GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גבריאלה פיסמן:
אבל חשוב להבין שהדבר הזה הוא נקודת פתיחה
גבריאלה פיסמן:
 זה לא אומר שזה יהיה המצב גם בעתיד
גבריאלה פיסמן:
 הוא יכול להשתנות
גבריאלה פיסמן:
בהסכמה
עידו בן יצחק:
כמובן
עידו בן יצחק:
         זה בעצם הסעיף שמסדיר את העברת המידע מהרשם הפלילי
גבריאלה פיסמן:
גם בחוק המידע הפלילי יש הגבלות לגבי העברת מידע לחו"ל, ובעצם אנחנו מבקשים להוסיף על המגבלות שקיימות גם התכליות של החוק
גבריאלה פיסמן:
 כפי שציינתי קודם, אז בעצם אנחנו, כדי לצמצם את הפגיעה במידע, לא יימסר כל המידע הפלילי שקיים על אדם, אלא רק ככל שקיים מידע שטרם התיישן כהגדרתו לפי החוק החדש, שתקופת ההתיישנות היא באמת מאוד מאוד קצרה, התקצרה באופן דרמטי
גבריאלה פיסמן:
 רק במקרים האלו יועבר מידע על אדם, או כשיש תיק תלוי ועומד בשורה של עבירות שמפורטות, אותן עבירות שראינו בהן עבירות חמורות, עבירות פשע או עבירות חמורות אחרות שמצדיקות את העברת המידע בהתאם לדרישות של האמריקאים וההבנות שלנו
יולי יואל אדלשטיין:
 אנחנו סיימנו את הקראת החוק
יולי יואל אדלשטיין:
 יש הערות נוספות? אין
יולי יואל אדלשטיין:
 אז אנחנו, מכיוון שלא הודענו על ההצבעה היום ומכיוון שיש גם שני מקומות שבהם רציתם להגיע לשינויים בנוסח החוק, אז אנחנו נודה לכל המוזמנים ולכל המשתתפים, ולחברי הכנסת ודאי
יולי יואל אדלשטיין:
 אנחנו את הישיבה הבאה קבענו למתי?
אסף פרידמן:
ב-09:00 אבל אולי אפשר להזיז אותה
עידו בן יצחק:
אפשר להזיז אותה לשעה יותר מאוחרת
יולי יואל אדלשטיין:
מה? מה?
אסף פרידמן:
אפשר בשעה יותר מאוחרת
אסף פרידמן:
 אמרת ביום רביעי ב-09:00, אבל אפשר להזיז אותה
יולי יואל אדלשטיין:
אפשר לדחות את זה, כן
יולי יואל אדלשטיין:
 טוב, אנחנו נודיע לחברי הכנסת, כן, בהחלט
יולי יואל אדלשטיין:
 ישיבה זו נעולה
אורנה ברביבאי:
	שוב בוקר טוב
אורנה ברביבאי:
 אנחנו אחרי שעה ורבע של הצגת דיון סגור בנושא הערכת מצב משאבי אנוש בצה"ל
אורנה ברביבאי:
 הצבא התבקש להציג חלק שהוא ביקש להציג באופן סגור על מגמות כוח אדם והמורכבויות, ועכשיו פתחנו את זה לדיון עד השעה 12:00, שבו צה"ל, בעיקר אגף כוח אדם ונציגיו השונים, יציגו את הערכת המצב, את המשמעויות ואת ההשלכות שלהן בהתייחס למצב הקיים וגם בהתבוננות קדימה
אורנה ברביבאי:
 אני מבינה שאתם הולכים להציג את ההקשרים של חובה, מלש"בים כמובן, קבע ומילואים
מאיר כהן:
אני רוצה לשאול שאלה
מאיר כהן:
 בסוף השיח הרגשתי מהומה על מאומה
מאיר כהן:
 אתם מדברים, מדברים, מדברים - - -
אורנה ברביבאי:
בקבע, אתה אומר
מאיר כהן:
כן, בקבע
מאיר כהן:
 בסוף, מתוך 40,000 חסרים לכם 350
תא"ל יוסי מצליח:
זה לא מדויק
מאיר כהן:
זה מה שאמרתם
תא"ל יוסי מצליח:
נכון
תא"ל יוסי מצליח:
 לא, לשאלה של מצבה ממוצעת, אז באמת במצבה הממוצעת אתה צודק
תא"ל יוסי מצליח:
 כמו שאמרה פה יושבת-ראש הוועדה, הסיפור הוא לא השורות המלאות
תא"ל יוסי מצליח:
 הסיפור הוא התחלופה שהוצגה פה במהירות כזאת, שלא משאירה לנו מרחב מיון איכותי מספיק
תא"ל יוסי מצליח:
 לכאורה, באשליה שהוצגה פה קודם – אשליית הסרנים קראתי לה – זה נראה כאילו הכול מלא, אבל רגע, 1,200 חסרים יותר באזור הזה ועודף במקום אחר
תא"ל יוסי מצליח:
 זה מוביל אותך לקושי במרחב מיון
תא"ל יוסי מצליח:
      תוסיף לזה גם רבי-סרנים, שלאורך הזמן הם צעירים יותר כי יש לך בעיית תחלופה אז אתה מקדם אותם מוקדם יותר, אתה מאבד ניסיון ומקצועיות גם נוכח סוגיות שראינו קודם, לכן אתה מסתכל והשורות מלאות
תא"ל יוסי מצליח:
 השאלה היא האם הם בטובים ביותר שיכולנו למלא ובאיכותיים ביותר
מאיר כהן:
אני אשאל את השאלה אחרת
מאיר כהן:
 נניח יבוא משרד האוצר ויגיד, אוקיי, אנחנו משפרים את השכר ונותנים לכם עוד 350 תקנים שחסרים
מאיר כהן:
 האם אתה יכול להגיד בוודאות או בחצי ודאות שבתוך הצבא, בשיח שלכם בתוך הצבא, אתם יודעים לבנות את המודלים הנכונים ואתם יודעים לספר את הנרטיב הערכי כדי שאנשים יישארו?      כלומר, אני לא בטוח שעם הבעיה הזאת אתם צריכים לבוא לאזרחות ולהגיד, חבר'ה, אנחנו בבעיה שהיא בידכם
מאיר כהן:
 אולי הבעיה נמצאת אצלכם? אולי משהו קורה בצה"ל בזה שאנחנו לא מצליחים לשכנע חיילים להישאר? כי אתם אלה שחתמתם על הסכם 2016, אתם אלה שבאים כל שנה ומבקשים, ואתה יודע, נושאי ביטחון די מכופפים אותנו
מאיר כהן:
 אני לא ראיתי פעם אחת שהגיעו אנשי הצבא וצעקו על משהו ואנחנו אמרנו להם לא, כי בצדק, בצדק, אנחנו לא צריכים להיות המתנגדים שלכם, אנחנו צריכים להיות אלה שנותנים לכם את הרוח הגבית
מאיר כהן:
      השאלה האם בכל התמונה הזאת לא יושבים אנשי כוח אדם עם הרמטכ"ל ואומרים, בואו נחשוב מחוץ לקופסה, יש לנו את הכלים, יש לנו את התקציב, אנחנו הסכמנו עליו, עכשיו מה אנחנו עושים בתוך תוכנו
תא"ל יוסי מצליח:
אני חושב שעניתי על זה קודם ואני אחזור שוב
תא"ל יוסי מצליח:
 הדבר הזה לא מתחיל רק בקבע, זה מתחיל כבר בעולם החובה, זה הוצג פה על ידי רח"ט תומכ"א
מאיר כהן:
כן, ודאי
תא"ל יוסי מצליח:
הסיפור של המלחמה על הנרטיב בצבא ומה אנחנו עושים כדי לשפר את המוטיבציה בערוצים השונים או במערכים השונים ואיך אנחנו משקפים את זה החוצה
תא"ל יוסי מצליח:
 האם עכשיו כשאנחנו מדברים על המילה משמעות או על המילה ערכים – השאלה הזאת שנשאלת כל הזמן על ידי המלש"בים מה יוצא להם מזה שהם ילכו לתפקיד הזה והזה, כשבמשולש כל הזמן זה הצרכים של הצבא אל מול ניצול הכישורים של מה עומד להם ביד ואל הרצונות שלו, כשהרצונות תופסים מקום יותר רחב בשנים האחרונות וזה דורש אותנו לעשות התאמות, אז אנחנו מוצאים את עצמנו כל הזמן מאותגרים, לא רק בחובה, בואכה אל עולם הקבע, ובעולם הקבע אנחנו כל הזמן בוחנים את עצמנו, לא לשקוט על השמרים במודלים קבועים או מיושנים
תא"ל יוסי מצליח:
      תוסיף לכך השפעות חיצוניות, עולם תעסוקה שמשתגע, דור שפתאום עכשיו יש פה כל מיני תופעות שלא הכרנו – עזוב רק את העזיבה הגדולה – הרצון של לשבת בבית ואפילו לא לעבוד, הרצון של להחליף עבודות כל שנתיים
תא"ל יוסי מצליח:
 אל מול הדבר הזה אתה לא יכול לבוא ולתת כל הזמן את אותן מנטרות שהיינו אומרים
אורנה ברביבאי:
יוסי, בעברית פשוטה, האם אתה אומר לנו שמערך הקבע בצה"ל הרבה יותר מאותגר, והיום, במודל הקבע כפי שהוא קיים, צה"ל מתקשה להשאיר אנשים איכותיים בתפקידי ליבה משמעותיים? תגיד את זה, כן או לא
אורנה ברביבאי:
 מעבר לעניין שאתה אומר, יש לי את ההוכחה בכמות של מאות שחסרים, האם אתה אומר לחברה הישראלית: צה"ל כפי שהוא מכיר אותו, הוא לא אותו דבר בשנת 2023 בהיבט של מוטיבציה לשירות והנכונות להשאיר את האנשים הטובים ביותר בקבע, כן או לא?
