GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יולי יואל אדלשטיין:
זה על גבול מעשי
יולי יואל אדלשטיין:
 אם קורה משהו בתחום ההיי-טק והתחזיות השחורות מתממשות, דווקא מאוד יכול להיות שיבקשו את הביטחון שיש להם כרגע
אורי:
זה שזה חוזה אישי לא אומר שאנחנו מפטרים אנשים, כמו בהיי-טק
אורי:
 אנחנו עדיין ארגון ממשלתי עם תרבות ממשלתית
אורי:
 דרך אגב, יש שיבקרו אותנו גם על זה, למה אנחנו כאלה, אבל עובדתית אנחנו כאלה
אורי:
      אני אגיד עוד משהו, לנו, כארגון, ברמת על, הדיון הזה חשוב לעובדים אפילו ברמת המסר
אורי:
 סוגיית פנסיית הגישור היא כבר שנים רבות סוגיה משמעותית מאוד בין הנהלת הארגון לארגון
אורי:
 אני חושב שאמירה שכל הגופים ביחד מתכוונים להתקדם ולהגיע להסכם, יש לזה ערך אדיר במסר שאנחנו מעבירים לארגון
אורי:
 לא פעם עובדים שואלים: איך אתם יודעים, בשונה מבעבר, שאר גורמי המדינה איתכם
אורי:
 מבחינתנו הדיון הזה הוא הוכחה לכך
יולי יואל אדלשטיין:
זה מאוד תורם שהגיעו אלינו די בהסכמה, למרות שיצוין שחלק מההסכמים כבר נחתמו וחלק לא
יולי יואל אדלשטיין:
 אני מסכים איתך שזה מסר חשוב מאוד
יולי יואל אדלשטיין:
      אני מקבל את העצה ומציע שנשמע קצת על ההיבטים המשפטיים של ההעסקות השונות
עידית:
אני אחראית על התחום האזרחי בייעוץ המשפטי בשב"כ
עידית:
 לנו יש חוק והוא מאפשר לנו, באמצעות תקנות וכללים, לקבוע הסדרים לעניין ניהול וארגון כוח האדם בשירות, מתוך הבנת המאפיינים הייחודיים של השירות
עידית:
 מכוח החוק הזה יש לנו תקנות שעוסקות בהעסקת כוח אדם
עידית:
 הזכיר ראש אגף משאבי אנוש את ההעסקה של התשע שנים – יש לנו תקנות שנקראות תקנות שירות הביטחון הכללי (העסקה בכתב העסקה), שמאפשרות לשירות, באישור נציבות שירות המדינה, לקבוע סוגי תפקידים שבהם ההעסקה תהיה העסקה קצובה
עידית:
 אלה תפקידים כדוגמת מאבטחים שאנחנו מבינים שאם אדם לא עובר לתפקיד אחר, אי אפשר להעסיק אותו במשך תקופה ארוכה;      בשנת 2018 הותקנו גם תקנות נוספות שנקראות תקנות שירות הביטחון הכללי (העסקה בחוזה מיוחד), שמכוחן אנחנו מעסיקים אנשים במסלולים ללא קביעות לתקופות שונות
עידית:
 החוזה שלהם מוארך כל פעם בשנה, הם מתמודדים לתפקידים וככול שהם מתמנים לעוד תפקיד הם ממשיכים העסקה
עידית:
 כמובן שככול שמתמנים לתפקיד שמוביל לקביעות, הם עוברים למסלול של קביעות, אבל זו העסקה שבסופו של דבר הם נשארים בה והיא לא מובילה לקביעות
עידית:
 גם כאן מסתכלים על סוגי התפקידים, אם מאפשרים פיתוח או לא מאפשרים פיתוח
עידית:
 גם התהליך הזה נעשה באישור נציבות שירות המדינה
מירי פרנקל-שור:
עד כמה שאני זוכרת, אלה לא תפקידים שבליבת הארגון
ניסים:
נכון, למעט מאבטחי האישים שזה בליבת הארגון, זה חלק מהחוד שלנו – היחידה לאבטחת אישים
ניסים:
 האחרים, בעיקר בתפקידי המינהלה וליבת הארגון, הם בקביעות
ניסים:
 עוד לא הגענו להסכם, אבל אנחנו חושבים בהחלט שבמאפיינים החדשים בתקופה היום, גם ביחידות הליבה, יש הרבה יותר אלמנטים טכנולוגיים שלא היו בעבר, למשל דסקאים או קמ"נים שיש להם הרבה אלמנטים טכנולוגיים, וביחידות יש מעטפת טכנולוגית שיכולה להיות בכזה מודל העסקה
ניסים:
     יש שני דברים שצריך לומר: זה לא שאנחנו פוגעים בהם או  משהו כזה, אנחנו צריכים שכל הזמן יגיעו אנשים חדשים מהחוץ שמכירים את הטכנולוגיה, מכירים מה שקורה בחוץ, ולא להיתקע עם אנשים שמכירים טכנולוגיה של לפני 15 שנה
ניסים:
 הדבר הזה, הדינמיות הזאת, היא בהחלט אינטרס שלנו, גם ביחידות הטכנולוגיה ולא רק
ניסים:
 זה בהחלט משרת את הצורך שלנו, כמובן  במינונים הנכונים
ניסים:
 בתפקידי הליבה, בעיקר במעטפת שלנו, אנחנו גם נגיע למודל שמוצג פה
רם בן ברק:
נאמר שהייתי מוכשר והייתי מגייסים אותי בתור טכנולוג אליהם
רם בן ברק:
 נניח שאני בן 25, גייסתם אותי ואני הולך על חוזה אישי
רם בן ברק:
 הייתי אצלכם חמש-שש שנים, קיבלתי משכורת טובה ואחרי חמש-שש שנים, אחרי שהכרתי את הארגון, החלטתי לעבור לתבל להיות נציג תבל בגרמניה ועכשיו אני הולך לחוזה דרגה
רם בן ברק:
 מה קורה עם הרצף?
