GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תא"ל אמיר ודמני:
 לטעמנו זאת לא הייתה החלטה מספיק רחבה, לטעמנו החלטות ממשלה כאלה הן החלטות שהיו צריכות לכלול את כלל משרדי הממשלה בהיבט גם של המימון
תא"ל אמיר ודמני:
 לא כל משרדי הממשלה עשו את זה, בעיקר הנטל היה פה על תקציב הביטחון
תא"ל אמיר ודמני:
 אנחנו בכל מקרה מתכוונים, מכינים את עצמנו כרגע לשורה של החלטות חדשות
אורנה ברביבאי:
למה לא כחלק מההסדרים? זה היה הכי נכון לכם
תא"ל אמיר ודמני:
אנחנו עושים את זה גם כחלק מההסדרים
תא"ל אמיר ודמני:
 הצגנו את זה
תא"ל אמיר ודמני:
 כפי שאמרתי קודם, הרעיון של יוקרת השירות שאנחנו מדברים עליו במסגרת מודל החובה המותאם, הוא קשור גם למילואים כיוון שאותם אנשים, לא רק שאנחנו רואים אותם עושים שירות משמעותי בסדיר אלא רובם המוחלט ממשיך גם לשירות מילואים לאורך שנים, ולכן בוודאי זה כלול שם
תא"ל אמיר ודמני:
      שורה של החלטות ממשלה, שבאמת המטרה שלהן תהיה, מעבר לדקלרציה שהיא מאוד חשובה דרך אגב, לחזק מאוד את משרתי המילואים, בדגש על משרתי המילואים הצעירים ומשרתי המילואים שמבצעים תעסוקות ואימונים
תא"ל אמיר ודמני:
      צריך להגיד שבצבא פועלת תוכנית רב-שנתית שנקראת תר"ש תנופה במילואים, שהיא כבר נמצאת בתוך השנה השלישית שלה עכשיו, ב-2023
אורנה ברביבאי:
היא מתוקצבת?
תא"ל אמיר ודמני:
היא מתוקצבת ויש לה וקטורים שעוסקים גם בסוגיית הלכידות
תא"ל אמיר ודמני:
 לדוגמה, תוכניות לכידות לרמת הפלוגה, לרמת הגדוד, לרמת החטיבה
תא"ל אמיר ודמני:
 צריך להגיד, כשמדברים עם מפקדים במילואים הם מאוד מציינים את הדברים האלה כדברים מאוד משמעותיים
תא"ל אמיר ודמני:
      הדבר השני זה באמת פעילות מאוד חזקה בסוגיית המעטפת המשפחתית, זה מאוד מאוד התחזק הווקטור הזה אל מול גם שובר גלים
תא"ל אמיר ודמני:
 כלים למפקד, שהם כוללים גם ימ"מ נוסף, גם כלים לוגיסטיים וגם כלים אחרים
תא"ל אמיר ודמני:
      פעילות שלמה להוקרת מפקדים, שחלקה גם הייתה בהחלטות הממשלה, פעילות משמעותית מאוד של הנגשת מידע
תא"ל אמיר ודמני:
 צריך לתת כדוגמה נגיד את מערכת קודקוד, בעבר מג"ד או מ"פ היו צריכים ללכת ממשרד קישור להוציא דוחות, היום יש להם מערכת שהם יודעים
תא"ל אמיר ודמני:
 כמובן שהמערכת הזאת, יש לה עוד פוטנציאל משמעותי להתפתחות נוספת
תא"ל אמיר ודמני:
 כל התהליך של מעבר מסדיר למילואים, דיברתי על זה גם קודם
תא"ל אמיר ודמני:
 בתוך התוכניות שלנו של שער היציאה זה מובנה גם, זאת אומרת הרעיון הזה מסדיר למילואים הוא מאוד משמעותי ביכולת לחבר את משרת המילואים כבר לימ"ח שלו, ליחידה שלו, עוד לפני שהוא השתחרר בכלל
תא"ל אמיר ודמני:
      מבחינת פעולות ללכידות המסגרת – אני לא אעבור דבר דבר אבל פעולות כמו תוכנית פק"ל, שזו תוכנית לרמת הפלוגה, כבר 100 פלוגות עושות את זה השנה, שבתות חינוך, דו-יומי מורשת, יש פה המון המון פעולות שהן מאוד מאוד נדרשות ומאוד מוצלחות, גם במשובים שאנחנו מקבלים ממשרתי מילואים
תא"ל אמיר ודמני:
      יש פה תהליך שלם בסוגיה של ההוקרה
תא"ל אמיר ודמני:
 צריך להגיד שזה גם מתחבר למודל הרשותי שדיברתי עליו קודם
תא"ל אמיר ודמני:
 הרבה מאוד מהרשויות, בצדק, רוצות להוקיר, להעריך ולציין את משרתי המילואים שלהן, ויש פה גם תהליכים אחרים, אני לא אעבור אחד אחד אבל הרעיון הוא באמת לייצר גם בתוך החברה שבה אנשים נמצאים את ההוקרה הנדרשת כדי באמת לתת את התמיכה לעניין הזה של שירות משמעותי
תא"ל אמיר ודמני:
      (שקף: תיקוני חקיקה – חוק המילואים)
תא"ל אמיר ודמני:
 אנחנו עומדים בפני הבאה לכנסת, יש ועדת שרים לענייני מילואים בראשות שר הביטחון, מספר נושאים של חקיקה
תא"ל אמיר ודמני:
     (שקף: תגמול והוקרה – כיווני פעולה)
תא"ל אמיר ודמני:
 המטרה תהיה לחזק את משרתי המילואים
תא"ל אמיר ודמני:
 הראשון שבהם זה הגדלה של מה שנקרא התגמול המזערי
תא"ל אמיר ודמני:
 היום, משרת מילואים מקבל סכום מינימלי – מי שאיננו עובד – של כ-204 שקלים, בכוונתנו להעלות הסכום הזה בצורה משמעותית
אורנה ברביבאי:
מה זה משמעותית? למה?
תא"ל אמיר ודמני:
משמעותית זה להביא אותם לערך יום שהוא - -
אורנה ברביבאי:
ריאלי
תא"ל אמיר ודמני:
- - ריאלי ביחס לשכר הממוצע במשק
תא"ל אמיר ודמני:
 היום זה פחות משכר המינימום, ה-204 שקלים האלה
תא"ל אמיר ודמני:
 הדבר השני זה תגמול נוסף בגין כשירות מבצעית למי שמבצע תע"מ אימון, בדיוק אל מול הנקודה שדיברתי עליה קודם של חיזוק הווקטור הזה של מי שנושא בנטל, של תעסוקות אימונים
תא"ל אמיר ודמני:
 הדבר השלישי הוא עיסוק בנושא של שיפוי מעסיקים, שלא טופל עד כאן ביחס ליכולת לבצע מילואים
תא"ל אמיר ודמני:
      (שקף: החלטת ממשלה – הצעות)
תא"ל אמיר ודמני:
 וגם, שורה של החלטות ממשלה שאנחנו מגבשים אותן עכשיו
אורנה ברביבאי:
זה לקראת יום המילואים?
תא"ל אמיר ודמני:
כן, בדיוק
תא"ל אמיר ודמני:
 כל הדברים האלה יתכנסו גם לקראת יום המילואים
אורנה ברביבאי:
אני אומרת לכם את זה רגע כועחו"ב
אורנה ברביבאי:
 אנחנו צריכים לראות איזה נושאים אנחנו מקדמים במסגרת החקיקה כחלק מהיערכות ליום המילואים ומה אנחנו עושים
אורנה ברביבאי:
 תהיו מתואמים איתנו, ודמני, על מה אתם מצפים מוועדת חוץ וביטחון, ואני כוועדת משנה אשמח כמובן לסייע בזה בתחום ספציפי של מערך המילואים
תא"ל אמיר ודמני:
כרגע זה נמצא בגיבוש סופי של ההחלטות, יש שורה של נושאים
תא"ל אמיר ודמני:
 זה עתיד להגיע לפי הסדר לוועדת שרים לענייני מילואים
אורנה ברביבאי:
נקבעה כבר? יש מועד?
