GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תא"ל אמיר ודמני:
 לגבי הנושא של הטכנולוגיה, יש שינוי מאוד גדול בצרכים הטכנולוגיים של צה"ל
תא"ל אמיר ודמני:
 זה לא סוד שהם נובעים מהשתנות של שדה הקרב והצורך להפעיל יכולות טכנולוגיות בצורה יותר משמעותית
תא"ל אמיר ודמני:
     (שקף: הנבטת כ"א טכנולוגי)
תא"ל אמיר ודמני:
 כדי לעמוד בדבר הזה, ביחס לעובדה שאמרתי קודם שבראש הצירים שלנו נמצא מערך הלחימה, אנחנו הבנו שאנחנו צריכים לעשות כמה פעולות כדי להרחיב את הפוטנציאל במקומות שהראיתי גם קודם, השיעור בהם היה נמוך מהחלק היחסי באוכלוסייה
אורנה ברביבאי:
פריפריה
תא"ל אמיר ודמני:
זה פריפריה ונשים, בשני המקומות האלה
תא"ל אמיר ודמני:
     (שקף: ציר הזמן בפיתוח כ"א טכנולוגי)
תא"ל אמיר ודמני:
 לכן, יש פה מגוון רחב של תוכניות שהצבא מפעיל יחד עם גורמים נוספים בתיאום עם משרד החינוך, בתיאום עם השלטון המקומי, אפרופו מה שאמרתי עכשיו, מחטיבת הביניים, תוכנית שהיא מפורסמת שמובלת על ידי יחידה 8200, על ידי חיל החינוך, שנקראת "גשרים"
תא"ל אמיר ודמני:
      אתם רואים את הפרטים שלה פה, זו תוכנית שכבר מגיעה בספטמבר ל-35 רשויות, כולן פריפריאליות, היא תגיע בסופו של דבר ליותר מ-100,000 תלמידים, היא תגיע בקרוב כבר ל-50,000 תלמידים, והתוכנית הזאת, היא חושפת לטכנולוגיה ובעצם מייצרת איזושהי תחושת מסוגלות
תא"ל אמיר ודמני:
 ההמשך של התוכנית הזאת הוא בתוכניות מצוינות
דוד טל:
זו תוכנית שהתחילה מתי?
תא"ל אמיר ודמני:
היא התחילה לפני שנה וחצי, היא עובדת בקצב מאוד מהיר
דוד טל:
הצגת את הנתונים לגבי הגדודים בנושא של הסוציו-אקונומי
דוד טל:
 איפה זה עומד ביחידות כאלה, כמו 8200?
תא"ל אמיר ודמני:
מייד אני אציג
תא"ל אמיר ודמני:
 אני אומר שהתיכון זה בעצם השלב השני, זאת אומרת אנחנו מדברים פה על תוכניות מצוינות
תא"ל אמיר ודמני:
 פתחת פה את תוכנית "ממריאות"
תא"ל אמיר ודמני:
 תוכניות ממריאות זו דוגמה לתוכנית שהיא לעולם הסייבר, דווקא תוכנית מוכוונת נשים כי ראינו שבחלק מהמקרים שיש נשים וגברים ביחד זה לא מודל מוצלח עבור שילוב נשים
תא"ל אמיר ודמני:
 אתם יכולים לראות גם את היישובים
אורנה ברביבאי:
לאיזה כיתות זה מיועד?
תא"ל אמיר ודמני:
זה מיועד לתיכון, זה מיועד ל-י', י"א, י"ב
אורנה ברביבאי:
לא מאוחר קצת אחרי שהם למדו דברים?
תא"ל אמיר ודמני:
אז אני אומר, זה קשור לתוכנית הראשונה
תא"ל אמיר ודמני:
ששם מתבצעת החשיפה
תא"ל אמיר ודמני:
 בעצם יש פה תהליך שלם
תא"ל אמיר ודמני:
רצף חינוכי
תא"ל אמיר ודמני:
 כנ"ל, יש פה תוכניות נוספות שאני לא אתחיל עכשיו לפרט אותן
תא"ל אמיר ודמני:
 יש את תוכנית "מגשימים" שהיא תוכנית ותיקה
אורנה ברביבאי:
דבר במספרים
אורנה ברביבאי:
 כמה אתם משערים שזה יגדיל את היקף הייצוג של גברים-נשים מהפריפריה ביחידות הטכנולוגיות המתקדמות של צה"ל?
תא"ל אמיר ודמני:
המטרה שלנו – ואני תיכף מראה גם איך אנחנו מממשים אותה, גם בהיקפים ובמספרים – המטרה שלנו היא להגיע תוך שלוש שנים, כשאנחנו כבר בתוך השנה השנייה, לייצוג של הפריפריה ביחידות הטכנולוגיות כשיעורה באוכלוסייה
תא"ל אמיר ודמני:
 זאת הייתה המטרה, השיעור באוכלוסייה
אורנה ברביבאי:
עד 2025 יהיה לך ייצוג של פריפריה זהה לכלל האוכלוסייה ביחידות הטכנולוגיות
אורנה ברביבאי:
 זה היעד
תא"ל אמיר ודמני:
כבר בשנה הראשונה, כשאנחנו כבר בתוך השנה השנייה, בשנה הראשונה ובתוך השנה השנייה אני הרי רואה את נתוני האיתור ואנחנו רואים פה עלייה משמעותית בשיעור, זה קשור גם בשני הדברים שאמרתי קודם – המודל הרשותי כפלטפורמה, ושיטת המיון וההנגשה
תא"ל אמיר ודמני:
     לזה אנחנו מחברים תוכניות טכנולוגיות שהן מוכוונות פריפריה, תוכניות שהן ייעודיות משלב חטיבת ביניים דרך התיכון, ובעצם יש לנו פה יעדים מדידים מספריים
תא"ל אמיר ודמני:
 אנחנו רואים את ההרחבה של היקף הכיתות, אנחנו רואים שבכיתות י' יש לנו הרבה יותר מאשר בי"א, הרבה יותר מאשר בי"ב, זאת אומרת אנחנו מרחיבים כל שנה
דוד טל:
יש לנו נתונים מספריים?