תמיר:
במקרה זה אנחנו מאפשרים
תמיר:
 המודל שנחתם עם האוצר מאפשר את המעבר הזה ובסופו של יום הוותק שלך לפנסיית הגישור יתחיל מהרגע שתהיה בתבל, כי אי אפשר ליהנות משכר מאוד גבוה מצד אחד ולצבור על חשבון פנסיית הגישור
תמיר:
 לכן אנחנו כן מאפשרים את המעבר הזה
תמיר:
 אם אתה רוצה לעבור מסלול, אנחנו מעודדים את המעבריות ורוצים לשמור על הארגון ככזה שמאפשר מעבר וניוד
רם בן ברק:
כלומר, מאחר שהתפקיד של נציג הוא תפקיד שמאפשר פנסיית גישור, זה אומר שאני אהנה מפנסיית גישור אבל הוותק ייספר מהרגע של המעבר
גל אסף:
כי בתקופה שהיית טכנולוג קיבלת שכר מאוד גבוה שמשקף את זה
גל אסף:
 אני אגיד שבמקרה ההפוך – היית לוחם, נפצעת, או שהארגון החליט שאתה עובר לטכנולוגיה, אנחנו נאפשר לך להישאר במסלול הפנסיוני
גל אסף:
 כלומר, אני לא אכריח במקרה ההפוך מישהו לוותר על הפנסיה
עדי נוי:
גם הפוך
עדי נוי:
 אם אתה בחוזה מיוחד ועברת להיות שליח תבל ורוצה להישאר בחוזה, לפי בחירתו, אנחנו נאפשר לו לעשות את זה
עדי נוי:
 אם הוא ירצה לעבור למסלול דרוג-דרגה, הוא יתחיל מהתחלה
ניסים:
זו סוגיה שמלווה אותנו
ניסים:
 יש לנו גם היום אנשים שבעבר היו יועצים ועברו טרם ביטול ההסכם ב-2016 לדירוג-דרגה אחרי שהתחילו את דרכם בארגון בצורה כזאת או אחרת, של יועצים או חוזים אישיים, ומבחינתנו זה חלק בשיח ובמשא ומתן שאנחנו מנהלים
יולי יואל אדלשטיין:
גליתי שיש משהו משותף ביני לבין נציג השירות
יולי יואל אדלשטיין:
 הוא אמר שהם לא הצליחו להגיע להסכם
יולי יואל אדלשטיין:
 גם אנחנו לא הצלחנו להגיע להסכם, כמובן לשים את היד שלנו על ההסכם, הוא כנראה קצת סודי
יולי יואל אדלשטיין:
 ביקשתי את זה לפני שבוע, קיבלנו תקציר מנהלים
יולי יואל אדלשטיין:
 זה מאוד נחמד מצדכם שדאגתם לנו ועשיתם תקציר מנהלים, אבל אני חוזר ואומר שגם נציגי הארגון שאתה מייצג וגם נציגי האוצר היו אמורים להעביר לנו את ההסכם כבר לפני שבוע
יולי יואל אדלשטיין:
 אני מבין שזה ליבת הסוד של מדינת ישראל ורק שו"סים יכולים לראות את זה, אבל עדיין
יולי יואל אדלשטיין:
 יכול להיות שאם היינו רואים את החוזה, אולי חלק מהשאלות היו נחסכות
יולי יואל אדלשטיין:
  משטרת ישראל והשב"ס, אתם רוצים להוסיף משהו לגבי עמדת הארגונים שלכם לעתיד?
גנ"מ בני פולצ'ק:
  אני משנה ליועמ"ש שב"ס
גנ"מ בני פולצ'ק:
 אין לנו מה לומר על ההסדרים שנוגעים לשב"כ ולמוסד ולתיקון בהיבטים האלה
גנ"מ בני פולצ'ק:
 אנחנו גם לא מתיימרים להתערב
גנ"מ בני פולצ'ק:
 ההסדרים העתידיים שנוגעים לפנסיית הגישור לגבי שוטרים וסוהרים עדיין לא נקבעו וצפויים להיקבע כאשר יסתיים המשא ומתן בין צה"ל לאוצר על פנסיית הגישור הצה"לית
גנ"מ בני פולצ'ק:
 לפי התקשורת הושגו איזשהן הבנות עקרוניות
גנ"מ בני פולצ'ק:
 אבל רק לאחר שזה יתקדם, רק אז תתקדם הסדרת תקנות שנוגעות לשוטרים וסוהרים
גנ"מ בני פולצ'ק:
      יחד עם זאת, כפי שגם צוין במסמך של  הייעוץ המשפטי של הכנסת, התיקון בנוסח המוצע שהעלה האוצר, מתיימר לשנות ולהחיל את ההגדרות בסעיף 108ז גם על שוטרים וסוהרים, וזאת כאשר טרם סוכם וטרם גובש הסדר פנסיית גישור
גנ"מ בני פולצ'ק:
      לכן בהקשר הזה, כל מה שאנחנו  מצפים, מבקשים, ואני מרשה לעצמי להגיד שגם עומדים על כך, זה שתהיה הפרדה בניסוח
גנ"מ בני פולצ'ק:
 זאת אומרת, אין בעיה מבחינת הניסוח לגבי עובדי השב"כ והמוסד, הניסוח לגבי שוטרים וסוהרים, 108ז וכו', צריך להישאר כמות שהוא עד אשר יסוכם הסדר ויסוכמו תקנות, וככול שיהיה צורך כמובן גם את זה אפשר יהיה לשנות
יולי יואל אדלשטיין:
נציג משטרת ישראל?
