל אדלשטיין:
היה להן מועדון? לא בדקנו
עידו בן יצחק:
שתי שאלות
עידו בן יצחק:
 האחת, פרט 13: מידע PNR מפוצל או מחולק
עידו בן יצחק:
 למה הכוונה?
דרור גרנית:
רת"א, אתם יודעים להשיב לשאלה הזאת?
אפרת פוקס:
חשוב לציין, זה לא נוסע מתמיד בהכרח
אפרת פוקס:
 זה מועדון לקוחות כלשהו, נכון?
דרור גרנית:
זה מועדון לקוחות כלשהו
אפרת פוקס:
זה מועדון לקוחות, לא נוסע מתמיד
אפרת פוקס:
 זה ספציפי כאן בחוק
דרור גרנית:
ההערה הזו היא הערה טרמינולוגית
דרור גרנית:
 המושג frequent flyer, זה שבעברית נתפס כנוסע מתמיד - - -
יולי יואל אדלשטיין:
כמו שאמרנו, גם המובן מאליו צריך להיאמר
יולי יואל אדלשטיין:
 לא מדובר במועדון הנוסע המתמיד של חברה ישראלית כלשהי, אלא מדובר בכל חברה שיש לה מועדון דומה
דרור גרנית:
מועדון שיש בו סטטוס של נוסע מתמיד
דרור גרנית:
להבנתי, המושג הזה הוא מושג רווח היום ביחס לכל חברות התעופה
דרור גרנית:
 הוא קיים, אגב, גם באנגלית – frequent flyer
דרור גרנית:
 גם בדירקטיבה האירופית, המונח האנגלי הזה מופיע
יולי יואל אדלשטיין:
מכיוון שאנחנו חיים בעולם שאנחנו חיים בו, כעצה ידידותית, בסעיף 3 בחלק א' הייתי מציע לשנות את זה למגדר, כי אחרת תבלו עוד חצי שנה בוויכוחים על העניין הזה
עירית ויסבלום:
אלה פרטים שמופיעים בדרכון, והרובריקה המקובלת בדרכון היא sex
יולי יואל אדלשטיין:
אז גם בזה אני מאחל לכם בהצלחה
עידו בן יצחק:
אתה יכול להסביר מה זה מפוצל או מחולק?
דוד בן-גוריון:
מה שהסברתי, כשאתה קונה כרטיס טיסה עם כמה קונקשנים יש לך PNR, זה מספר עם אותיות ושם רשומים כל הקונקשנים שלך
דוד בן-גוריון:
 אם אתה קונה בשתי הזמנות נפרדות, עם חברות נפרדות, או נוסע ברכבת, אם אפשר לעלות על זה בהעברת המידע במרכז, אז אנחנו רוצים לדעת על זה
דוד בן-גוריון:
 אתה יכול לקנות עם כרטיס אשראי כזה את הטיסה לפה, ואין לך מסגרת אז עם כרטיס אשראי אחר, שנוכל לקבל את זה ביחד
דוד בן-גוריון:
 צריך לזכור, חברות התעופה מעבירות את מה שהן אוספות, את מה שיש להן במסגרת עיסוקיהן
דוד בן-גוריון:
 אנחנו לא מבקשים שום דבר שאין לה
דוד בן-גוריון:
 אם אין לה, אז אין לה
עידו בן יצחק:
בפרט 14, את ענייני הקטינים אני מבין
עידו בן יצחק:
 מה זה הערות כלליות?