תא"ל אמיר ודמני:
יש פה, אני שמתי
דוד טל:
מעניין אותי מאוד לראות איפה אנחנו עומדים היום
אורנה ברביבאי:
וגם תקציב מעניין לראות
אורנה ברביבאי:
 כמה אתה גדל היום לכמה בעתיד? עד 2025
תא"ל אמיר ודמני:
אני מגיע עד 2025 לבין 30% ל-32%, שאלה השיעורים שלהם באוכלוסייה
אורנה ברביבאי:
השיעור הוא של היקף הפריפריה בהלימה לגודל היחסי שלהם ביחידות הטכנולוגיות
קריאות:
כן
תא"ל אמיר ודמני:
(שקף: הכפלת תכנית עתידים)
תא"ל אמיר ודמני:
 צריך להגיד שיש פה הרבה מאוד שותפים
תא"ל אמיר ודמני:
 יש פה לדוגמה החלטה שקיבל הרמטכ"ל הקודם של הכפלת עתידים, כשבעצם היום, צריך להגיד שכ-35% מהעתודאים הם פריפריה, והמטרה שלנו היא לעלות השנה כבר ל-38%
תא"ל אמיר ודמני:
 אז יש פה גם את עתידים שפועלת, גם את הפעילות שלנו
אורנה ברביבאי:
אבל עתודאים זה לא בהכרח טכנולוגיה
תא"ל אמיר ודמני:
80%, כמעט 80%
אורנה ברביבאי:
מהעתודאים הולכים לטכנולוגיה?
תא"ל אמיר ודמני:
כמעט 80% מהעתודה זה טכנולוגיה, אם אני כולל גם את העולם של הרפואה, אבל אם את רוצה להוריד את זה, למעלה מ-70%
אורנה ברביבאי:
 70%
תא"ל אמיר ודמני:
העולם של מדעי החברה הוא יחסית – לא אומר שאין, אבל השיעורים הם בעיקר השיעורים האלה
דוד טל:
אמרת שאתה רוצה שזה יהיה בהלימה לגודל היחסי שלהם באוכלוסייה
דוד טל:
מה הנתון הזה?
תא"ל אמיר ודמני:
(שקף: יעדי מתגייסים ומשרתים מהפריפריה במערך הטכנולוגי)
תא"ל אמיר ודמני:
 הגודל היחסי באוכלוסייה – הינה, זו התוכנית בעצם של הכניסה
תא"ל אמיר ודמני:
 אתם יכולים לראות את השנים – עזבו את המספרים אבל המספרים מבטאים לכם, בצד ימין בין השנים 23', 24', 25', 26', את הכניסה של היקף האנשים מתוך התוכניות הטכנולוגיות, שלפי הפרמטרים שלי הם משקפים את הגידול שנדרש כדי להגיע ל-30%
תא"ל אמיר ודמני:
      (שקף: נתוני מיון 2021-2020 – פריפריה ביח' הטכנולוגיות)
תא"ל אמיר ודמני:
 בשקף הזה אפשר לראות את תמונת המצב, איך היא עולה בין השנים
תא"ל אמיר ודמני:
 אתם רואים שיש כבר עלייה מאוד משמעותית באמ"ן
תא"ל אמיר ודמני:
 אמ"ן, מבחינת היקף המאותרים שלהם, הם כבר נמצאים בסביבה של ה-30%
דוד טל:
30-29?
תא"ל אמיר ודמני:
אנחנו התחלנו כבר בשנת 2021 עם אמ"ן
תא"ל אמיר ודמני:
 אנחנו כבר מדברים על היקף המאותרים
דוד טל:
אומנם הגרף פה מאוד מאוד גבוה אבל זה לא הפרש משמעותי, אלא אם אני מפספס משהו
תא"ל אמיר ודמני:
נכון, אבל אני אומר עוד פעם
תא"ל אמיר ודמני:
 המטרה שלנו הייתה להגיע ל-30%
תא"ל אמיר ודמני:
 מה שאני מראה לך בשקף הזה, שבשנת 22', כ-30% מהמתמיינים בתוך אמ"ן הם כבר בתוך היעד
תא"ל אמיר ודמני:
 כנ"ל, אפשר לראות פה לגבי התקשוב
תא"ל אמיר ודמני:
 התקשוב נמצא השנה כבר על 25%, בשנה לאחר מכן יגיע ל-30%, בשנה שעברה הוא היה ב-20%
אורנה ברביבאי:
מה אתה אומר? שזה לא מספיק מאתגר?
תא"ל אמיר ודמני:
זה סופר
דוד טל:
אני לא רואה פה שינוי מאוד מאוד גדול
תא"ל אמיר ודמני:
מה שאנחנו הצגנו, שב-2025 אתם כבר תראו 30%, כשיעורם באוכלוסייה, וכפי שאמרתי, בעולם העתודה אנחנו כבר נמצאים מעל המספרים האלה ולכן אנחנו מדברים על 38% בשנה הבאה
אורנה ברביבאי:
אגב, פריפריה אתה מגדיר לא רק גיאוגרפית? גם חברתית?