סנ"צ אבמר הרשקןפ:
אנחנו מצטרפים לדברים
יולי יואל אדלשטיין:
התייחסות משרד המשפטים, בבקשה
שי סומך:
אנחנו מברכים על הצעת החוק הזאת
שי סומך:
 ב-2017 התחילו ראשוני הפורשים בפנסיה צוברת להגיע אלינו
שי סומך:
 הם פרשו מכוחות הביטחון השונים ולא הייתה הסדרה חקיקתית
שי סומך:
 כלומר, בניגוד למה שקבע המחוקק לא הייתה הסדרה, אלא הוצאו תקנות ובלית ברירה היינו צריכים להיכנס לאירוע ולאשר הסדר של מקדמות
שי סומך:
 ההסדר של המקדמות הזה גרם לאי-ודאות בכוחות הביטחון, בעיקר בקרב המשרתים והפורשים, ולהליכים משפטיים והוא לא נכון
שי סומך:
 כלומר, ההסדר היה חייב להיקבע בידי המחוקק או מחוקק המשנה ולא במקדמות
שי סומך:
 מה שקורה כאן עכשיו הוא פריצת דרך בנושא הזה
שי סומך:
 חשבנו שפריצת הדרך תגיע מצה"ל, אבל להפתעתנו משרד האוצר וארגוני הביטחון הפתיעו אותנו ויצרו הסדר עוד לפני שיש בצה"ל, וטוב שכך
שי סומך:
 זה מהלך חיובי מאוד ואנחנו מקווים ומאמינים שהוא ימשיך גם בצה"ל ואחר כך גם במשטרה ובשב"ס
יולי יואל אדלשטיין:
עו"ד פרנקל-שור, היועצת המשפטית של ועדת החוץ והביטחון, בבקשה
מירי פרנקל-שור:
אני מבקשת להבהיר, ואולי קצת לדייק את השיח שנמצא כאן על שולחן הוועדה
מירי פרנקל-שור:
 מדובר פה בשני נושאים: מדובר בהסדרת פנסיית הגישור ומדובר בהצעה של הממשלה לדרך של קביעת צו שמקצועות מסוימים שייקבעו בצו לא יזכו את העובד החדש באפשרות הבחירה, אלא הוא יצטרך ללכת למסלול של חוזה אישי
מירי פרנקל-שור:
 לעמדתנו – וגם הצגנו את זה לאוצר – אין חובת כריכה בין שני הדברים
מירי פרנקל-שור:
 זאת אומרת, אם אני מתייחסת לטענות ולהערות שהועלו פה בדבר ודאות של הפורשים לגבי פנסיית הגישור, ניתן על פי המצב המשפטי הקיים להסדיר את כל נושא פנסיית הגישור בתקנות, בצווים, בכל דרך שימצאו לנכון
מירי פרנקל-שור:
 הנושא של פנסיית הגישור, כפי שאמר שי סומך, מלווה אותנו מחוק ההסדרים של 2016, הנושא לא הוסדר, הוא גם מצוי בבג"ץ
מירי פרנקל-שור:
 הוא נכון גם לצה"ל, גם למוסד וגם לשב"כ
מירי פרנקל-שור:
 זאת אומרת, לו רק הנושא של פנסיית הגישור היה מונח על השולחן, לא היה צריך בכלל את הצעת החוק שבאה לדיון
מירי פרנקל-שור:
  דבר נוסף חשוב – היום ניתן להעסיק בארגונים במקצועות שהם רואים לנכון, וכדי להתמודד עם השוק ולקחת את האנשים הטובים ביותר, כבר היום ניתן – וגם עושים את זה כפי שהוצהר בוועדה – לעשות את זה על דרך של העסקה בחוזים אישיים
מירי פרנקל-שור:
  אז  מדוע הנושא בא ביחד, שלדעתי הוא לא צריך לבוא ביחד?  מכיוון שהאוצר רוצה להתמודד עם הנושא של הפנסיות, ואז הוא אומר: אני מסדיר את הנושא של הפנסיות על דרך ההסכם עם כל ארגון בנפרד – המוסד כבר חתם, השב"כ בדרך, בואו נראה מה יהיה עם צה"ל שזה למעשה סוגיה מאוד-מאוד כבדה  - וביחד, בכל החבילה הזאת, אני רוצה שהארגון יתחיל לעבור להעסקה בחוזה אישי, מכיוון שזה לא גורר אחריו את הפנסיה
מירי פרנקל-שור:
      מה  מטריד בכל האירוע הזה? אחד הדברים שמטרידים זה הנושא של קביעת  יעדים לארגון
מירי פרנקל-שור:
 כלומר, בכל שנה ושנה, בחלק מההסכמים – ולא לחינם אנחנו רוצים לראות את ההסכם, מכיוון שאנחנו נמצאים פה באיזשהו חלל שבו לא כל העובדות מצויות בפני הוועדה, על מנת לאשר רק את המסגרת שנותנת את האפשרות לתהליך – כאשר ארגון אומר שהוא רוצה את הנושא של העסקה בחוזה אישי מכיוון שהוא רוצה להתמודד עם השוק, זה סיפור אחד