דרור גרנית:
פרט 14, כפי שהוא מופיע, גם הוא לקוח ממש במישרין מתוך הדירקטיבה האירופית
דרור גרנית:
 שם זה מספר 12 ואנחנו שיחקנו קצת עם סדר הפרטים, אבל מבחינת התוכן אתה תראה שהוא ממש אותו תוכן
דרור גרנית:
 זה לעניין הטקסט
דרור גרנית:
 לעניין הפרשנות של התיבה הזאת שמדברת על General Remarks, שזה הערות כלליות, גם שם יש את הפירוט הזה וברור שכשחשבו על זה חשבו על נוסע שהוא קטין, שאז יש מישהו שמלווה אותו אל הטיסה ואז הוא טס לבד, ומישהו שאוסף אותו בנקודת היעד
דרור גרנית:
 זו תרשומת שכן נערכת
דרור גרנית:
      אגב, דוגמה קלאסית מאוד לזה היא הורה שחוטף את הילד, הוא לקח אותו אגב הסדר גירושין וכדומה, בשעות שלו, לקח אותו מהאימא, שם אותו בשדה, העלה אותו על מטוס, ובצד השני מחכה לו הדודה
דרור גרנית:
 כל  מיני סיטואציות כאלה, וזו דוגמה קלאסית לאירוע שאנחנו רוצים להתחקות אחריו
דרור גרנית:
 הנוסח של הטקסט, גם בדירקטיבה, מדבר על General Remarks, ואז בסוגריים יש את כל הסיטואציה הזאת כאיזשהו מקרה שמובא כדוגמה
דרור גרנית:
     בפסק הדין של בית הדין האירופי מחודש יוני האחרון – אני מקווה שאני לא טועה בתאריך – שבו הם ערכו התייחסות מפורטת מאוד לדירקטיבה האירופית וירדו לרזולוציות דקדקניות מאוד, הם פירשו את זה בצמצום
דרור גרנית:
 הם אמרו, General Remarks זה מה שכתוב ביחס לקטין ואנחנו לא מכירים אפשרויות אחרות
דרור גרנית:
 אני לא בטוח שכשהמנסחים של הדירקטיבה האירופית ניסחו את התיבה General Remarks ונתנו את זה כדוגמה, הם התכוונו שזאת תהיה הדוגמה האחת שאין בלתה, ובית הדין האירופי בחר לפרש את זה ככה
דרור גרנית:
     מהפרשנות הזאת, מה אנחנו ניקח ממנה או לא ביישום הישראלי – יש גם חיים
דרור גרנית:
 שוב אני אומר, במפורש המחשבה היא שזו לא אמורה להיות תיבה שתופסת דרכה הכול
דרור גרנית:
 אם זה יצטמצם אך ורק לסיטואציה הספציפית מאוד-מאוד שהיא בעצם מה שנוסח כפי שבחר לפרש בית הדין האירופי, אנחנו משאירים לעצמנו פה איזשהו מקום לפרשנות, אבל זה מה שיש לי להגיד בשלב הזה
יולי יואל אדלשטיין:
תוספת שנייה, בבקשה
שלום דנינו:
דודי, כמה עולה להקים את המרכז הזה ולתפעל אותו? למרות שאני לא דואג שלא יהיה לכם תקציב באוצר
דוד בן-גוריון:
זה כבר תוקצב
דוד בן-גוריון:
 534 מיליון שקל לעשר שנים
גיל ברינגר:
זה כולל שנתיים של הקמה
דוד בן-גוריון:
שנתיים של הקמה ועוד שמונה שנים של תחזוקה
שלום דנינו:
יחסית לא יקר
שלום דנינו:
 לא, יולי?
קריאה:
כאלה אנחנו ברשות המסים
שלום דנינו:
כן, על זה לא היה צריך שום דיון בשום ועדה
שלום דנינו:
 הוחלט באוצר
דרור גרנית:
תודה לעידו, שמזכיר לי
דרור גרנית:
 בפריט 8 לתוספת השנייה רצינו שזה יהיה: רשות או סוכנות מדינתית העוסקת במאבק בטרור או בסיכול ריגול במדינה זרה, ופה אנחנו רוצים לייצר הרחבה מסוימת כדי להלום יותר את תפקידי השירות
דרור גרנית:
     לעניין סעיף 1, PIU, itPassenger Information Un, זה המושג האירופאי ווכה מתייחסים אליו בתוך הדירקטיבה האירופית ובאירופה, אבל בארה"ב, למשל, זה נקרא NTC, National Targeting Center, וליחידות מקבילות בתפקיד שלהן בעולם קוראים בשמות שונים, מטבע הדברים
דרור גרנית:
 לכן טרחנו לדבר על זה שהיא מקבילה בתפקידיה למרכז
דרור גרנית:
 זה המושג האירופאי וככה מתייחסים אליו בתוך הדירקטיבה האירופית ובאירופה, אבל בארה"ב, למשל, זה נקרא NTC, National Targeting Center, וליחידות מקבילות בתפקיד שלהן בעולם קוראים בשמות שונים, מטבע הדברים, ולכן טרחנו לדבר על זה שהיא מקבילה בתפקידיה למרכז
יולי יואל אדלשטיין:
אני רוצה להבין לגבי מספר סעיפים, כולל בסעיף 8 ובסעיף 4
יולי יואל אדלשטיין:
 יש מספר מדינות שיש לנו איתן פטור מוויזות
יולי יואל אדלשטיין:
 אני לא מדבר על מדינות האיחוד האירופי ולא על ארה"ב או קנדה
יולי יואל אדלשטיין:
 אבל יש מספר מדינות שיש בהן פטור מוויזות לישראלים וגם להן בכניסה לישראל – להעביר למדינות כאלה רשימת נוסעים בחברה זה מינימום סיוע לביצוע פשע
דרור גרנית:
אני לא בטוח שאני יורד לסוף דעתו של אדוני
יולי יואל אדלשטיין:
מחר הרשויות של בלארוס יבקשו לקבל רשימת נוסעים – אני לא יודע אם אל על טסים לשם או לא היום, אבל הם יבקשו לקבל רשימות נוסעים עם כל הפרטים ועם כל הנתונים
יולי יואל אדלשטיין:
 מה אנחנו עושים עם הדבר הזה?