תא"ל אמיר ודמני:
כן, לא נכנסתי פה להגדרה
אורנה ברביבאי:
בסדר, אבל פריפריה זה מה שמוגדר גם חברתית, גם גיאוגרפית
תא"ל אמיר ודמני:
אנחנו הולכים לפי הגדרות של הלמ"ס פלוס הגדרות של יישובים שהוגדרו על ידי ממשלת ישראל
אורנה ברביבאי:
בואו ניסע כי אנחנו לא נספיק
אורנה ברביבאי:
 קדימה
תא"ל אמיר ודמני:
ברשותכם, אני רוצה להספיק שני דברים אחרונים
תא"ל אמיר ודמני:
 אחד זה הנושא של שער לעתיד
דוד טל:
סליחה, אני בכל זאת אשאל עוד שאלה, אני מתנצל
דוד טל:
 א', זה באמת מרשים מאוד, זה יפה ומחמם לב
דוד טל:
 אני רק שואל את עצמי: 30% כיעד מראש, נשמע לי קצת נמוך
דוד טל:
 גם אם זה היחס באוכלוסייה, למה לא לשאוף ליותר מזה?
תא"ל אמיר ודמני:
קודם כול, 30% זה לא חסם
אורנה ברביבאי:
לפחות 30%
תא"ל אמיר ודמני:
30% מבטא את הגודל היחסי
תא"ל אמיר ודמני:
 השאיפה שלי, שאוכלוסייה תיוצג בשיעורה היחסי בתוך יחידות צה"ל
דוד טל:
הבנתי מה אתה אומר
תא"ל אמיר ודמני:
אם זה יותר זה מבורך, אבל זה לא יכול להיות פחות
אורנה ברביבאי:
אמיר, לצורך העניין, סתם שאלה שככה מנקרת לי בראש
אורנה ברביבאי:
 יימצא מתאים יותר המלש"ב, מלש"בית שגרים נגיד לא בפריפריה
תא"ל אמיר ודמני:
אז אני אומר את זה בצורה ברורה
אורנה ברביבאי:
למול המקום האחד שיש לך לתת כדי לעמוד ביעד הסטטיסטי של 30%, 35%
אורנה ברביבאי:
 מה אתה עושה?
תא"ל אמיר ודמני:
היעד הזה הוא לא על חשבון איכות בשום פנים ואופן
אורנה ברביבאי:
תסביר
תא"ל אמיר ודמני:
בגלל זה הצגתי את כל ההקדמה של מה קורה בחטיבה ומה קורה בתיכון
דוד טל:
הוא מגדיל את ההנגשה
תא"ל אמיר ודמני:
אני אגיד את זה בצורה כזאת
תא"ל אמיר ודמני:
 חס וחלילה, וזה ברור לגמרי, יש את אותה איכות גם בפריפריה וגם במרכז, חד-משמעית יש את אותה איכות
אורנה ברביבאי:
מתוך הנימוק הזה אני שואלת
אורנה ברביבאי:
 ברור לך
תא"ל אמיר ודמני:
אז מה הבעיה? מה הפער? הפער היה א', בהנגשה, דיברתי על זה קודם
אורנה ברביבאי:
מלכתחילה הם לא נכנסו לצינור הזה
תא"ל אמיר ודמני:
ב', במיון; ג', בהכשרה
תא"ל אמיר ודמני:
 אם אתה משפיע בשלושת המקומות האלה, חזקה עליך שאתה כן תוכל - - -
אורנה ברביבאי:
אני מסבירה את מה שאתה אומר
אורנה ברביבאי:
 הפוטנציאל והאיכות תמיד היו שם
אורנה ברביבאי:
 לא ניתנה להם ההזדמנות, הצבא פועל עכשיו באזורים הפריפריאליים האלה, גם גיאוגרפי, גם חברתי, כדי להנגיש את ההזדמנות לפוטנציאל
תא"ל אמיר ודמני:
אני אתן את זה בדוגמה אחרת
תא"ל אמיר ודמני:
 למה, נשים הן פחות מוכשרות מגברים?