תא"ל יוסי מצליח:
אני אומר שוב, אתגר השארת האנשים הטובים הולך ונהיה קשה יותר
אורנה ברביבאי:
אוקיי
אורנה ברביבאי:
 זה אמירה שנכון להגיד
תא"ל יוסי מצליח:
הוא תמיד היה משמעותי והוא תמיד היה מאתגר
תא"ל יוסי מצליח:
 אני חושב שהוא קשה יותר, אבל לאו דווקא רק בגלל מסגרת או כללי המשחק בתוך הצבא
אורנה ברביבאי:
ברור
תא"ל יוסי מצליח:
השפעות חיצוניות, כללי משחק בתוך הצבא, מוטיבים של האנשים – מה דוחף ומה מוציא אותם, השפעות שונות שמשפיעות עליהם, אבל זה מתחיל מהחובה ורץ
תא"ל יוסי מצליח:
 אנחנו כצבא, גם אם תיתן לי 350 תקנים, זה לא יפתור את כל הבעיות
תא"ל יוסי מצליח:
 כסף לא פותר הכול, תמיד
תא"ל יוסי מצליח:
 אנחנו צריכים יותר גמישות, חד-משמעי
תא"ל יוסי מצליח:
 אנחנו צריכים גם לעשות כמה שינויים
תא"ל יוסי מצליח:
      יש דברים שלא השתנו
תא"ל יוסי מצליח:
 הצורך המבצעי שתמיד יעמוד למעלה וידרוש ממשרתינו לשרת 24/7, no matter what, ויקראו לו גם ביום שישי בלילה מארוחת שישי ויקפיצו אותו כי צריך, הוא משמעותי
תא"ל יוסי מצליח:
 לא תמיד זה פוגש אנשים שמוכנים להגיע לשם, ועכשיו זה משתנה ועם השפעת המשפחה, בת הזוג גם, לאו דווקא האישה
אורנה ברביבאי:
ובן הזוג, גם אפשר
תא"ל יוסי מצליח:
בת או בן הזוג
תא"ל יוסי מצליח:
 צודקת
מאיר כהן:
תשקיעו בהם
מאיר כהן:
 אני יודע שאתם משקיעים בהם, אבל תשקיעו באמת
תא"ל יוסי מצליח:
משקיעים, נכון
אורנה ברביבאי:
ודמני, אתה רוצה להתחיל? קדימה
תא"ל אמיר ודמני:
(שקף: מיצוי מיטבי של ההון האנושי – מערך הלחימה)
תא"ל אמיר ודמני:
 בהמשך למה שראינו קודם, בהיבט של איוש הצבא, במערך הלחימה האיוש שלו מאוד משמעותי, בעיקר בעקבות העבודה המשמעותית של הגדוד כאתרוג, והפערים שלו בעיקר נמצאים בעולמות נהיגה וטכני, בתוך העולם הקדמי
תא"ל אמיר ודמני:
      אני רוצה להמשיך לדבר יותר לכיוון של מיצוי ההון האנושי ופה צריך להגיד שאנחנו עשינו שינוי שבמשך שנים ארוכות לא קרה בצה"ל, אני חושב למן הקמתו, וזה שינוי של כל תפיסת המיון לצה"ל
תא"ל אמיר ודמני:
     (שקף: הרחבת כלי המיון)
תא"ל אמיר ודמני:
 בראשית הצירים של השינוי הזה עומד הרעיון שאנחנו בוחנים את הפרט מזוויות רבות ומגוונות יותר, והכישורים שאנחנו מסתכלים עליהם הם כישורים ב-360 מעלות
אורנה ברביבאי:
גברים-נשים?
תא"ל אמיר ודמני:
גברים-נשים
תא"ל אמיר ודמני:
 היום, חשוב לי לומר, יש השוואה מלאה בשיטות המיון של גברים ונשים, והשינוי האחרון שאנחנו עוד נממש אותו ממש בחודשים הקרובים זה שינוי גם של הריאיון בצו ראשון, שהוא יהיה ריאיון מודולרי מה שנקרא, כלומר הוא לא ייקח כהנחת עבודה שגברים – הכיוון המרכזי של הריאיון זה לבדוק את המוטיבציה ללחימה ונשים לשירות משמעותי – אלא ייבחנו כלל הדברים, ויהיו ההשלכות הרלוונטיות אל מול השיבוץ
אורנה ברביבאי:
אתה אומר שלא תהיה הבחנה מגדרית במיון?
תא"ל אמיר ודמני:
אין היום כבר, אין
תא"ל אמיר ודמני:
 להיפך
תא"ל אמיר ודמני:
 הפער שהיה, שבגברים לא היה 100, עכשיו יש גם 100 לגברים
תא"ל אמיר ודמני:
 אבל מה שחשוב להגיד פה, שבעצם היכולת הזאת להסתכל על האדם ב-360 מעלות מזוויות שונות מיתרגם גם ליכולת טכנולוגית מאוד גבוהה, הוא בעצם יוצר נקרא לו מערבל שיבוץ שהוא מאוד מדויק, שיודע להתאים את האנשים לתפקידים הכי מדויקים שלהם
תא"ל אמיר ודמני:
      מה שיוצא כאן מעבר לזה זה יכולת למצות את הפוטנציאל בצורה הרבה יותר טובה כי אם בעבר הכישורים הקוגניטיביים היו הכישורים הבלעדיים כמעט שהובילו את השיבוץ, כאן יש גם שיקולים של יכולות תפקודיות ויכולות אחרות – הסתגלותיות, ביצועיות, בין-אישיות – והדבר הזה הוא גם פונקציה של הרחבת כלי המיון
אורנה ברביבאי:
וזה אתה אומר, עוזר לך לדייק יותר את ההתאמה בין צורכי הצבא להתאמת החייל
אורנה ברביבאי:
 זה לא סוד שזה עלה בהקשרים של קב"א, שקבוצת האיכות מונעת בעצם מאוכלוסיות מסוימות שיש להן יכולות אולי אחרות ולא מגיעות
אורנה ברביבאי:
 האם אתה אומר לי ששינוי שיטת המיון או הרחבת כלי המיון מאפשרים ליותר אוכלוסיות להיות מונגשות ליותר תפקידים?