דרור גרנית:
יש לי כמה נקודות להגיד על הדבר הזה
דרור גרנית:
 השאלה הזאת נוגעת לסעיפים 29 ו-30, כשאמרנו שיש שני אפיקים; האחד הוא סעיף 29 שמדבר על ה-PIU שלנו מול PIU הזרים, וסעיף 30 שמדבר על הרשויות האחרות מול היחידות המקבילות להן בעולם
דרור גרנית:
 גם ב-30 וגם ב-29 יש שיקול דעת ואנחנו לא מחויבים להעביר מראש
דרור גרנית:
     דבר שני, וזו הייתה ההערה שהערתי קודם כשדיברנו על 29 – גם כשמעבירים זה יהיה בהיקף המזערי הנדרש, המתחייב
דרור גרנית:
 זאת אומרת, אתה לא מעביר את רשימת 300 הנוסעים
דרור גרנית:
 אתה מעביר את מה שמתחייב מהבקשה
דרור גרנית:
 וזה מביא אותי לעניין התנאים להעברה
דרור גרנית:
 ב-29 הסברנו ממש איזה תנאים שמדברים על שמירה על פרטיות ועל שימוש לתכליות ספציפיות מסוימות, ויש שיקול דעת
דרור גרנית:
 ולכן זה החלק הראשון והחשוב ביותר בתשובה – יש שיקול דעת לרשויות פה, כשראש המרכז יקבל בקשה ממדינה זרה, הוא יגיד לה: לאיזו תכלית אתם צריכים את זה? הם יגידו: עבריינות
דרור גרנית:
 הוא יגיד: מאה אחוז, באיזו עבירה פלוני אלמוני חשוד? ויש שיקול דעת להגיד: תראה לי את התכלית שלך ותגיד לי מה בדיוק אתה צריך ולמה בדיוק אתה צריך את זה
דרור גרנית:
 ויהיה פה שיקול דעת לראש המרכז לשקול מה הוא כן מעביר ומה הוא לא מעביר
דרור גרנית:
     כמובן ששיקול הדעת הזה צריך להיות מופעל בהתחשב בזה שבבוא היום אולי אנחנו נרצה את שיתוף הפעולה, וזה חלק מההדדיות בעולם
דרור גרנית:
 אבל כמו שאנחנו לא נבקש כדי לרדוף מתנגדי משטר, אז אולי אם נחשוב שבמדינה כמו הדוגמה שאדוני נתן, מבקשים את המידע הזה, יהיה שיקול דעת להגיד, רגע, זה מבחינתנו לא עולה כדי עבריינות
דרור גרנית:
 בקיצור, התשובה היא שיקול דעת
יולי יואל אדלשטיין:
אז אני מבקש להבהיר שאנחנו כוועדה מצפים לשיקול דעת בתחום הזה, והמבין יבין
יולי יואל אדלשטיין:
     אנחנו חייבים לסיים, והמציאות שלנו היא כזאת
יולי יואל אדלשטיין:
 נשארנו עם דקות ספורות של קריאת סעיפים, ובישיבה הבאה מתכוונים להצביע
יולי יואל אדלשטיין:
 הווה אומר שאם יש שינויי נוסח, דברים לא מהותיים – ואם יש משהו מהותי, נכריע בהצבעות, אבל אני מבקש, עידו, שהחוק יהיה מוכן להצבעה לפי הסעיפים
עידו בן יצחק:
הוא יכלול גם תיקונים
יולי יואל אדלשטיין:
כמו שאמרתי, אם יש חילוקי דעות סביב סעיף זה או אחר, נביא את זה לידיעת חברי הכנסת ונכריע בהצבעה, אבל אנחנו נשתדל מאוד בישיבה הבאה להכין את החוק לקריאה שנייה ושלישית ולהעביר אותו למליאה בגלל לוחות הזמנים הידועים
יולי יואל אדלשטיין:
 יחד עם זה, אני מבקש מאוד שאם יש עדיין הערות, שינויים, אז להכניס את זה, שלא ייצא פגם תחת ידינו בעניין הזה
שלום דנינו:
אני מניח שאתה מתכוון גם לגבי הסעיפים שלא הוקראו פה בוועדה, שייסגרו מראש, שבאמת זה יעבור
יולי יואל אדלשטיין:
לא, קראנו את הכול
שלום דנינו:
קראנו את הכול?