אורנה ברביבאי:
תודה רבה
תא"ל אמיר ודמני:
כנראה שלא
תא"ל אמיר ודמני:
 אז מה כנראה הבעיה הייתה? הבעיה שהייתה הסללה של נשים בשלבים מוקדמים בכלל, כשמישהי בגן הילדים אמרה לה את תכיני עוגה ואתה תלך ותכין רובוט
אורנה ברביבאי:
פשוט לא יכולה
תא"ל אמיר ודמני:
ברוך השם, זה לא מה שאנחנו הולכים אליו
תא"ל אמיר ודמני:
 מה שאני מנסה לומר, ברגע שאנחנו הולכים ועושים פעילות של נשים לעולם טכנולוגי – ואני לא סקרתי פה – כשמגיעות עתודאיות, אני מדבר אתכם בשת"פ עם משרד החינוך, ל-200 תיכונים ובאות מתוך העתודה, מהנדסת חשמל
אורנה ברביבאי:
אז יש מודל השראה
תא"ל אמיר ודמני:
אז יש נשים שנרשמות יותר לפיזיקה ולכימיה ולמתמטיקה
אורנה ברביבאי:
במיוחד אם תביא את המהנדסת הזאת שגדלה בפריפריה ותחזיר אותה חזרה לאותו בית ספר שהיא למדה בו
אורנה ברביבאי:
 זה יהיה הסוד על אחת כמה וכמה
אורנה ברביבאי:
 בוא נתקדם, ודמני
תא"ל אמיר ודמני:
(שקף: שער לעתיד – רצף השירות)
תא"ל אמיר ודמני:
 הדבר האחרון שחייבים לציין זה שער לעתיד, אני רוצה לחבר את זה לנקודה שדיברנו עליה קודם
תא"ל אמיר ודמני:
      הסוגיה של שער הכניסה, דיברנו בה הרבה
תא"ל אמיר ודמני:
 אמרנו, צריך לעשות הרבה פעילות בשער הכניסה כדי שאנשים, תהיה להם מוטיבציה
תא"ל אמיר ודמני:
 מה שהבנו בשנים האחרונות, שזה לא מספיק
תא"ל אמיר ודמני:
 מי שמתגייס לצה"ל צריך לדעת גם שכשתוצאה מהשירות שלו בצה"ל - - -
אורנה ברביבאי:
בסוף השירות
תא"ל אמיר ודמני:
הוא בסוף השירות מתחבר לחיים האזרחיים בצורה יותר טובה
תא"ל אמיר ודמני:
 הכישורים שרוכשים בצה"ל הם כישורים יוצאי דופן אם אנחנו יודעים למנף אותם, זאת הנקודה
תא"ל אמיר ודמני:
 ובעצם יצרנו פה תהליך שלם, שהוא התחיל קודם כול בעולם הלחימה, כשלמעשה בשנה השלישית לשירות קורים הרבה מאוד דברים
תא"ל אמיר ודמני:
      אחד הדברים המפורסמים שקורים פה זה מסע בחזרה לעתיד, זה מסע שכבר כולל היום את כל הלוחמים, שהוא עושה סגירה מנטלית של השירות
אורנה ברביבאי:
יפה
אורנה ברביבאי:
 כל לוחם באשר הוא?
תא"ל אמיר ודמני:
היום זה כבר למעלה מ-7,000
אורנה ברביבאי:
מה המשך של זה?
תא"ל אמיר ודמני:
זה משך של שבוע
אורנה ברביבאי:
תוך כדי שירות
תא"ל אמיר ודמני:
כן, אבל התהליך קורה עוד קודם
תא"ל אמיר ודמני:
 זה מה שאני מנסה לומר
תא"ל אמיר ודמני:
 בעצם האח התאום של התוכנית הזאת זה הרמת משקפת, זאת אומרת באים אל אותו אחד משהו כמו שמונה חודשים לפני שהוא משתחרר וכבר משרטטים לו את תמונת העתיד
תא"ל אמיר ודמני:
     בין שני הדברים האלה יוצרים תהליך מאוד מאוד משמעותי, ואני רוצה לחבר לזה עוד שתי נקודות, שזה מה שמופיע פה, לוחמים להייטק, וזה אפרופו השיח הקודם – וצריך להגיד, במערך הלחימה למעלה מ-50% מהלוחמים שמשתחררים, בדקתי את זה, יש להם בגרות במתמטיקה, בפיזיקה, במחשבים, חמש יחידות, חבר'ה שיכולים לעשות הכול
אורנה ברביבאי:
כן
אורנה ברביבאי:
 שבאו ללחימה מתוך רצון
תא"ל אמיר ודמני:
 אמרנו להם תהיו לוחמים כי זו העדיפות שלנו, ואמרנו שגם רוכשים שם כישורים, ואז בעצם האחריות שלנו מחייבת אותנו פה ליצירת תוכניות לחיבור לעולם הטכנולוגי
אורנה ברביבאי:
כשחלקם נשארים בקבע
תא"ל אמיר ודמני:
חלקם, אבל האחריות שלי זה לחבר אותם לשוק התעסוקה
תא"ל אמיר ודמני:
     (שקף: "לוחמים להייטק")
תא"ל אמיר ודמני:
 לפני התוכנית הזאת, כבר היום במדים ללימודים לומדים כ-4,000 לוחמים, כ-50% מהם מגיעים לעולמות אקדמיה שיש להם קשר לטכנולוגיה
תא"ל אמיר ודמני:
 במכינה קדם-אקדמית לומדים כ-3,600 לוחמים, אני נותן פה את הקרדיט המלא גם למשרד הביטחון, 3,600 לוחמים, כ-50% מגיעים מעולמות הטכנולוגיה, זה 1,800 ועוד 2,000
תא"ל אמיר ודמני:
     יש פה עוד שתי תוכניות חדשות שכבר עובדות כמה שנים
תא"ל אמיר ודמני:
 אחת זה תוכנית לוחמים להייטק, שהיא לוקחת השנה כ-1,000 לוחמים, שנה הבאה 1,300 לוחמים, והיא עושה להם הכשרות של בין שלושה לעשרה חודשים
אורנה ברביבאי:
אחרי השירות
תא"ל אמיר ודמני:
אחרי השירות ובשירות סדיר נוסף, עד חמישה חודשים, מימון 90%