תא"ל אמיר ודמני:
חד-משמעית כן
תא"ל אמיר ודמני:
 בעצם, מה שהשיטה הזאת יוצרת זה אנשים שלצורך העניין לפי הנתונים של העבר היו נמצאים נקרא לזה במקום פחות גבוה מבחינת מדרג השיבוץ – אני חס וחלילה לא מחלק לאנשים ציונים – אגיד בהערת סוגריים שהשיטה הזאת בעצם אומרת שבכל בן אדם יש פוטנציאל, החוכמה זה למצוא את הפוטנציאל הזה ולהביא אותו לידי ביטוי
אורנה ברביבאי:
הרלוונטי
תא"ל אמיר ודמני:
מה שקורה עכשיו זה שאם יש לך כישורים ביצועיים או כישורים הדרכתיים או כישורים פיקודיים, באיזשהו מקום זה מקפיץ אותך בתוך המשוואה הזאת בגלל שאתה יודע באמת לקחת את זה גם לתוך התפקידים הרלוונטיים האלה
תא"ל אמיר ודמני:
      בעצם יש פה משהו שאם אני מחבר אותו גם להנגשה של המיונים – צריך להגיד שהיום שני-שלישים מהמיונים הם מקוונים – ואם זה מתחבר לזה שהיום חלק ניכר מהמיונים מתבצע שלא כבעבר גם בדרום, בצפון, בירושלים - -
אורנה ברביבאי:
פיזית
תא"ל אמיר ודמני:
פיזית
תא"ל אמיר ודמני:
 - - ואם ניקח בחשבון שיש פה מעורבות של בתי הספר ויש פה מעורבות של מה שהתיכון אומר, וכו', אז אתם מקבלים תוצאה שהיא שונה
תא"ל אמיר ודמני:
      תוסיפו לזה גם מנגנונים מאוד מאוד אקטיביים שלנו כדי לחזק אוכלוסיות שאנחנו רוצים לראות אותן יותר במקומות שמובילים גם לשירות משמעותי, כלומר אנחנו בסוף שמים לעצמנו מדדים ויעדים לכניסה של אוכלוסיות ייחודיות, גם לימי סיירות, שבסופו של דבר מביאות ליחידות איכותיות וגם ליעדי איתור ואנחנו רואים פה שינויים דרמטיים
אורנה ברביבאי:
בוא נתקדם, ודמני
תא"ל אמיר ודמני:
(שקף: מיצוי מקורות – דוג' לגלגולו של שנתון)
תא"ל אמיר ודמני:
 כשאנחנו מסתכלים על העולם של צה"ל אנחנו מדברים על כ-56% גברים ו-44% נשים
תא"ל אמיר ודמני:
 ניכנס שנייה לנשים בכוונה – גם זה שבוע האישה הבין-לאומי אבל אני חושב שלצבא יש הישגים משמעותיים בעולמות של שילוב נשים
תא"ל אמיר ודמני:
      (שקף: שילוב נשים בלחימה)
תא"ל אמיר ודמני:
 אחד הדברים הכי משמעותיים זה היקף הנשים בלחימה
תא"ל אמיר ודמני:
 צריך להגיד שהמספר פה עלה ב-180% ואנחנו מדברים על למעלה מ-7,000 לוחמות, ביחס לשנת 2014 – 2,300, אם רוצים להיות מדויקים, וצריך לומר שהשילוב הזה נמצא במגמת עלייה מתמדת
תא"ל אמיר ודמני:
 זאת אומרת, אם מישהו חשב לפני שלוש, ארבע שנים, שיש פה איזו תקרת זכוכית, אז זה לא נכון, ואנחנו רואים שילוב שלהן בתמהילים יותר משמעותיים בהרבה מאוד יחידות
תא"ל אמיר ודמני:
 צריך להגיד שממש השבוע – נדמה לי בעוד יומיים – יתגייסו נשים לראשונה ליחידת יהלום
תא"ל אמיר ודמני:
 אם אני זוכר נכון זה קורה ב-16 בחודש
אורנה ברביבאי:
שהמאפיינים של המשימה שלהן יהיו זהים?
תא"ל אמיר ודמני:
המאפיינים של המשימה שלהן יהיו מאפיינים שהם רלוונטיים לגזרות מסוימות
תא"ל אמיר ודמני:
 לא לכלל הגזרות אבל לגזרות מאוד משמעותיות
אורנה ברביבאי:
והן יעשו את ההכשרה עם גברים?