יולי יואל אדלשטיין:
 היו שלוש ישיבות
יולי יואל אדלשטיין:
 כרגע נשאר דף וחצי של תוספות שלא קראנו
יולי יואל אדלשטיין:
 אבל מבחינת חובתנו כוועדה, קראנו את הכול, שמענו את ההערות איפה שהיו הערות, מכל הגופים
יולי יואל אדלשטיין:
 אז אנחנו מוכנים להצבעות
רם בן ברק:
בוקר טוב
רם בן ברק:
 אני פותח את הדיון על הצעת חוק סמכויות לאיסוף ואבחון של נתוני נוסעים הנכנסים לישראל או היוצאים ממנה, החוק לאיסוף נתוני PNR של נוסעים שנכנסים לישראל
רם בן ברק:
 בתחילה החוק יוצג, אחרי זה נשמע התייחסות של הגורמים השונים, גם הממשלתיים וגם הארגונים השונים, נערוך דיון והחלטה
דרור גרנית:
הצעת החוק שמובאת לפתחה של הוועדה היום זו הצעת חוק שעוסקת באיסוף מידע של נוסעים, כל אדם שנכנס ויוצא מישראל, ספציפית באמצעות טיסה
דרור גרנית:
 הצעת החוק מבקשת להקנות סמכות לרשויות, במיוחד לרשות המסים שתקים מרכז מיוחד לעניין הזה, להקנות לה סמכות לדרוש את המידע מחברות התעופה, זאת לצורך ניתוח המידע באופן שיאפשר להפיק ממנו תובנות מודיעיניות שיאפשרו לממש את תכליות החוק
דרור גרנית:
 תכליות החוק הן מאבק בטרור, מאבק בפשיעה חמורה, הגנה על בריאות הציבור בהקשרים של מחלות ומגיפות, ספציפית לאור ניסיון הקורונה הטרי לכולנו, אבטחת התעופה והגירה
רם בן ברק:
אז למה רשות המסים?
דרור גרנית:
אתחיל קודם בהצגת החוק, החוק הזה הוא תוצר של עבודת צוות בין משרדי של כל גופי הממשלה המעורבים שמיוצגים פה סביב השולחן והוא תוצר של עבודה בת כשנתיים
דרור גרנית:
 זה עולם תוכן בו איסוף המידע הזה נעשה במדינות רבות בעולם, בעשרות ממדינות העולם, לרבות מדינות מערביות ודמוקרטיות
דרור גרנית:
 אני מדגיש את הנקודה משום שעלו כל מיני טענות על זה שזה חריגה ישראלית, המצאה ישראלית, זה לא המצב
דרור גרנית:
 באופן יחסי אנחנו מיושרים פה לסטנדרט העולמי בכל מיני פרמטרים ונושאים, גם מבחינת תוכן המידע, שמירת המידע, עיבוד המידע וכדומה
דרור גרנית:
 לזה ניכנס כשנצלול לעומקם של הסעיפים
דרור גרנית:
 חשוב לי להגיד את זה עכשיו שבהקשר הזה אנחנו במסגרת רעיונית שקיימת בעולם וגם מחויבות בין לאומיות לעניין איסוף המידע
דרור גרנית:
       עולם התעופה האזרחית בעולם מוסדר באמנת שיקגו, מכוחה של אמנת שיקגו יש נספחים שונים שמסדירים פנים שונים של התעופה האזרחית ובתוך עולמות התעופה האזרחית יש ארגון שנקרא ICAO   שהוא ארגון התעופה הבין לאומית שכונס תחת כנפיו את רשויות התעופה האזרחיות ברחבי העולם, רתא"א שלנו והמקבילות שלה בעולם והוא מייצר סטנדרטים של תעופה אזרחית וגם בו מתבססת הדרישה לאסוף את המידע שאנחנו מבקשים להקנות סמכות לאסוף
דרור גרנית:
 במובן הזה אנחנו מתיישרים לתוך סטנדרט בין לאומי ובכלל אנחנו באיחור יחסית למדינות העולם מבחינת לוחות זמנים
דרור גרנית:
     אמרתי שהצעת החוק הזו גובשה על ידי צוות בין משרדי שישבו בו כל נציגי הגופים הממשלתיים השונים ועלתה השאלה איפה נקים את המרכז הזה
דרור גרנית:
 במדינות שונות בעולם, המרכזים המקבילים ה-PIU, Passengers Information Units, שזה בעצם המרכז שאנחנו מבקשים להקים פה, מוקמים תחת מסגרות שונות
דרור גרנית:
 בחלק מהמקומות הם מוקמים תחת משרד הפנים ובחלק מהמקומות תחת משרד המשטרה, בכל מיני קונסטלציות, כל מדינה לפי הקונסטלציה שלה