תא"ל אמיר ודמני:
 85% השמה בשוק התעסוקה, וזו תוכנית שהולכת להגיע ל-1,300
תא"ל אמיר ודמני:
 ה-1,300 האלה מתחבר ל-2,000 שמתחבר ל-1,800 שאמרתי קודם
תא"ל אמיר ודמני:
התוכנית השנייה זו תוכנית אלפא, שהיא גם תוכנית חדשה, כ-180 לוחמים שהם בסוף השירות שלהם מגיעים לשנתיים קבע ב-8200 או בלוטם של אגף תקשוב, עושים שם הכשרה ושירות, הרוב אחרי כן עם הניסיון הזה יוצאים לשוק התעסוקה
אורנה ברביבאי:
זה סוג של פתרון לבעיית הג'וניורים
תא"ל אמיר ודמני:
 חד-משמעית
אורנה ברביבאי:
כי אתה אומר, אני לא רק עושה לו הכשרה, הוא עושה את הסטאז' שלו בצבא בשירות קבע ראשוני ויוצא לשוק העבודה מוכשר יותר
תא"ל אמיר ודמני:
 הדבר הזה, בסוף הוא מתחבר להסתכלות שלמה של הכנה לצה"ל, מיון, שירות משמעותי שדיברתי, ושחרור שמתחבר למשק
תא"ל אמיר ודמני:
 אני אגיד משפט אחד אחרון כי אין לנו את הזמן
אורנה ברביבאי:
בוא נסיים עם החובה כדי להתקדם
תא"ל אמיר ודמני:
צה"ל משלב המון אוכלוסיות בצורה יוצאת מן הכלל, שמביאה רווחים אדירים גם לצה"ל ורווחים אדירים גם לחברה הישראלית
תא"ל אמיר ודמני:
 אני מדבר גם על מתנדבים, בצה"ל יש למעלה מ-2,000 מתנדבים בדקה זו, גם על הרצף האוטיסטי, גם תוכנית שנקראת מנעד הכשירות, שזה חבר'ה שלא יכולים לשאת נשק, אני מדבר על מאות בשנה, הכול ביחד מצטרף לאלפים, זאת אומרת זה צבא העם במובן הטוב של המילה שכולם מוצאים בתוכו את החלק שלהם היחסי
תא"ל אמיר ודמני:
  אני אעצור כאן
אורנה ברביבאי:
אתה אומר לסיכום החובה, בסך הכול אני רואה איזון נכון יותר היום בין מערך הלחימה למערך הטכנולוגי, ובפתיחת ההזדמנויות והאפשרויות לאוכלוסיות שתמיד יכלו, רק לא הייתה להן ההזדמנות הזאת בפריפריה הגיאוגרפית והחברתית
אורנה ברביבאי:
      אני רוצה שתענה על שני הקשרים
אורנה ברביבאי:
 אחד, תגיד מילה – שאתה חושב שאתה רוצה להגיד אותה לציבור – בנושא המוטיבציה לשירות והחשיבות של ערך השירות בכלל, מילה על פתיחת מקצועות לנשים ואיפה זה נמצא עכשיו ביחס להחלטות הוועדה, ושאלות שנוגעות לשוויון בהקשר של אוכלוסיות שמקבלות פטור משירות והאופן שבו אתה חושב שנכון, מה נכון לצבא בראייה שלו את שילוב כלל האוכלוסיות בשירות בצבא
אורנה ברביבאי:
 לפני שעוברים לקבע
תא"ל אמיר ודמני:
אני מקווה שיהיה לי זמן אחרי כן גם קצת על המילואים
אורנה ברביבאי:
קדימה
אורנה ברביבאי:
 קצר
תא"ל אמיר ודמני:
אני חושב שזה חשוב בעת הזאת, אבל אני אגיד ככה
תא"ל אמיר ודמני:
 אמרתי, המוטיבציה לצה"ל היא מוטיבציה שנמצאת ברמה טובה בעת הזו, שהיא נותנת מענה לצרכים של צה"ל
תא"ל אמיר ודמני:
 אני בהחלט מסתכל על המגמות העתידיות בסוג מסוים של דאגה ואני חושב שאנחנו עושים לא מעט פעולות בשלב המלש"ב שהצגתי בשלב השירות ובשלב סוף השירות, אבל זה לא מספיק
תא"ל אמיר ודמני:
 אנחנו צריכים לעשות עוד יותר כדי לגרום לכך שמיטב בנינו יגיעו לשירות קרבי ואחרי זה לשירות משמעותי
אורנה ברביבאי:
ובנותינו
תא"ל אמיר ודמני:
לגבי שילוב נשים בצה"ל אמרתי את זה, אני חושב שאנחנו נמצאים בתהליך של התקדמות עצומה
תא"ל אמיר ודמני:
 אני חושב שההון הנשי הוא קריטי לכשירות של צה"ל, ליכולת שלו לממש את המשימות שלו
תא"ל אמיר ודמני:
 ראינו את זה – אני אומר את זה בצורה הכי פשוטה – בלי ה-7,000 לוחמות האלה לא היינו יכולים לייצר את הכשירות
אורנה ברביבאי:
ההשלכות של זה על מערך המילואים
תא"ל אמיר ודמני:
כנ"ל בעולם הטכנולוגי וכנ"ל במקום אחר
תא"ל אמיר ודמני:
 ולגבי צבא המילואים
אורנה ברביבאי:
רגע, מילואים
אורנה ברביבאי:
 לחובה, מבחינת המגמות שאתם הולכים אליהן בהקשרים של שירות דיפרנציאלי והמשמעות בין הלוחם ללא לוחם, תגיד מילה
תא"ל אמיר ודמני:
אני אומר עוד פעם
תא"ל אמיר ודמני:
 אנחנו לקראת מודל חובה חדש
אורנה ברביבאי:
שאומר?
תא"ל אמיר ודמני:
המודל אומר שאורך השירות יהיה פונקציה של המערך
תא"ל אמיר ודמני:
 מי שיעשה שירות משמעותי, וזה יהיה רוב רובו של הצבא, יתוגמל הן במהלך השירות והן בעיקר בסוף השירות
אורנה ברביבאי:
המודל יגיד עדיפות למי שהולך לתפקידי לחימה, למערכים הטכנולוגיים?