מירי פרנקל-שור:
 אבל כאשר ארגון צריך לעמוד ביעד ואז הוא אומר את מי הוא צריך להקריב על מנת למנוע ממנו את דרך ההעסקה שהוא רוצה, אלא הוא חייב להעביר אותו לחוזה אישי, אלה כבר שיקולים אחרים לחלוטין
מירי פרנקל-שור:
 אנחנו רואים מה קרה בצה"ל – במסגרת חוק ההסדרים אושרו עמידה ביעדים וצה"ל היה צריך לעמוד כל  שנה ביעדים מסוימים
מירי פרנקל-שור:
 ראינו שזה היה קשה לצה"ל, במעלה הדרך המתווה הזה לא היה נכון והוביל את הארגון למקומות שאנחנו לא חושבים שהוא היה צריך להגיע אליהם
מירי פרנקל-שור:
      אם רוצים להסדיר את הנושא של פנסיית הגישור, לא בהכרח צריך את ההסדר שמבוקש כאן
מירי פרנקל-שור:
 זו שאלה שצריך להתייחס אליה בזהירות, צריך להבין מה היעדים שהארגון צריך
מירי פרנקל-שור:
 לפי המתווה שהוצג לנו, היעדים שקבועים לארגון הם יעדים שמעוררים שאלה, והשאלה היא שאלה עמוקה: מה זהות הארגון שאנחנו רוצים לראות בעוד מספר שנים
מירי פרנקל-שור:
 החלטות של ראש הארגון היום יבואו לפתחו של ראש הארגון הבא
מירי פרנקל-שור:
 אלה תהליכים לטווח ארוך
מירי פרנקל-שור:
      הוצג פה על-ידי השירות שיש חוזה העסקה לתקופה קצובה ולתקופה לא קצובה
מירי פרנקל-שור:
 כשהגיע השירות בגלגול הראשון, אנחנו טענו בוועדה שהמודל אינו נכון, ואכן אחר כך השירות חזר עם תיקונים מסוימים
מירי פרנקל-שור:
 אלה תהליכים לטווח ארוך שצריך להבין לפני העיגון מה המשמעויות של הדברים, ללכת לנושא הזה בזהירות
מירי פרנקל-שור:
 לכן לנושא של פנסיית הגישור, אתם יכולים – וגם אמרתי לכם את זה – ומבחינה משפטית יש לכם את האפשרות לסגור את כל הנושא של פנסיית הגישור, ליצור את הוודאות הנדרשת – כי אנשים באמת  חייבים את הוודאות הזאת – ללא שום תלות בהצעת החוק שמונחת על שולחן הוועדה
רם בן ברק:
אני אגיד לך איפה הבעיה במה שאת אומרת
רם בן ברק:
 אני מסתכל על מכלול הדיונים שהיו בוועדה על הפנסיות, על הנושא הרגיש הזה של הפנסיות, תמיד הייתה טענה של הרבה מאוד גורמים: מה אתם משווים לוחם למהנדס? למה מהנדס יכול לפרוש בגיל 52 ולקבל פנסיית גישור או פנסיה תקציבית, לא משנה, כל אחד מתי שהוא הצטרף לארגון
רם בן ברק:
 כאן, במידה מסוימת, יש משהו שאומר: נכון, אנחנו  כארגון מבינים שיש מקצועות שיש להם ביקוש בצד האזרחי והם לא צריכים להיות בחוזה הכובל הזה - או הנותן – שמאפשר פנסיה מוקדמת, דבר שהוא רק בארגונים הביטחוניים
רם בן ברק:
 מי יכול היום לצאת בגיל 54 או בגיל 42, תלוי במקצוע שלו, לפנסיה? לא המורים - - -
ציון לוי:
המורים כן, בגיל 50
מירי פרנקל-שור:
אני רוצה לדייק את זה
מירי פרנקל-שור:
 כל ארגון שרוצה להתמודד עם השוק במקצועות מסוימים יכול להעסיק עובדים בדרך שנראית לו
מירי פרנקל-שור:
 אפשר להסדיר את זה ללא החקיקה הנדרשת
מירי פרנקל-שור:
 מה הבעיה של הצו? Once אתה מכניס מקצוע לצו, כבר אין לך דרך חזרה
יולי יואל אדלשטיין:
אין לך דרך חזרה, אלא אם מעביר חקיקה נוספת
מירי פרנקל-שור:
בדיוק
מירי פרנקל-שור:
 אתה לוקח את הגמישות מהארגון, שאותה אתה בוודאי רוצה
מירי פרנקל-שור:
 אם הכנסת את העובד לצו, אתה חייב להעסיק אותו בחוזה אישי
מירי פרנקל-שור:
 אין לך גמישות, במיוחד אחר כך, כשאתה צריך לעמוד ביעדים של מעבר עובדים מקביעות לחוזה אישי
מירי פרנקל-שור:
 בשביל מה צריך את זה כאשר מדובר בארגונים ביטחוניים?