דרור גרנית:
 אבל אפשר לומר שכל מדינה בדרך כלל שמה את זה תחת השחקן שהוא שומר הסף בכניסה לשערי המדינה, אחד מהם
דרור גרנית:
      יש מדינות, כמו ארצות הברית, שישנו שומר אחד בכניסה - Customs Immigration - יש מדינות כמו ישראל בהם יש שני שחקנים בכניסה, אחד המכס ואחד ההגירה
דרור גרנית:
 אנחנו בחרנו לשים את זה תחת מכס, בתוך המסגרת של רשות המסים והמכס ולא בהגירה מכל מיני סיבות של חלוקת תפקידים, משימות וסמכויות
דרור גרנית:
 בתהליך בו גיבשנו את הצעת החוק השאלה הזו עלתה יותר מפעם ובסופם של כמה סבבי דיונים הגענו למסקנה שמבחינה טכנית ומקצועית זה נכון יותר שישב ברשות המסים
דרור גרנית:
      אני רוצה להדגיש, כי השאלה צפה ועלתה גם אצלנו, שזה לא משהו חריג, יש עוד מדינות בעולם בהם היחידות האלה מוקמות תחת המכס, תחת שומר הסף בכניסה למדינה
דרור גרנית:
  למשל בבריטניה זה תחת Home office שהוא ממלכה נרחבת עם הרבה פונקציות, גם מכס, גם שיטור וכדומה
דרור גרנית:
 המיקום של זה הוא תלוי מדינה ואצלנו, מבין שני שומרי הכניסה בשערי המדינה, בחרנו לשים תחת המכס מטעמים שנוכל להידרש להם בהמשך
דרור גרנית:
     המידע שנאסף מתייחס לשתי רשומות שאנחנו מבקשים לאסוף
דרור גרנית:
 אחדד ואבהיר שחברות התעופה אינן מתבקשות לשמש סוכן איסוף מטעם המדינה
דרור גרנית:
 הנחת העבודה היא שחברות התעופה אוספות את המידע שהן אוספות לצרכיהן המסחריים והמידע שמבוקש מהם פה זה המידע שהן אוספות באופן רגיל, שוטף בסדר העבודה הרגיל שלהם
דרור גרנית:
 מה שהם אוספות ברגיל, את זה אנחנו מבקשים
דרור גרנית:
 אנחנו לא מבקשים שיאספו עבורנו מידע
דרור גרנית:
 אין כוונה או רצון שיהפכו להיות זרועות איסוף מטעם המדינה
דרור גרנית:
 גם בדבר הזה יש סטנדרט בין לאומי שאנחנו מיושרים אליו
דרור גרנית:
 יש אמירה של ICAO אותו ארגון תעופה בין לאומי שאומר את הדברים בצורה ברורה ולא חרגנו מזה
דרור גרנית:
 גם לעניין רשימת פרטי המידע אנחנו מיושרים לסטנדרט הבין לאומי
רם בן ברק:
אנחנו מדברים רק על ה-PNR כרגע? או גם על ה-API?
דרור גרנית:
ברשות אדוני אני אדרש לשני המושגים האלה כדי להסביר מהם
דרור גרנית:
 כאשר אדם מזמין טיסה, פעם הוא היה עושה את זה באמצעות סוכן נסיעות, היום זה נעשה באינטרנט, אבל זה היינו הך
דרור גרנית:
 הוא ממלא טופס הזמנה, אני מבקש לטוס ביום מסוים מנקודה אחת לנקודה אחרת
דרור גרנית:
 אני מבקש לשלם בכרטיס אשראי על הכרטיס ונותן את מספר הכרטיס
דרור גרנית:
 אני מבקש לשלוח לי את כרטיס הטיסה האלקטרוני לכתובת המייל
דרור גרנית:
 אני מבקש את החשבונית, תשלחו לכתובתי בבית ונותן את כתובתו הפיזית
דרור גרנית:
 אני מבקש לשבת ליד החלון, לקבל ארוחה כשרה, אולי אני מצהיר שאני נכה ונזקק לסיוע בעליה למטוס
דרור גרנית:
 הוא ממלא טופס הזמנה וזו רשומת ה-PNR, מידע שמצד אחד עשיר יותר ומגוון יותר בפרטיו, מאידך גיסא זה מידע לא מאומת והוא נתון לבחירתו של הפרט
דרור גרנית:
 כלומר הפרט יכול להחליט אם לשלם בכרטיס האשראי הזה או באחר
דרור גרנית:
 טלפון כזה או אחר
רם בן ברק:
 האם לא מספיק לרשויות ההגירה, הביטחון או המכס, שיהיה רק את הפרטים היבשים בלי כרטיס האשראי, טלפון וכן הלאה?