תא"ל אמיר ודמני:
הם עושים את ההכשרה בתוך בסיס של בהל"ץ והם עושים את זה לפי פקודת השירות המשותף, קרי במסגרת פלוגתית
אורנה ברביבאי:
ואז ההשפעה כמו בשריון תהיה למול גזרות מסוימות
תא"ל אמיר ודמני:
(שקף: צמצום הפקידות; נשים בטכנולוגיה)
תא"ל אמיר ודמני:
 הן בעיקר יכוונו לזירה של פקמ"ז ויש שם לא מעט אתגרים כפי שכולנו חווים בחודשים האחרונים
תא"ל אמיר ודמני:
 צריך להגיד שהעניין הזה של נשים גם רלוונטי במערכים הטכנולוגיים
תא"ל אמיר ודמני:
 אנחנו רואים שינוי מאוד משמעותי גם בעולמות המחשוב
תא"ל אמיר ודמני:
 אתם יכולים להתרשם מהמספרים בעולמות הסייבר, בעולמות המגן בסייבר, בעולמות ההתראה זה גבוה כבר לא מעט שנים, וצריך להגיד שהרעיון בכלל הבסיסי גם הוא צמצום מסיבי של היקף הנשים בתפקידי פקידות ומנהלה
תא"ל אמיר ודמני:
 זה לא קשור רק לנשים, זה קשור גם לגברים, אמרתי את זה בחלק הקודם
תא"ל אמיר ודמני:
 הרעיון הוא להביא למיצוי הרבה יותר גבוה
תא"ל אמיר ודמני:
     זה לא שאין לנו עוד מה לעשות
תא"ל אמיר ודמני:
 נדבר על זה בהמשך, אני מסתכל על נשים בעתודה, הנדסות – 23%, 24%, זה לא מספיק
תא"ל אמיר ודמני:
 דרך אגב ברפואה יותר מגברים
אורנה ברביבאי:
שמתחיל קודם, בלימודי מדעים
תא"ל אמיר ודמני:
זה מעניין
תא"ל אמיר ודמני:
 ברפואה יש יותר מגברים, בהנדסות יש פחות–  תיכף אני אדבר על זה, מה אנחנו עושים בהקשר הזה
תא"ל אמיר ודמני:
      (שקף: התפלגות שיבוץ גברים כשירי לחימה בעלי נתוני ליבה)
תא"ל אמיר ודמני:
 דיברנו קודם על הנושא של האיכות
תא"ל אמיר ודמני:
 חשוב לי שתדעו שמתוך כשירי הלחימה באיכויות הגבוהות, למעלה מ-80% הולכים ליעדים יבשתיים, ליחידות יבשתיות
תא"ל אמיר ודמני:
      (שקף: התפלגות שיבוץ גברים בעלי מדד פי 4+5 בלבד)
תא"ל אמיר ודמני:
 אפרופו דאטה סיינס ויכולות, יש נתון שאנחנו עשינו אותו ביכולות של אנליטיקה שהוא חוזה התאמה לתפקידי מ"פ ומעלה
אורנה ברביבאי:
מי שנכנס להיות לוחם בכניסה לשירות בצבא, מה היכולת שלו להגיע לתפקידי פיקוד
תא"ל אמיר ודמני:
אני יכול לחזות את זה, כן
תא"ל אמיר ודמני:
 ודרך אגב, יש פה קורלציה טובה, זה נקרא מדד פיקוד יבשתי ובתוך מדד פיקוד יבשתי, למעלה מ-88% הולכים לתוך מערך הלחימה
תא"ל אמיר ודמני:
 חשוב לי להדגיש בהקשר הזה כי יש הרבה דברים שאומרים כל מיני אנשים
אורנה ברביבאי:
אני רוצה לשאול את השאלה בצורה פשוטה יותר
אורנה ברביבאי:
 כשמסתכלים על הצרכים בלחימה למול הצרכים הטכנולוגיים, ולא מעט מזה נאמר כלפי צה"ל שכאילו יש הסטה משמעותית לכיוון הטכנולוגי על חשבון הלחימה
אורנה ברביבאי:
 אתה כראש חטיבת כוח אדם אומר: כשאני מסתכל על המקרו, מעל 80% מהכשירים ללחימה הולכים למערכי הלחימה
תא"ל אמיר ודמני:
לא, אמרתי יותר אפילו
תא"ל אמיר ודמני:
 אמרתי, מעל 80% בעלי האיכויות הגבוהות, מה שנקרא ליבה
תא"ל אמיר ודמני:
 וכשדיברתי על פי 4+5 זה עוד יותר מדויק, 88%
תא"ל אמיר ודמני:
ומה שאני אומר – אני תיכף אדבר על הטכנולוגיה – אני לא חושב שיש דיכוטומיה בין לחימה לטכנולוגיה, וצריך לדבר על זה כי שדה הקרב הופך להיות מאוד טכנולוגיה
אורנה ברביבאי:
רווי טכנולוגיה, כן
תא"ל אמיר ודמני:
הרגולציה היא מאוד ברורה ואני אומר שמספר האנשים בעלי פרופיל קרבי שמגיעים ליחידות איתור כאלה ואחרות מאוד איכותיות, הוא נמצא במגמת ירידה, ואני יכול להגיד לכם שמכל כשירי הלחימה שהצגתי בשקפים הקודמים בחלק הסגור, סדר גודל של 600 מגיעים לעולמות שהם נקרא לזה מודיעיניים, וגם פה, לאור המדד הזה שהראיתי – זו מדיניות שאושרה על ידי רמטכ"ל – אם הוא ב-4+5, קרי יש לו פוטנציאל פיקוד יבשתי - - -
אורנה ברביבאי:
ניתן לו עדיפות ללחימה
תא"ל אמיר ודמני:
בראשית הצירים, בוודאי
אורנה ברביבאי:
כי אתה אומר, אני מנבא לו יכולת להיות מפקד לוחם
תא"ל אמיר ודמני:
צריך להגיד שמתגייס כזה, ברוב המקרים הוא בעצמו רוצה
תא"ל אמיר ודמני:
 אני רק אומר, יש פה רגולציה מאוד מסודרת
תא"ל אמיר ודמני:
     (שקף: מדרג השיבוץ לצה"ל)
תא"ל אמיר ודמני:
 זה השקף האחרון פה
תא"ל אמיר ודמני:
 אנחנו עושים שורה של צעדים להמשיך ולהעמיק את החיזוק של היעדים היבשתיים
תא"ל אמיר ודמני:
 המצוינות
אורנה ברביבאי:
אבל אתה הולך ומאותגר יותר ויותר, כשהאלטרנטיבה הטכנולוגית, כשצעירים שמתגייסים רוצים להגיע דווקא ליחידות הטכנולוגיות
תא"ל אמיר ודמני:
נכון
תא"ל אמיר ודמני:
 אני מייד אגיד את זה אבל לא בהכרח שאני מאותגר
תא"ל אמיר ודמני:
 אנחנו פותחים משמעותית את הסוגיה הזאת של מחזקים את העולם הטכנולוגי בשלב התיכון, אז מי שהולך ללחימה צובר המון יכולות אחרות ואנחנו פותחים לו תוכניות – תיכף אני אגע בשער לעתיד – שמכוונות אותו לעולם הטכנולוגי
תא"ל אמיר ודמני:
      מה שאני רוצה לומר פה, הינה דוגמה – אפרופו מה שדיברנו בחלק הקודם – תוכנית ארז זו תוכנית מצוינות שהמטרה שלה זה להביא לתפקידי מ"פ, תוכנית של 80 חבר'ה שמשלבת לימודים אקדמיים, היא ממש נפתחת עכשיו
דוד טל:
תוך כדי שירות חובה?