תא"ל אמיר ודמני:
העדיפות תהיה קודם כול למי שהולך למערך הלחימה, במודע
אורנה ברביבאי:
ואורך השירות יהיה שונה
תא"ל אמיר ודמני:
ואחר כך למערכים קריטיים אחרים שתומכים את המאמץ של הלחימה, בעיקר מערך טכנולוגי, מערך טכני וכו', מערך נהיגה
תא"ל אמיר ודמני:
 מי שישרת, וזה רוב רובו של הצבא, רוב כוחו ורוב מניינו ובניינו, הוא יתוגמל בצורה משמעותית
אורנה ברביבאי:
בחלק האחרון של השירות
תא"ל אמיר ודמני:
לאו דווקא
תא"ל אמיר ודמני:
 לאורך כל השירות אבל בצורה עוד יותר משמעותית - - -
אורנה ברביבאי:
בשנה הנוספת שיש לו על פני האחר
תא"ל אמיר ודמני:
גם לאחר השירות וגם בחיבור ישיר לשירות המילואים
אורנה ברביבאי:
לשוק העבודה
תא"ל אמיר ודמני:
לשירות המילואים גם
אורנה ברביבאי:
 קדימה, קבע
תא"ל יוסי מצליח:
בוקר טוב
תא"ל יוסי מצליח:
 כפי שאמרתי, עוצמת הארגון של הצבא טמונה במפקדים שלו ובאנשים שהוא מצליח להשאיר בצבא
תא"ל יוסי מצליח:
 בן גוריון שם את האמירה הזאת בשנת 57' והוא אמר את זה לא מעט פעמים, שאם אנחנו רוצים שבצבא יהיו מפקדים טובים וצעירים מוכשרים וטובים צריך להסיר מהם דאגות של השכלה ופרנסה כדי שהם יהיו ממוקדים במשימה, המדינה חייבת לסדר את הדברים האלה
תא"ל יוסי מצליח:
 הוא שם את זה אז כאמירה, לנו ברור שבתחילת הדרך, אם הביטחון היה בסדר תנועה מסוים אז היום יש לצידו עוד כמה אילוצים, וזה הולך ונהיה קשה, לא רק בגלל המדינה והצבא אלא גם בגלל מה שקורה בעולם התעסוקה ובדחפיו של המשרת ומה מאפיין אותו ואנחנו מוצאים את עצמנו באתגר מתמשך לאורך שנים, שהולך ונהיה קשה יותר
אורנה ברביבאי:
יותר קשה להשאיר בקבע את האנשים האיכותיים במערכים השונים
תא"ל יוסי מצליח:
 במערכים השונים
תא"ל יוסי מצליח:
 זה נהיה מאתגר וזה לא חונה רק על נקודה זו או אחרת אלא מצטרפות המון המון נקודות שמשפיעות, ואני אסקור חלק מהדברים שאנחנו מתמודדים איתם
תא"ל יוסי מצליח:
 זה לא רק מיקוד פנימי, זה גם מיקוד חיצוני וזה גם סוגיות אחרות
תא"ל יוסי מצליח:
      (שקף: מסרים מרכזיים)
תא"ל יוסי מצליח:
 המסרים המרכזיים, בתמונת המצב תראו שאנחנו חזקים מאוד בכניסה לקבע, ואני אומר את זה פה
תא"ל יוסי מצליח:
 אנחנו מצליחים, כהמשך ישיר לחובה, למצות אנשים לקצונה
תא"ל יוסי מצליח:
 המוסד של בה"ד 1 והמוסד של הפיקוד בצבא, בתחילת הדרך הוא חזק מאוד, כולל כניסה לקבע של חיילי חובה
אורנה ברביבאי:
קבע ראשון
תא"ל יוסי מצליח:
גם קצינים וגם נגדים בתחילת הדרך, אנחנו מצליחים להמשיך את ההון האנושי שיש לנו, את המגוון, גם בתחילת הדרך
תא"ל יוסי מצליח:
      מה שקורה אחר כך, ובדגש על השנים האחרונות, שאנחנו מזהים מגמות עזיבה גבוהות יותר מפעם, בכלל החתכים, בכלל המערכים
אורנה ברביבאי:
עד כדי פערים שאתה יכול להצביע עליהם במערך הקבע
תא"ל יוסי מצליח:
בדרגות מסוימות, ברמת הרב סרן וגם ברמת הנגדים
אורנה ברביבאי:
גם הצעירים יותר וגם המבוגרים
תא"ל יוסי מצליח:
וגם אם הפער הוא לאו דווקא פער בכמות, הוא פער בהכרח באיכות
תא"ל יוסי מצליח:
 זאת אומרת, כשאני בא ואומר: אוקיי, יש לי בעל תפקיד שיכול לעשות את העבודה, אבל לא הצלחתי להשאיר - -
אורנה ברביבאי:
הטוב ביותר
תא"ל יוסי מצליח:
- - את המספר 1, 2 שלי, אז בהכרח אתה מתפשר פה, כשהאתגר כפי שאמרתי, הולך ונהיה קשה יותר
תא"ל יוסי מצליח:
 אם אני אמקד את הבעיה, בגלל הרצף התעסוקתי שאנחנו מייצרים מתחילת הדרך, והרבה מאוד מהתפקידים הם תפקידים נבנים בצבא, אתה לא יכול לצנוח להיות מג"ד אם לא היית מ"פ, זה לא כמו בעולם התעסוקה במקום אחר שאני יכול להשאיל עכשיו בעל תפקיד מבחוץ
תא"ל יוסי מצליח:
 כשהרצף הזה לא מתבצע בשימור האיכותיים, אנחנו מזהים פערים באתגר הזה בדרגות גבוהות יותר, ואם אני ממקד את הבעיה, אז קושי בשימור הצעירים