דרור גרנית:
אני רוצה ברשותך לעשות סדר בשני המושגים
דרור גרנית:
 הראשון כאמור זה טופס רשימת ההזמנה בה יש פרטים יותר עשירים, מאידך גיסא הם לא מאומתים ונתונים לבחירתו של הפרט איזה פרטים הוא מזין
רם בן ברק:
הם מאומתים מפני שאם אתה נותן כרטיס אשראי שלא תואם את השם שאתה נותן אז הוא לא מתקבל
דרור גרנית:
זה יכול להיות גם כרטיס האשראי של בן דוד שלי
רם בן ברק:
אז אתה צריך לתת את השם של הבן דוד, אחרת לא יאשרו לך את התשלום
דרור גרנית:
הבחירה היא לבחור מאיזה חשבון בנק ומאיזה כרטיס, זו בחירה של הפרט
דרור גרנית:
 בטופס ההזמנה הפרטים הם פחות ודאיים כי הם נתונים לבחירתו של הפרט
דרור גרנית:
 יש גם את נקודת הזמן, אדם יכול להזמין כרטיס כמה חודשים לפני הטיסה
דרור גרנית:
  הרשומה השנייה היא רשומת ה-API, זו רשומה שכאשר אדם מתייצב לטיסה, פעם זו הייתה ההתייצבות הפיזית בלבד בשדה, היום בהרבה חברות כבר עושים צ'ק אין טלפוני שאפשר לעשות 24 שעות לפני הטיסה
דרור גרנית:
 שם אתה מכניס את הפרטים בדרכון, שאלה פרטים יותר מצומצמים מבחינת עושר הנתונים שבהם, אבל מאידך גיסא אלה פרטים המאומתים על ידי המדינה
רם בן ברק:
יש מישהו מהגורמים הממשלתיים שחושב אחרת ממה שהוצג כאן? מוסד? שב"כ? רשות האוכלוסין? מישהו שחושב אחרת כדי שלא נשמע את אותו דבר עוד ועוד
רם בן ברק:
 מן הסתם המכון לדמוקרטיה חושב אחרת, הם נמצאים כאן?
קריאה:
הם בהפגנה
רם בן ברק:
זה יותר חשוב
מאיר כהן:
תוכל לחדד שוב את ההבדלים? ה-API מאוד ברור, הפרטים לפי הדרכון
מאיר כהן:
 למשל הוזמנתי לבדיקה מידית בארצות הברית כי כתוב שנולדתי במרוקו
מאיר כהן:
 מה לגבי השני? מה הצורך בשני?
דרור גרנית:
ה-PNR הוא רשומה בטופס ההזמנה
דרור גרנית:
 המידע עשיר יותר, מגוון יותר
דרור גרנית:
 אני בעצם מקבל על הפרט הנוסע מידע יותר עשיר, מקבל כרטיס אשראי, כתובת מייל, מספר טלפון, כתובת מגורים אם נתן כתובת למשלוח הקבלה
דרור גרנית:
 אני אומר שוב, יכול להיות שלחברת התעופה אין את זה
מאיר כהן:
ב-1989, לפני איחודה של ברלין, בתקופת הדמדומים, הלכתי לברלין המזרחית עם קבוצת כדוריד
מאיר כהן:
 הרשו לנו להיכנס ושאלתי את המאמן שפגשתי אותו כעבר שנים גם בגרמניה המאוחדת, הוא אמר שבכל פעם שהם רצו לנסוע לחו"ל הם היו מתייצבים במשרד ומסבירים למה הם נוסעים, נותנים את כל הפרטים שלהם, מביאים את בני המשפחה שיספרו למה הם נוסעים ורק אז מאשרים להם
מאיר כהן:
 כלומר אין גבול
מאיר כהן:
 למה זה מבטיח לנו שבפעם הבאה רשות כזו או אחרת לא תקרא למי שרוצה לנסוע לחו"ל כדי שיסביר להם למה הוא נוסע לחו"ל
מאיר כהן:
 מה הצורך בדבר הזה?
רם בן ברק:
מה הצורך? למה אתה צריך לדעת את פרטי כרטיס האשראי שלי כשהזמנתי טיסה?
ישראל אייכלר:
אני מבין למה מספר נעלים, אבל למה כרטיס אשראי?