תא"ל אמיר ודמני:
כן
תא"ל אמיר ודמני:
 הם עושים מסלול עם קבע
תא"ל אמיר ודמני:
 זה מסלול של תשע שנים, במסגרתו יש גם לימודים אקדמיים ולבצע שירות עד תפקיד מ"פ, כולל
אורנה ברביבאי:
הסבה
תא"ל אמיר ודמני:
רק שתבינו את הנתונים
תא"ל אמיר ודמני:
 אנחנו מיינו לתוכנית הזאת למעלה מ-2,400 אנשים
אורנה ברביבאי:
זאת אומרת, היה לזה ביקוש גדול
תא"ל אמיר ודמני:
ואנחנו בסוף נגיע ל-80
תא"ל אמיר ודמני:
 אלה 80 אנשים שיוכלו להיות מ"פים
תא"ל אמיר ודמני:
 תוסיפו את זה למה שקורה בפנמ"ץ, תוסיפו את זה למה שהצגתי לגבי המכינות הקדם-צבאיות, תוסיפו לזה את מה שאמרתי לגבי שנות שירות
תא"ל אמיר ודמני:
 אנחנו מאותגרים אבל אנחנו מכניסים לתוך ראשית הצירים של הקצונה, בדגש על הקצונה היבשתית בצה"ל, איכויות מאוד משמעותיות
תא"ל אמיר ודמני:
     אנחנו גם עובדים על זה כדי שזה יהיה, שזה יימשך
תא"ל אמיר ודמני:
 אני לא מדבר על זה שאחוז מאוד גבוה מאלה שנושרים מהקורסים של יחידות ההתנדבות – שייטת, טיס וכו' – הם מוצאים את עצמם גם בתוך היבשה ויש פה באמת תהליך שלם
תא"ל אמיר ודמני:
 זה היה לגבי נושא המיצוי של האיכותיים
תא"ל אמיר ודמני:
      (שקף: פילוח סוציו-אקונומי בחלוקה למערכים – גברים)
תא"ל אמיר ודמני:
 אני רוצה להגיד עוד משהו לגבי הסוגיה של הסוציו-אקונומי לפי מערכים
אורנה ברביבאי:
תסביר את השקף
תא"ל אמיר ודמני:
מה שאנחנו יכולים לראות פה זה את האשכולות הסוציו-אקונומיים מ-1 ל-10, הצבעים מבטאים ערכים
תא"ל אמיר ודמני:
 אפשר לראות בחלק הירוק, החלק של הלחימה, שככל שאנחנו דווקא עולים באשכול הסוציו-אקונומי, שיעור ההשתתפות בלחימה עולה
אורנה ברביבאי:
ובין החטיבות השונות? הרי יש כל הזמן אמירות שיש חטיבות עם מאפיינים כאלה
ד"ר אסף מלחי:
גם השיעור של הטכנולוגי
תא"ל אמיר ודמני:
אני אתייחס
תא"ל אמיר ודמני:
 תאמין לי, על הטכנולוגי שמתי פרק, אני אסביר הכול
תא"ל אמיר ודמני:
 מי שמתעסק בטכנולוגיה לפריפריה זה קודם כול צבא הגנה לישראל, אבל אני רגע רוצה להגיד משהו - -
אורנה ברביבאי:
תמשיך עם הקו של הלחימה
תא"ל אמיר ודמני:
	- - על הסיפור של הלחימה
תא"ל אמיר ודמני:
 שאלת שאלה מאוד נכונה
אורנה ברביבאי:
אתה מנסה להתמודד עם הטענה שיש חטיבות מסוימות שמקבלות מראש מצב סוציו-אקונומי ונתונים בבסיס יותר נמוכים
אורנה ברביבאי:
 על זה אתה עונה
תא"ל אמיר ודמני:
(שקף: שיבוץ – איזונים בין היעדים)
תא"ל אמיר ודמני:
 אז אני אומר ותיכף אני אחזור לשקף הזה כי יש בו כן אתגר שאפשר לראות אותו
תא"ל אמיר ודמני:
 אני מדבר בלחימה
תא"ל אמיר ודמני:
 זה מה שנקרא שיבוץ של השנתיים האחרונות במיטב
תא"ל אמיר ודמני:
 זה מערבל מאוד מתוחכם שמתחבר לנתונים שאמרתי קודם – יש לנו הרבה מאוד נתונים
תא"ל אמיר ודמני:
     מה שאתם יכולים לראות פה בצורה מאוד פשוטה, יש פה את הקו של הדפ"ר 70, זה הקו השחור שחותך, אתם יכולים לראות שהוא יחסית מאוד מאוזן, ויש פה את החלוקה של האיכויות השונות כמו שהן באות לידי ביטוי במה שהסברתי
תא"ל אמיר ודמני:
 לדוגמה: שנות שירות, מכינות, פי 4, פי 5, אלה מדדים של פיקוד יבשתי, צד"כ גבוה, חלוקה בין סוציו-אקונומי גבוה, סוציו-אקונומי נמוך
תא"ל אמיר ודמני:
 שורה תחתונה, היעדים הם מאוזנים
אורנה ברביבאי:
אין חטיבה אחת שמתועדפת או מופלית על פני חטיבה אחרת
אורנה ברביבאי:
 יש הרבה מיתוסים
תא"ל אמיר ודמני:
לא רק שאין
תא"ל אמיר ודמני:
 חטיבות, הן מקבלות את אותו סד"כ מבחינת החלוקה הפנימית ואנחנו מאוד מאוד מקפידים על זה
אורנה ברביבאי:
זאת אומרת – אני מסבירה את זה כי יש לא מעט אזרחים שמדברים על זה – הגורם המשבץ בצה"ל, כשהוא משבץ לחטיבה מסוימת או למסלול מסוים, הוא לוקח בחשבון את כלל הפרמטרים שדיברת עליהם
תא"ל אמיר ודמני:
חד-משמעית
אורנה ברביבאי:
לא רק נתוני איכות, קב"א, דפ"ר, אלא גם היבטים סוציו-אקונומיים והקשרים אחרים כדי לייצר איזון בין כלל החטיבות בצה"ל על מנת לוודא שהאיכות היא שווה
אורנה ברביבאי:
 זה מה שאתה אומר
תא"ל אמיר ודמני:
אני אומר ממש כך
תא"ל אמיר ודמני:
 אני אומר שאנחנו רואים בכל היחידות את כולם
דוד טל:
כרגע אנחנו מדברים על הגדודים
דוד טל:
 נכון?
תא"ל אמיר ודמני:
אני מדבר עכשיו על הגדודים
תא"ל אמיר ודמני:
 דיברתי על הלחימה
אורנה ברביבאי:
יש הרי טיעון שיש חטיבה כזאת שמקבלת יותר, חטיבה פחות
תא"ל אמיר ודמני:
התמונה של הלחימה, היא משקפת את התמונה של ההתפלגות הסוציו-אקונומית של מדינת ישראל ואפילו באיזשהו מקום יש קצת יותר ביחס לגודל, ככל שאנחנו עולים במדרג הסוציו-אקונומי
דוד טל:
זה משהו שהשתנה? מה שאתה אומר פה הוא דוגמה שהסוציו-אקונומי הגבוה מגיע לתפקידי לחימה, זה דבר שהשתנה?
תא"ל אמיר ודמני:
אני חושב דרך אגב שזה לא משהו שהשתנה
תא"ל אמיר ודמני:
 מה שהשתנה זה השיטה של השיבוץ והאיזון בין היעדים השונים
דוד טל:
הבנתי
תא"ל אמיר ודמני:
אני מדבר אתכם כבר לפחות על שנתיים כאלה – לא רוצה להגיד שזה שנתיים, זה יותר – אבל שזה עובד בשיטה הזאת, ואני רוצה לומר שזה מאוד חשוב לנו כי אנחנו רואים את עצמנו כמקום שבו כולם פוגשים את כולם וזה הכוח שלנו ואת זה אנחנו משמרים
דוד טל:
יפה
תא"ל אמיר ודמני:
	מאוד חשוב היה לי להגיד את זה כי נאמרו כל מיני אמירות אחרות
אורנה ברביבאי:
נכון
אורנה ברביבאי:
 בעיקר אמירות פופוליסטיות
תא"ל אמיר ודמני:
זה אני לא יכול להגיד
אורנה ברביבאי:
לכן היה חשוב שתאמר את זה כדי שזה יהיה ברור לכול
תא"ל אמיר ודמני:
(שקף: הפער של הטכנולוגי)
תא"ל אמיר ודמני:
 מה שכן אפשר לראות פה, וזה עכשיו יחבר אותי בקשר ישיר להמשך זה הסיפור של הפער, שככל שאנחנו עולים באשכול הסוציו-אקונומי אנחנו רואים פחות טכנולוגי
תא"ל אמיר ודמני:
 זה גם  מופיע פה ומייד אני אתייחס לעניין הזה ומה אנחנו עושים בהקשר הזה
אורנה ברביבאי:
אתה צריך לנהל את הזמן שלך גם בהקשרים של קבע ומילואים כדי שנכסה את כולם
תא"ל אמיר ודמני:
(שקף: קצונה לחימה – מיצוי איכויות; ליבות בקק"צ לחימה 2022-2021)
תא"ל אמיר ודמני:
 מה שאפשר לראות כאן – זה מתחבר לסוגיה הקודמת שדיברנו עליה – אנחנו מדברים על פרמטר של כ-70% ליבה ביציאה לקורס קצינים
אורנה ברביבאי:
איך החלוקה גברים-נשים בקצונה אם מסתכלים מקרו?