רם בן ברק:
אם אני אתייחס למה שאמר ראש אגף כוח אדם בשירות, יכול להיות שיתגייס היום טכנולוג שירצה לקבל את חוזה הדרגה, אבל אם אחרי 15-10 שנים הוא כבר יהיה פחות רלוונטי לארגון, הוא יכול לומר שהוא ימשיך עוד שמונה-תשע שנים עד שהוא יגיע לפנסיה, ואז  הארגון נשאר תקוע איתו בארגון ולא יכול לחדש, למרות שאנחנו כל הזמן צריכים את האנשים הכי עדכניים למקצוע
רם בן ברק:
 למרות שאני גדלתי בארגון שכולו היה חוזה דרגה וכולנו ביחד, אני בתור ראש מטה המוסד התמודדתי עם הרבה אנשים שהעולם השתנה והם הפעילו את התקשורת במירס וכבר לא היו רלוונטיים לארגון, היינו צריכים לסחוב אותם עוד 20 שנה על התקן שלנו
רם בן ברק:
 השאלה אם זה נכון שהארגון לא יכול להשתנות
רם בן ברק:
 אני חושב שיכול להיות שארגון כן יכול להשתנות
אורי:
אני חושב שאולי חסרים פה נתונים, ולדעתי הם צריכים להיות על השולחן: היעדים שאנחנו שמנו בסיכום עם האוצר הם מינימליים
אורי:
 אני יכול להגיד אותם, אני לא יודע למה אנחנו לא אומרים אותם
אורי:
 כשנכנסנו לאירוע וחתמנו היינו  עם כ-20% מהארגון בחוזים אישיים והחישוב היה 2% לשנה
אורי:
 לא עברה שנה, אנחנו ב-26% מהמשרד בחוזים אישיים
אורי:
 אנחנו צריכים להגיע ל-40% עוד הרבה מאוד שנים
אורי:
 אנחנו שם, רואים את זה בעין, אין לנו שום בעיה לעמוד ביעדים
אורי:
 אני גם לא חושב שהיעד של האוצר היה לכופף לנו את היד ולומר שהם יגרמו לנו
מאיר כהן:
כשאתה אומר 40%, אתה אומר שלמעשה 40% מהשירות שלך מופרט
גל אסף:
לא - - -
אורי:
לא
אורי:
 היום יותר משליש מהארגון הם טכנולוגים
מאיר כהן:
ישר קפצתם, האוצר, כי מבחינתכם שגם צה"ל יהיה מופרט
אורי:
טכנולוגים הם יותר משליש מהארגון
אורי:
 דרך אגב, ככול שאנחנו גדלים, אנחנו גדלים בעולם הטכנולוגי
אורי:
 יותר מ-70% מהטכנולוגים הם בחוזים אישיים, כך שלא משנה מה נגיד פה, אנחנו לא משפיעים על טכנולוג לקחת חוזה אישי, אנחנו לא משפיעים על קמ"ן
אורי:
 אנחנו, כארגון, לא אומרים: חבר'ה, טוב לנו חוזה אישי
אורי:
 ממש לא
אורי:
 דרך אגב, היום גם לוחמים שואלים למה הם לא בחוזה אישי
אורי:
 אז אני לא עושה את זה, כי בסוף יש אתוס וכן הלאה והתנאים הם גם הרבה יותר טובים
אורי:
 אנחנו לא משפיעים על העובדים בארגון איזה חוזה לקחת, אנחנו רואים בעין שכל מי שמגיע לטכנולוגיה הוא חוזה אישי ולכן לא משנה מה נעשה, לפחות שליש ארגון – לפני פסיכולוגים, לפני קמ"נים, לפני מהנדסים – יהיה בעוד שנים בודדים בחוזים אישיים
אורי:
 אז כל התפיסה שאומרת שהיעדים הם גבוהים והם מאתגרים ואנחנו צריכים לדחוף לשם, זה פשוט לא נכון
אורי:
 ראש המוסד מעולם לא אמר למישהו שהוא מציע לו חוזה אישי
אורי:
 אנחנו פשוט לא עושים את זה
אורי:
 זו נקודה שמשמעותי מאוד להגיד אותה
אורי:
      דבר שני, אמרתי – ואני אומר שוב אם מסתכלים על טובת הארגון – בעוד רגע נבוא אנחנו עם התקנות ואתם תראו שאנחנו מבקשים למה שהשירות מציע ואז תגידו: רגע, אז בואו נחכה גם לשירות
אורי:
 והשירות יגיד: רגע, אני מחכה לצבא
אורי:
 יש ערך גדול בארגון היום – וזה כבר כמה שנים – להביא את האירוע שאומר שאנחנו  מתקדמים לסיכום
אורי:
 זה חשוב מאוד-מאוד-מאוד לעובדים, מעבר למה בדיוק תנאי זה או אחר
אורי:
 הם רוצים ודאות
אורי:
 משנת 2016 עובדים במשרד חיים בחוסר ודאות, ויותר מזה, עד לפני שנה-שנתיים גם בחוסר אמון גדול מולנו סביב סוגיית פנסיית הגישור
אורי:
      דבר נוסף, העולם לא נגמר בפנסיית הגישור
אורי:
 יש לא מעט נושאים – שקשורים גם לפנסיות – שעוד לא סיכמנו בינינו
אורי:
 יש גבול כמה אפשר להיתקע על הסוגיה הזאת
אורי:
 אנחנו שלמים מאוד עם ההסכם, אחרי שגם נקבל את ההשוואה כשתהיה
אורי:
 אנחנו באמת שלמים עם זה, אנחנו באמת רוצים לבוא לארגון הזה עם בשורה ואני חושב שהדחייה הזאת לא מקדמת אותנו
אורי:
     לעניין הבקשה להראות את ההסכם – אתם מבינים שקטונתי, אבל אני מעדיף שתכירו את הפרטים ותראו שיש פה הסכם טוב, עם ההבטחות הנדרשות, ויש ערך גדול מאוד לחזור לארגון עם אמירה שהתקדמנו
ניסים:
אני רוצה לומר כמה דברים בהקשר הזה: 1
ניסים:
 לגבי האמירה לעניין היעדים – אני חושב שהאמירה של היועצת המשפטית נכונה מאוד, היא ברורה מאוד וחדה
ניסים:
 מצד אחר, צריך לומר שאנחנו מבודדים חלק אחד
ניסים:
 אנחנו במשא ומתן על פנסיית הגישור וכשאנחנו רואים את היעדים – ואנחנו לא מדברים על 40% כפי שסוכם עם המוסד, בעינינו זה הרבה – אנחנו חושבים שאפשר להגיע, וזה גם נוגע לאינטרס הארגוני, ביחס לסוגיות אחרות יותר חשובות לנו במשא ומתן שבהן בתן-וקח חשבנו שיותר חשוב לנו
מירי פרנקל-שור:
זה בדיוק העניין – התן-וקח
מירי פרנקל-שור:
 זה בדיוק מה שאני אומרת, שאפשר להגיע לוודאות, אפשר לסגור את פנסיית הגישור, אפשר לסגור את האירוע הזה בעוד צה"ל מחכה מעבר לפינה, ללא צו ההמשך
מירי פרנקל-שור:
 הכריכה היא כריכה מלאכותית ולא הכרחית
תמיר:
האמירה העקרונית של היועצת המשפטית נכונה, אבל בסופו של יום, משנת 2017 ועד היום, לא הכרענו
תמיר:
 בסופו של יום הארגונים נכנסו למשא ומתן מול האוצר כשאנחנו יודעים לחיות עם ההסכם הזה, אחרת אנחנו ממשיכים את אי-הוודאות
תמיר:
 נכון שמבחינה חוקית ניתן לתקן תקנות מבלי לשנות מילה בחוק הקיים, אבל מה לעשות, הינה אנחנו פה והגענו לפה רק אחרי שהצלחנו להגיע להסכמות, אחרת אנחנו נגיע שוב בעוד כמה שנים
מירי פרנקל-שור:
תיקון של החקיקה מושך אותנו לכיוון שחייבים לדון בו עמוקות, במיוחד לאור עיגון היעדים ולאיזה ארגון רוצים ללכת
מירי פרנקל-שור:
 אני חושבת שהגמישות מחויבת מציאות להעסקה בחוזים אישיים, אבל לא מחויבת בהשגת יעדים
מירי פרנקל-שור:
 אני חושבת שעצם קביעת היעדים לארגון, במיוחד לשני ארגונים כאלה, היא עקב אכילס שצריך לדון בו
יולי יואל אדלשטיין:
הדיון הזה מוזר מאוד, כי אני מוצא את עצמי כאחד שפוגע בגמישות הניהולית של הארגונים שבהם הכי נדרשת גמישות ניהולית, כשלמעשה אנחנו נדרשים לאשר חקיקה שכובלת את הארגונים ומונעת מהם גמישות ניהולית
יולי יואל אדלשטיין:
 זה איזשהו תרתי דסתרי
אורי:
זה בדיוק הפוך
אורי:
 אני יכול לומר לכם שלא הצלחתי להשיג חוזים אישיים עד שלא חתמתי על ההסכם
יולי יואל אדלשטיין:
א-ה-ה
אורי:
אבל אם הייתי מוטרד, הייתי מעלה את המוטרדות ומבקש גם את העזרה
מירי פרנקל-שור:
ההסתכלות שלך היא לא הסתכלות של הוועדה
אורי:
הכול בסדר, כל אחד עם ההסתכלות שלו
אורי:
 אני יודע להגיד היום וגם אמרתי מה חשוב לנו
אורי:
 דרך אגב, ביעדים אין אפילו סנקציה
אורי:
 כלומר, אם לא עמדתי ביעדים, מה קורה
מירי פרנקל-שור:
גם לצה"ל לא הייתה סנקציה
אורי:
אני מכיר טוב את מודל הקבע ואני חושב שההשוואה כל פעם למודל הקבע היא פשוט השוואה לא נכונה
אורי:
 אין קשר בין מודל הקבע של צה"ל לבין האירוע הזה
מירי פרנקל-שור:
זו לא השוואה למודל הקבע
עלי בינג:
קודם כול, בצה"ל כן הייתה סנקציה בתר"ש כחלון-יעלון
עלי בינג:
 היה סכום בתקציב שהיה מותנה בעמידה ביעדים
עלי בינג:
      חשוב להבין שאנחנו רואים את זה כחלק ממכלול
עלי בינג:
 דיברנו על גם בעבר
עלי בינג:
 אנחנו חושבים שצריך להסדיר את הנושא הזה – ו"אנחנו" זה לא רק משרד האוצר, זה גם כלל הגופים – התפיסה שלנו היא שצריך להסדיר את סיפור החוזים האישיים ולהעביר את תקנות הגישור
עלי בינג:
 לכן גם החקיקה נכנסת לתוקף רק כשהתקנות עוברות
עלי בינג:
 זה  מכלול, זו תמונה שלמה שמסדירים אותה בד בבד
עלי בינג:
      בניגוד למה שנאמר, הדבר הזה הוא הפיך
עלי בינג:
 היה וטעינו – אנחנו לא חושבים שטעינו – ונכנס מקצוע לצו שלא היה צריך להיכנס לצו, הוא גם יכול לצאת מהצו
עלי בינג:
 זה לא משהו שאי אפשר לתקן אותו once  זרקנו את האבן
עלי בינג:
 בסופו של דבר, בחקיקה היום,  הכנסת, ככול שהיא תאשר, מאשרת את התשתית הזאת שמאשרת מקצועות שבהם יש רק חוזים אישיים
עלי בינג:
 זה נכון, לא צריך את זה בשביל תקנות גישור, יכולנו להביא תקנות גישור גם בלי, אבל גם אנחנו וגם הארגונים – במוסד זה כבר נחתם, אני מקווה שעם השב"כ זה ייחתם בקרוב – רואים תמונה טיפה יותר רחבה ורוצים להסדיר את כלל המארג הזה של יחסי העבודה וחוזי עבודה שיש בגופים השונים
עלי בינג:
     לכן מבחינתנו זו עסקת חבילה, כך זה גם אושר בממשלה, ככה אנחנו – כממשלה, לא רק כמשרד האוצר – רוצים לאשר את זה
עלי בינג:
 האבן הראשונה שמגיעה עכשיו לוועדה, היא החקיקה
עלי בינג:
 החקיקה היא התשתית כדי לעשות את זה
עלי בינג:
 בסופו של דבר, כמו שאמרתי, החקיקה לא תיכנס לתוקף בלי תקנות הגישור, שגם הם יובאו לאישור הכנסת
מירי פרנקל-שור:
אתה קובע שזו לא בעיית תשתית
מירי פרנקל-שור:
 אתה יכול לגמור מחר את ההסכם - - -
עלי בינג:
הסברתי שהמדיניות שלנו היא שהחקיקה היא התשתית
עלי בינג:
 אני לא מתחמק מזה
עלי בינג:
 שוב, יכולתי לעשות את תקנות הגישור בלי זה, אנחנו חושבים שזו תהיה שגיאה מקצועית
עלי בינג:
 עמדתנו המקצועית היא שצריך את התשתית הזאת
עלי בינג:
 העמדה המקצועית הזאת היא חלק מהסיכום שלנו עם הארגונים השונים ולכן זו האבן דרך הראשונה כדי להסדיר את העולם הזה של תקנות הגישור שאנחנו תקועים איתו כבר מ-2016
עלי בינג:
 כמו שאמר נציג משרד המשפטים, אנחנו גם רוצים מאוד לברך על המוגמר באירוע הזה
עלי בינג:
      בהיבט הזה חשוב גם להגיד שהצו עצמו בהמשך נקבע בהמלצת ראשי הארגונים
עלי בינג:
 ככול שנרצה להוסיף או להוריד, זה בהמלצה של ראש הארגון
מירי פרנקל-שור:
התהליך של לכלול מקצוע בצו מתחיל אצל ראש הארגון
מירי פרנקל-שור:
 להוציא מקצוע, זה גם יכול להתחיל על-ידי ראש הארגון, אבל אז הם כבר תלויים בכם
עלי בינג:
בשניהם הם תלויים בנו
מירי פרנקל-שור:
להוציא משר האוצר מקצוע, זה כבר אירוע אחר
מירי פרנקל-שור:
 זה בוודאי אותו מנגנון
יולי יואל אדלשטיין:
זה אותו מנגנון, השאלה היא אם זה אותו רצון
מאיר כהן:
אתם תחליטו שייכנסו ואתם תתנגדו שיצאו
עלי בינג:
אתם צודקים שבגדול התפיסה הבסיסית שלנו היא כזאת
עלי בינג:
 בסופו של דבר, גם אנחנו, ובוודאי שר האוצר – מי שזה לא יהיה, בכל מועד – רוצים שיהיה כמה שיותר נכון לארגון ומתואם
עלי בינג:
 בסוף הגענו פה להסכמות גם על המקצועות ואני מעריך שגם בהמשך נצליח להגיע להסכמות על המקצועות, ואם נגלה שהייתה טעות – נתקן
עלי בינג:
 אנחנו רואים את זה עכשיו גם בהסכם עם צה"ל, שאתם עושים כל הזמן את ההקבלה – יש דברים שעשינו בהסכם עם צה"ל ואנחנו מתקנים אותם עכשיו, בתר"ש הקרוב
עלי בינג:
 זאת אומרת, דברים שהם בניגוד לאינטרס האוצרי כביכול
עלי בינג:
 גם עכשיו, כשצה"ל בא אלינו, אנחנו לא אומרים לו: סליחה, חתמנו, סיכמנו
עלי בינג:
 אנחנו מתקנים את הדברים שזקוקים תיקון  ואני מעריך שכך יהיה גם בהיבט הזה
עלי בינג:
      רובד אחרון שאני מבקש להתייחס אליו – סיפור היעדים
עלי בינג:
 סיפור היעדים לא מעוגן בחקיקה, זה משהו שאנחנו מסכמים בינינו
עלי בינג:
 הוא גם לא מובא לאישור הכנסת
עלי בינג:
 בין אם החוק הזה עובר ובין אם לאו, מבחינתנו סיפור היעדים נכנס לתוקף
מירי פרנקל-שור:
זה חלק מההסכם
עלי בינג:
ולכן אנחנו מציגים את זה
עלי בינג:
 אנחנו כן אומרים שמבחינתנו סיפור היעדים הוא בכל מקרה חלק מהאירוע
עלי בינג:
 החקיקה נועדה לסייע לארגון לעמוד ביעדים, כי אם לא  זה רק וולונטרי ואז לכאורה יכולתם לחשוש שהארגון יפעיל מניפולציות כדי לעמוד ביעדים
עלי בינג:
 דווקא הכלי הזה מאפשר יותר עמידה ביעדים ולכן אנחנו חושבים שאם מסתכלים על כל האירוע הזה כמכלול - - -
ז מירי פרנקל-שור:
זו שאלה מקדמית – מי אמר שעמידה ביעדים נכונה לארגון?