תא"ל יוסי מצליח:
 הצעירים זה 29-24, זה העולם שבו אני מרגיש שבו אנחנו מתמודדים באתגר הקשה יותר כי אם אתה כבר מגיע לגיל המאוחר יותר, גיל ה-30, העסק שם כבר פחות קשה, השיקולים הם שיקולים אחרים ואנחנו מצליחים לעשות שם את הדברים
תא"ל יוסי מצליח:
     כשאנחנו שואלים את עצמנו למה זה קורה לנו, אז אחד, אני חושב שבכל עולמות התעסוקה, כל מעסיק היום במגזר האזרחי, במגזר הציבורי, יודע שאנחנו באתגר הרבה יותר קשה מפעם בעולם התעסוקה
תא"ל יוסי מצליח:
 הרצון והדחפים של אנשים, השיח על ניצול הזמן, השיח על תגמול הוגן, השיח על הרצון להחליף עבודות כל הזמן, העזיבה הגדולה בחלק מהמקומות, להוסיף לזה את המאפיינים שהשתנו, בתוך כך המאפיינים באדם שמכניס את הרצונות שלו של חיפוש פיתוח אישי, והמושג הזה של פיתוח אישי והעלאת הערך, מושג שאנחנו כצבא לא תמיד שמנו כנגד העיניים לאורך השנים כי אמרנו: אדם, אתה תתפתח במקצוע שלך, מה זאת אומרת להעלות את הערך של עצמך במושגים שלא קשורים למקצוע? אנחנו יותר ויותר מזהים את זה ואנחנו נותנים כלים לדבר הזה
תא"ל יוסי מצליח:
     (שקף: תמורות במודל הקבע)
תא"ל יוסי מצליח:
 תמורות במודל הקבע, שינינו קצת את כללי המשחק
תא"ל יוסי מצליח:
 אותה יציבות שאפיינה עולם מסוים שגם המושג קבע אפיין אותו, קיבלה לא מעט זפטות בשנים האחרונות
תא"ל יוסי מצליח:
 אחד, בזה שהכנסנו מודל חדש לקצינים בצבא
אורנה ברביבאי:
שהוא יותר ארעי, זאת אומרת אין לך ודאות בשירות
תא"ל יוסי מצליח:
שהוא מערער את היציבות ואת הוודאות התעסוקתית של המשרת בכך שהוא אומר – אם פעם הייתה מובטחת לי פה איזושהי מניה מסוימת, היא היום זזה והרצפה קצת זזה שם
אורנה ברביבאי:
שיניתם את מודל הפנסיה
תא"ל יוסי מצליח:
מודל הפנסיה, אותו חתמנו ב-2004, אבל כשחתמנו ב-2004 לא צפינו שייפגש באותה עת עם עוד שינויים
אורנה ברביבאי:
ואתה אומר, מעל 70%, מעל 80% כבר
תא"ל יוסי מצליח:
מעל 80% בצבא הם עם פנסיה צוברת, אנחנו נראה את המספר תיכף
תא"ל יוסי מצליח:
 נשחקו תנאי השכר
תא"ל יוסי מצליח:
 כשאתה מסתכל על המשכורות, בדגש על הצעירים בצבא, השכר, אני חושב שגם פורסם
סא"ל פבל גורלין:
הממונה על השכר פרסם
אורנה ברביבאי:
הממונה על השכר פרסם
תא"ל יוסי מצליח:
הממונה על השכר פרסם את זה ורואים שם את האנחנו אל מול האזרחות בוודאות, ואל מול גורמי ביטחון אחרים, במספרים ממש נמוכים, וזה מקשה עלינו
אורנה ברביבאי:
אתה עושה ככה, יוני, כי מה?
יונתן בן-הרוש:
כי בדרך כלל כשהיו משווים אז מציגים את אנשי קבע בגילאים מאוד צעירים ומשווים אותם לגופי ביטחון אחרים
אורנה ברביבאי:
לא
אורנה ברביבאי:
 תשווה ראשוני לראשוני, בכניסה
יונתן בן-הרוש:
אבל ההשוואות שעושים בדרך כלל, לוקחים קצינים בצבא בגילאים מאוד צעירים כי הם פורשים מוקדם ומשווים אותם לקצינים במשטרה למשל, שהם עשור מבוגרים יותר, ומה לעשות שהוותק משחק תפקיד
תא"ל יוסי מצליח:
שוטר מתחיל לעומת נגד מתחיל
אורנה ברביבאי:
אבל אני אומרת, תשווה ראשוני לראשוני, קצין בקבע ראשוני מול שוטר בקבע ראשוני
יונתן בן-הרוש:
בראשוני קבע זה נכון
אורנה ברביבאי:
מקבלים פחות
סא"ל פבל גורלין:
בסוף, אנשים מקבלים שכר, לא בהכרח שואלים אותם בן כמה אתה
יונתן בן-הרוש:
מה לעשות, אבל במגזר הזה לוותק יש משמעות
אורנה ברביבאי:
השאלה איך אתה משאיר את אלה שנכנסים, בכניסה, כשאתה מראש מתחיל איתם בשכר נמוך
תא"ל יוסי מצליח:
כשאני אומר שהקושי שלי הוא בשימור הצעירים האיכותיים, אז כשהוא מסתכל, הוא אומר, אוקיי, אני יכול לתרום בארגון
תא"ל יוסי מצליח:
 זאת אומרת, אם אני אומר, הערך של ביטחון המדינה שם, אני יכול לתרום בארגון דומה ולקבל פי 1