דרור גרנית:
מספר נעלים? דווקא מספר נעלים הוא לא חלק מהפרטים
ישראל אייכלר:
כי כרטיס אשראי הוא הדבר הכי פרוץ היום בעולם
דרור גרנית:
אין פה בקשה מהפרט - - -
רם בן ברק:
זו לא בקשה מהפרט
רם בן ברק:
 לא מבקשים ממנו, הוא עושה הכול בהתנדבות
רם בן ברק:
 אבל אם אני מזמין עכשיו כרטיס, אני מצלצל לחברת התעופה, כמו שעשיתי לפני חצי שעה כי אני נוסע לפאריז בפגרה - - -
מאיר כהן:
אתה מאוד אופטימי, איזו פגרה?
רם בן ברק:
אחרי המלחמה
רם בן ברק:
 נתתי כרטיס אשראי, היא ביקשה ממני את שלושת הספרות מאחורה כדי לזהות, יש לה את תעודת הזהות שלי, בעצם מי שיש לו את הפרטים האלה, יכול מחר להזמין פיצה בשמי
רם בן ברק:
 יש לו הכול והוא יכול להזמין "בנטלי"
דרור גרנית:
לעניין כרטיס האשראי, כדרישה, מתוך התייחסות לנקודה הזו, אנחנו מבקשים רק את ארבע הספרות האחרונות של מספר כרטיס האשראי לא את מספר הכרטיס המלא
דרור גרנית:
 אם החשש שאדוני היושב-ראש מעלה הוא מפני החיוב - - -
רם בן ברק:
חברת התעופה מעבירה לכם רק את ארבע הספרות האחרונות?
רם בן ברק:
תגיד את זה, זה חשוב
דרור גרנית:
התחלתי מרזולוציה מלמעלה, אחרי זה נצלול לפרטי הסעיפים וההוראות
דרור גרנית:
 בדבר הזה הלכנו על מידע מצמצם, אנחנו יודעים לשייך כרטיס לאדם, אבל לא את כל הכרטיס
דרור גרנית:
 אנחנו לא מחפשים את היכולת לייצר חיובים מחשבונו של אותו אדם, אלא לזהות קישור בין אמצעי תשלום לאדם
ישראל אייכלר:
החשש הוא לא שאתה תקנה פיצה אלא שגורם רביעי, או איזושהי סוכנות ביון תדע לעלות דרך המספרים האלה לפרטים של רם בן ברק
דרור גרנית:
יש בחוק חמש תכליות לאיסוף המידע, אנחנו בשיח ראשוני של הצגת הנושא
רם בן ברק:
למה אתה צריך לדעת את זה? למה מדינת ישראל צריכה לדעת את הפרטים האלה, מעבר לשם ומי טס מאיפה ולאן?
דרור גרנית:
התכליות של החוק קבועות בסעיף 12 והן: מאבק בטרור, מאבק בפשיעה חמורה, הגירה, בריאות והבטחת התעופה
רם בן ברק:
נמצא פה מישהו משירות הביטחון הכללי? את יכולה להגיד למה אתם צריכים עוד פרטים?
מ.י.:
אני יועצת משפטית בשירות הביטחון הכללי
מ.י.:
 אני אגיד שתמונת מודיעין למעשה נבנית מפרטי מידע ומדובר בפרטי מידע חיוניים כדי לאמת ולהזים חשד בהקשר של יעוד השירות ותפקידיו לסיכול טרור
מ.י.:
 בפורום הפתוח קשה לנו להיכנס לכל אחד מהנתונים ולהסביר למה הדבר הזה נדרש כי בסופו של דבר היריבים שלנו הם יריבים לומדים וככל שנסביר מדוע הדבר נדרש, כנראה ששיטות הפעולה ישתנו
מ.י.:
 ככל שהוועדה תבחר לסגור דלתיים, בהחלט נוכל להסביר ביחס לכל אחד מפרטי המידע
מ.י.:
 בכללי אפשר להגיד שכל אחד מהסעיפים או מפרטי המידע הנדרשים, נדרשים כדי לבנות את תמונת המודיעין ובסופו של דבר להזים או לאמת חשד
רם בן ברק:
מה קורה באנגליה?
דרור גרנית:
רציתי להגיד שהפירוט שציינו של רשימת הפריטים, פרטי המידע שאנחנו מבקשים מיושרים לסטנדרט הבין-לאומי
דרור גרנית:
 כאשר את הסטנדרט הבין-לאומי אתה יכול למצוא גם בחקיקה האמריקאית, גם בדירקטיבה האירופית שהיא מודל חקיקתית שמוטמע לתוך חוקיהם של כל המדינות חברות האיחוד
רם בן ברק:
יוטלו עלינו מגבלות אם לא ניישר קו עם הסטנדרט הזה?