עלי בינג:
זו התפיסה הבסיסית של הארגון שחתם איתנו על ההסכם
מירי פרנקל-שור:
כמו שאמר היושב-ראש, אתם לוקחים את הגמישות מהארגון
מירי פרנקל-שור:
 תן לו להתמודד עם כוחות השוק ומה שנכון יהיה בחוזה אישי ומחר הוא יכול לשנות את דעתו
מירי פרנקל-שור:
 בסך הכול, האינטרס של כולם הוא שהאנשים הטובים ביותר יגיעו והוא יחליט על דרך ההעסקה
אורי:
אני חייב להגיד שאני לא עושה כלום כדי לעמוד ביעדים
אורי:
 אני לא משכנע בן אדם, אני לא עושה מגמה, אני לא נותן מענקים
אורי:
 אני לא משקיע שנייה בלעמוד ביעדים
אורי:
 אנחנו עוברים את היעדים בלי שם בעיה
עלי בינג:
המטרה הייתה להרגיע אותנו בהיבט הזה של היעדים
עלי בינג:
 גם לנו היה חשוב, בהיבטים האקטואריים וכיוצא בזה – כי מן הסתם הארגון לא היה חותם על יעד אם הוא היה חושב שהוא לא טוב לארגון
עלי בינג:
 בסופו של דבר אנחנו מדברים על משהו שהוא בהסכמה, אין פה איזה כפייה
עלי בינג:
 הגענו, זה היה בהסכמה, זה גם עבר בממשלה בהסכמה
עלי בינג:
 מן הסתם החלטת הממשלה בנוגע לארגונים לא הייתה עוברת בלי שראש הממשלה מכיר ותומך, ולכן אנחנו נמצאים פה
ציון לוי:
אני רוצה להוסיף שהנציבות גם תעבור על התפקידים והמקצועות והיא מסכימה עם המתווה
עדי נוי:
אני רוצה לחדד נקודה נוספת
עדי נוי:
 הכריכה בין הדברים האלה, הסיבה שהיא לא מלאכותית זה שלאורך כל השנים סלע מחלוקת מאוד משמעותי היה ללא קשר לשאלת חוזים אישיים כן/לא, תחרות שוק כן/לא, אלא אם יש הבחנה בין מקצועות כן או לא
עדי נוי:
 ההסכמה שלנו כרגע עם המוסד היא לתת איזושהי הבחנה בין המקצועות האלה, ואם תשימו לב תנאי הסף הבסיסי למקצוע שייכנס לצו כן או לא, זה שיש לו איזושהי זיקה לאזרחות
עדי נוי:
 כלומר, אף אחד לא נכנס לליבת הארגון ולמקצועות הייחודיים של הארגון, אלא דיברנו אל מקצועות שיש באזרחות, שיש להם מקבילה בשוק
ניסים:
הם מעסיקים קמ"נים
עדי נוי:
אבל זה לא בצו המקצועות
עדי נוי:
 אני מדברת על מקצועות שבצו המקצועות
גל אסף:
קמ"ן הופך להיות אנליסט
עלי בינג:
זה רק בהמלצת ראש הארגון
מירי פרנקל-שור:
אבל לא תמיד המלצת ראש הארגון היא הדבר הנכון לטווח ארוך
מירי פרנקל-שור:
 צריך לקחת את זה בזהירות
מירי פרנקל-שור:
 אלה השלכות ארוכות טווח ולכן צריך לקחת את זה מאוד בזהירות
עלי בינג:
יש גם גבול ליכולת שלנו להגיד לראש הארגון אם הוא חושב שמקצוע מסוים נחשוב, וגם אנחנו נחשוב את זה – הרי יש פה מספר גורמי ממשלה וכולם חושבים שזה הדבר הנכון לארגון
עלי בינג:
 בסדר, ברור ששווה לשמוע את הוועדה
עדי נוי:
הרישא של הצו חשובה
עדי נוי:
 יש כאן כאילו רישא שאומרת שאנחנו מדברים על מקצועות שיש להם הקבלה באזרחות, בלי קשר למקצוע הספציפי שבסופו של דבר ייכנס
עדי נוי:
 לכן אני חושבת שגם הארגונים חיים עם זה בשלום וגם אנחנו
עדי נוי:
 במקצועות ליבה לא הייתה באף שלב אמירה שלא תהיה אפשרות בחירה אם הארגון ירצה, ויכול להיות שגם הארגון לא ירצה
עדי נוי:
 אנחנו מדברים על מקצועות אזרחיים ולכן זה מה שמצליח לעזור לנו להתקדם לעבר התקנות
אורי:
קודם כול, קמ"נים הם לא בצו המקצועות כמובן
אורי:
  היום יש לנו אתגר יותר גדול עם עליית גיל הפרישה