תא"ל אמיר ודמני:
אני לא זוכר בעל-פה לגמרי, אבל אני חושב שיש משהו כמו 52%-48% לטובת הגברים
תא"ל יוסי מצליח:
אני אציג את זה בעולם הקבע, אבל בתחילת הדרך בסיום בה"ד 1 זה חצי-חצי
תא"ל אמיר ודמני:
(שקף: כיווני פעולה)
תא"ל אמיר ודמני:
 אני רוצה לדבר על כמה כיווני פעולה אבל אני מעדיף אם אפשר לעבור לטכנולוגיה כי נשאלו על זה שאלות ואחרי זה כן הייתי רוצה להגיד משהו על המודל הרשותי ושער לעתיד, ובזה אני אסיים
אורנה ברביבאי:
אני חושבת שאתה כן צריך להגיד משהו על המוטיבציה לשירות בחובה ואז שנוכל לעבור הלאה כי יש לזה משמעויות בהקשרים של לאן אתם רוצים לקחת את מערך החובה בהיבטים של הוקרה, תגמול
אורנה ברביבאי:
 תסמן את המגמות שחשוב לך
תא"ל אמיר ודמני:
אני אגיד ככה – הצגתי את זה קודם – המוטיבציה ללחימה היא מוטיבציה יציבה, אפשר לומר שהיא גם מוטיבציה בשיעור טוב
תא"ל אמיר ודמני:
 היא נותנת לנו מענה כדי לעמוד ביעדי הגיוס שלנו ואפילו להרחיב את היקף הלחימה כפי שהצגתי קודם
תא"ל אמיר ודמני:
 היא נותנת לנו לצורך העניין יכולת להגדיל אפילו את היקף האיכויות כפי שהצגתי עכשיו בתוך מערך הלחימה
אורנה ברביבאי:
במקסום של הפוטנציאל
תא"ל אמיר ודמני:
יחד עם זאת, בהסתכלות ארוכת טווח כשאנחנו מסתכלים על הנתונים של מגמות ההשתתפות שנמצאות בירידה וסוגיית הכשירים לשירות קרבי שנמצאת בירידה בשנים האחרונות, זה מחייב אותנו יחד עם כלל הגורמים הרלוונטיים במדינת ישראל, לעשות מאמץ מאוד גדול כדי לחדד את הצורך בשירות קרבי בראש הצירים, וכמובן גם בשירות משמעותי למי שזה רלוונטי, אבל קודם כול בשירות קרבי לכל מי שהוא מתאים לשירות קרבי
דוד טל:
מה זה אומר? מה תוכנית העבודה כדי באמת לייצר את זה?
תא"ל אמיר ודמני:
תוכנית העבודה היא שינוי מאוד משמעותי בשני דברים: אחד, בעולם המיון שהתייחסתי אליו, ושתיים, במה שאמרתי קודם שקוראים לו המודל הרשותי
תא"ל אמיר ודמני:
      המודל הרשותי, זה אומר שינוי משמעותי בכל מה שקשור למודל ההכנה לצה"ל
תא"ל אמיר ודמני:
 כשאני מדבר על השינוי הזה, אני מדבר על זה שהצבא בשנה וחצי, שנתיים האחרונות, נערך אחרת מול הרשויות המקומיות באופן שבעצם בנינו מערכת שלמה שאמרתי קודם, היא כמו מודל החטמ"ר, יש פה פיקוד ושליטה, שבעצם מלשכת הגיוס יש מ"פים שאחראים על X רשויות, מתחתם מ"מים, מש"קים, שפועלים בתוך בתי ספר, מה שנקרא מש"קי קהילה, ומערכת תומכת שמביאה גם את האנשים לתוך לשכות הגיוס כגוף בית-ספרי, מערכת שעושה פעילות לטפל בבעיות הת"ש עוד לפני בכלל שמתגייסים, ת"ש בשלב המלש"ב, מערכת שלמה אבל בעיקר מערכת שמביאה את התהליכים של מה קורה בצה"ל, לעשות את תיאום הציפיות, מדברת על ערך השירות הקרבי, מדברת על שירות משמעותי כבר בכיתות י"א, י"ב, עם יכולת השפעה למנהלי בתי הספר, עם יכולת השפעה לרשויות, עם גורמים שעובדים באופן צמוד עם השלטון המקומי ועם מערכת החינוך באופן מלא
תא"ל אמיר ודמני:
      יש פה נתונים שמראים שהדברים האלה, יש להם השפעה מאוד משמעותית
תא"ל אמיר ודמני:
 יש להם השפעה על שיתוף הפעולה של המלש"ב, על הגעה למיונים, על מיצוי פוטנציאל, על תהליכים של הגעה גבוהה יותר לימי סיירות שמובילים בסופו של דבר ליעדי לחימה איכותיים וליעדי איתור, ועוד תהליכים אחרים שבסופו של דבר הם שינוי מאוד משמעותי
תא"ל אמיר ודמני:
      המודל התחיל לפעול בבאר שבע בראשית הצירים, בכוונה, לאחר מכן בלשכת גיוס טבריה וכל המרחב, לאחר מכן בלשכת גיוס חיפה, וממש בימים אלה מתחיל לעבוד גם בתל השומר, בגזרת המרכז, ממשיך עם ירושלים ומסיים את כלל מדינת ישראל
דוד טל:
זה מרחבי
תא"ל אמיר ודמני:
מרחבי, בדיוק
תא"ל אמיר ודמני:
 ההסתכלות היא מרחבית
דוד טל:
יש מקומות שלא משתפים פעולה?
תא"ל אמיר ודמני:
אין לנו כמעט מקומות כאלה
תא"ל אמיר ודמני:
 צריך להגיד ששיתוף הפעולה הוא אדיר
תא"ל אמיר ודמני:
 יש פה אחדות מטרה
תא"ל אמיר ודמני:
וזה דרך אגב הסיכוי היחיד להוביל כזה דבר, אי אפשר להוביל את זה רק כשצבא מחליט
תא"ל אמיר ודמני:
 וכמו שאמרתי, עד סוף 2023 כלל הרשויות – אפילו יותר מהר מזה – כבר בתוך התהליך הזה
תא"ל אמיר ודמני:
      (שקף: טכנולוגיה; השתנות שדה הקרב)