דרור גרנית:
יהיה לנו הרבה יותר קשה לקבל ולאסוף מידע, כתבנו את זה בחקיקה, שאם וכאשר רוצים לעדכן את רשימת פרטי המידע, ניתן לעשות את העדכון הזה
רם בן ברק:
שאלתי שאלה פשוטה, תענה בתשובה פשוטה
רם בן ברק:
 נגיד שאנחנו מחליטים לא לקבל את זה, האם זה פוגע ביחסים המודיעיניים שלנו? זה יקשה עלינו לקבל פטור מוויזה לארצות הברית אם לא נעשה את זה?
גיל ברינגר:
אני משנה למנכ"ל רשות האוכלוסין, החוק הזה עומד כמובן בפני עצמו ולעצמו, כמו שדרור הסביר
גיל ברינגר:
 בנוסף לכך, כחלק מהדרישות האמריקאיות ביחס לכניסת ישראל לתוכנית הפטור מוויזה אמריקאית לתיירים ואנשי עסקים ישראלים, אחת הדרישות וזו דרישה מנדטורית, על פי חוק אמריקאי, היא לאיסוף וניתוח, לא שיתוף מידע, איסוף וניתוח של מידעי API ו-PNR ישראל אוספת ומנתחת - - -
מאיר כהן:
תהיה מדויק, מה האמריקאים בקשו?
גיל ברינגר:
הדרישה האמריקאית היא לאיסוף וניתוח, לא שיתוף מידע, של מידע API ושל מידע PNR, הכול לפי הסטנדרטים הבין-לאומיים
גיל ברינגר:
 ישראל כרגע, ברשות האוכלוסין כבר אוספת כסוג של פיילוט ובקרוב, עם השלמת החקיקה היום בכנסת אמורה לעבור החקיקה בקריאה שנייה ושלישית של חוק API, זה תיקון לחוק הכניסה לישראל, תיקון של סעיף 8
גיל ברינגר:
     רשות האוכלוסין תקבל את ההסמכה המלאה ובכך תעבור למשלב הפיילוט לשלב הקבע בכל מה שנוגע למידע API
גיל ברינגר:
 במקביל ישראל צריכה לאסוף ולנתח מידע של PNR, זה כרגע לא קורה
גיל ברינגר:
 החוק הזה הוא חוק שמסמיך אותנו לעשות את זה, ללא הדבר הזה לא נוכל לעמוד בדרישה האמריקאית
גיל ברינגר:
      אני אוסיף עוד משפט, ישראל צריכה כבר בסוף אפריל לאסוף ולנתח מידע של PNR ביחס לטיסות ישירות בין ישראל לארצות הברית, היא חייבת לעמוד בתנאי הזה עד סוף אפריל
גיל ברינגר:
 היא כמובן לא תוכל לעשות את זה אם היא לא תקבל את ההסמכה במסגרת החוק הזה
גיל ברינגר:
 עד סוף ספטמבר, ישראל צריכה לאסוף 100% ממידע PNR, לאסוף ולנתח בכלל הטיסות שלה
גיל ברינגר:
 לא בגלל זה אנחנו כאן, אבל גם בהקשר הזה ישראל מאוד תינזק אם החוק הזה לא יעבור
מאיר כהן:
מצטער, לא הבנתי איזה חוק עובר היום?
רם בן ברק:
ה-PNR
גיל ברינגר:
במליאה עובר היום בשנייה ושלישית חוק ה-API, תיקון לחוק הכניסה לישראל
גיל ברינגר:
 החוק שאנחנו נוגעים בו כרגע הוא חוק ה-PNR
מאיר כהן:
אם היום זה עובר, מה הקשר של זה ל-PNR
גיל ברינגר:
משרד המשפטים יסביר את זה
מאיר כהן:
אנחנו מבינים מהר אם מסבירים לנו לאט, אתם לא מסודרים
גיל ברינגר:
זה פשוט, החוק הזה, מעבר להקמת המרכז לנתוני תעופה ברשות המסים, הוא גם נותן את ההסמכה לאסוף ולנתח את הנתונים האלה
גיל ברינגר:
 זאת אומרת, ללא החוק הזה, מבלי שנגע בהקשרים אחרים, החוק הזה הרבה יותר רחב - - -
מאיר כהן:
כלומר בסעיפי החוק של היום יש הסמכה להתחיל - - -
גיל ברינגר:
בוודאי, יש את ההסמכה לחייב את העברת המידע
גיל ברינגר:
 אילולא החוק הזה, אנחנו לא יכולים להתקדם
מאיר כהן:
מי יעשה את זה
גיל ברינגר:
לגבי הפרטים, אני אבקש שמשרד המשפטים ירחיב
ישראל אייכלר:
אני רוצה להבין, אזרח בריטי שנוסע לארצות הברית בלי ויזה, הוא נותן את ה-PNR?
קריאה:
כן