תא"ל יוסי מצליח:
5
אורנה ברביבאי:
בשכר גבוה
אורנה ברביבאי:
 כן
תא"ל יוסי מצליח:
למה לא? זה שיקול
אורנה ברביבאי:
הפער הוא גדול מדי בכניסה
תא"ל יוסי מצליח:
וגורמי הנעת המשרת
תא"ל יוסי מצליח:
 בכיווני הפעולה אנחנו גם נציג פה את האסטרטגיה שבה אנחנו עוסקים בשלושה מעגלים
תא"ל יוסי מצליח:
 מעגל אחד, מעגל חיצוני, מיקוד חיצוני עם האוצר לנסות להביא כמה שיותר גמישות לתוך הצבא בתפעול; המעגל השני הוא מעגל בתוך הצבא, לתת למפקד יותר כלים
תא"ל יוסי מצליח:
 קודם כול, תבין במודעות של הדבר הזה; השורה השלישית זה העצמת המפקד כדי להסביר לו שהשתנה משהו בכללי המשחק, תכיר את זה
תא"ל יוסי מצליח:
     (שקף: תמורות בעולם הקבע)
תא"ל יוסי מצליח:
 מה שקרה לנו בשנים האחרונות, עולם הקבע, נשמע המילה קבע אבל תסתכלו, מ-98' בעצם עד היום אנחנו כל שלוש-ארבע שנים מכניסים פה זעזוע מסוים, שרגע רגע משנה את כללי המשחק, ומ-98', אותן כתבות שאתם זוכרים שאמרנו שכל אחד שאתה קושר אותו לעמוד מגיע לפרישה ואז נכנסו עם ביקורת גדולה מאוד והתהפכה הפירמידה של הראשוני והמובהק, הצעירים והוותיקים בצבא ב-2003, 2004, ונכנסנו לקיצוצים
אורנה ברביבאי:
צריך להגיד שכל השינויים שאתה מפרט פה היו שינויים - -
תא"ל יוסי מצליח:
שנכפו עלינו
אורנה ברביבאי:
- - ממניעים כלכליים, זאת אומרת לחסוך בתקציב ההוצאה על כוח אדם, וכל השינויים פה במובן הזה יצרו פחות אנשים שיגיעו לגיל פרישה
אורנה ברביבאי:
שזה היה הרעיון
אורנה ברביבאי:
 כדי לא לייצר עומס על תקציב הגמלאות, כל התפיסה הכלכלית אמרה, יותר ויותר נקצר שירות ונעשה יותר שערים שימנעו מהם להגיע לגיל פרישה, לצד זה שהפנסיה התקציבית ברובה שונתה לצוברת כבר מעל 80%
יונתן בן-הרוש:
היה איזשהו שלב שהאוצר דווקא ביקש לבגר
תא"ל יוסי מצליח:
הינה, זה מופיע
אורנה ברביבאי:
אני שמה את זה בכוונה כדי שהוא ישיב על זה
תא"ל יוסי מצליח:
אתה צודק כי תסתכל, ב-2011, כשלצורך העניין התחלנו להכניס עילות ארגוניות כי אמרו לנו פחות פורשים, ירדנו ב-40% פורשים, אז התחלנו להכניס עילות של צמצום כוחות סדירים ועילות ארגוניות שבהן אנחנו נבחן את האנשים כדי שנוכל לשחרר אותם
תא"ל יוסי מצליח:
 הכנסנו מושג של 20 שנות ותק, כל מיני דברים שלא היו פעם, ואז ב-2013, בבואנו לממש את מודל ביגור הצבא, כמו שאמרת, באנו והתחלנו לבגר, ואז היו מג"דים מבוגרים יותר – זה היה בתקופתך כראש אכ"א – וב-2015, להזיז ספינה כמו הצבא, אתם צריכים להבין, זה לא שאתה אומר, מחר אני מפטר, מביא צעירים יותר
תא"ל יוסי מצליח:
 לא
תא"ל יוסי מצליח:
 מג"ד, הוא מתחיל, יש לו קדנציה, יש לו את המחליף שלו, יש את הפו"ם, וכן הלאה בכל התפקידים האחרים, ואז אמרו לנו, רגע, צריך להצעיר חזרה
תא"ל יוסי מצליח:
     וכשגיל הפרישה, ממקום שבו הוא היה צריך להיות 48 בממוצע, אנחנו בהינף יד ב-2016 מדברים על 43 ממוצע, להזיז את הדבר הזה לוקח זמן, ואת התנודות אנחנו מרגישים היום
אורנה ברביבאי:
הטלטלה עצמה גם פוגעת ביכולות
תא"ל יוסי מצליח:
ואז אנחנו פוגשים גם את פורשי הצוברת
תא"ל יוסי מצליח:
 זאת אומרת, ב-2004 חתמת על זה, לא ידעת מה המשמעות תהיה ומה היא תפגוש, ועכשיו אנחנו פוגשים את זה בשני זעזועים גם מכיוון מודל הקבע וגם מכיוון הצוברת
אורנה ברביבאי:
היום אתם גם מקצרים שירות? משחררים על רקע שחרור כוחות צעירים?
תא"ל יוסי מצליח:
צמצום כוחות סדירים, בשלוש שנים האחרונות
תא"ל יוסי מצליח:
 קודם כול צריך להגיד שבהסכם חתמנו על זה שנעשה את זה
תא"ל יוסי מצליח:
 פעלנו קצת יותר מאוחר
תא"ל יוסי מצליח:
 אנחנו מצמצמים, כן
אורנה ברביבאי:
כמה בשנה?
תא"ל יוסי מצליח:
מותר להגיד? זה שידור פתוח, עדיף לא להיכנס לזה