תא"ל אמיר ודמני:
יש
תא"ל אמיר ודמני:
 כן, זה יקרה בזמן הקרוב
אורנה ברביבאי:
תעמדו על זה, כי אחרת אתם לא  מסתנכרנים ללוחות הזמנים
תא"ל אמיר ודמני:
הכול הולך להסתנכרן גם לאישור התקציב וגם ליום ההוקרה, זה במקרה גם יוצא קרוב
אסף פרידמן:
זה ביחד
תא"ל אמיר ודמני:
בדיוק
תא"ל אמיר ודמני:
 וגם צריך להגיד, כפי שאמרנו קודם, שיש מרכיבים שאנחנו כללנו בסוגיית חוק יוקרת השירות או השינויים שאנחנו רוצים לעשות בגין מודל החובה העתידי, שזה קשור קשר ישיר לנושא של מילואים
תא"ל אמיר ודמני:
     אז אם אני אסכם
אורנה ברביבאי:
תן סיכום על כלל ההצגה שלך היום
תא"ל אמיר ודמני:
על הכלל או רק על המילואים?
אורנה ברביבאי:
על הכלל
תא"ל אמיר ודמני:
אני אגיד שיש בפנינו אתגרים, אם זה בעולם של החובה זה האתגר של להמשיך ולשמר ולחזק את המוטיבציה לשירות קרבי ולשירות משמעותי
תא"ל אמיר ודמני:
 אני חושב שגם מודל חובה עתידי ייצור לנו אתגרים
תא"ל אמיר ודמני:
 אני חושב שהפעולות שאנחנו מבצעים בהכנה לצה"ל במודל הרשותי, השינויים שאנחנו עושים במיון, שעשינו במיון והתוכניות שהן מאוד משמעותיות בסוגיית השער לעתיד והשילוב לאזרחות, הם פתרונות מאוד משמעותיים כדי לחזק את מודל החובה ואת עולם החובה, שכפי שאמרתי הוא נמצא באתגר משמעותי
תא"ל אמיר ודמני:
      לעניין המילואים, צריך לומר, אנחנו מדברים פה על נבחרת משרתת, אנחנו מדברים על הרחבה משמעותית של הנטל, והדבר הזה מחייב אותנו מעבר לפעולות - - -
אורנה ברביבאי:
יותר עומס על פחות אנשים
תא"ל אמיר ודמני:
 מעבר לחיזוק של מרכיבי הכשירות, האימונים והגדרת הנחיצות של משרתי המילואים, שזה קורה היום לשמחתי, גם לפעול בצורה יותר עצימה בסוגיית ההוקרה והתגמול למשרתי המילואים
תא"ל אמיר ודמני:
      אם אני מסכם את הכול, אני אגיד שאני חושב שאנחנו עושים לא מעט צעדים בעניין הזה
תא"ל אמיר ודמני:
 חשוב מאוד שהם יהיו משולבים בעשייה ובתמיכה ובהשתתפות של כלל הגורמים שהם רלוונטיים גם במדינת ישראל בהקשר הזה
תא"ל אמיר ודמני:
 אני חושב ששיתוף הפעולה שלנו עם הרשויות המקומיות ובכלל עם השלטון המקומי הוא ראוי לציון, עם משרד החינוך, ואני חושב שאנחנו יכולים להמשיך ולעשות ביחד עוד הרבה דברים טובים למדינת ישראל
אורנה ברביבאי:
תודה, ודמני
אורנה ברביבאי:
 ד"ר אסף מלחי, מהמכון לדמוקרטיה
ד"ר אסף מלחי:
שלום
ד"ר אסף מלחי:
 קודם כול, אני שמח לראות שיש בעצם אימוץ של חלק מההמלצות של המכון ושל גופים אחרים לגבי קיצור שירות החובה ואימוץ של מודל דיפרנציאלי בשירות
אורנה ברביבאי:
שבהתהוות עכשיו, צריך להגיד
ד"ר אסף מלחי:
בהתהוות, ואנחנו חושבים שזה צעד נכון כדי לחזק גם את האתוסים וגם את הפרקטיקה
ד"ר אסף מלחי:
      אני רוצה להפנות את תשומת הלב לשאלות שקשורות לנושא של סרבנות סמויה או סרבנות אפורה, נקרא לזה כך, לפני הגיוס, בעצם עד כמה תהליכי המיון והשיבוץ החדשים שתיארת כאן בצורה מלאה ומפורטת, אמורים לצמצם או להפחית את התופעה הזאת, כי אני זוכר שגם בדיונים הקודמים אתם דיווחתם, בעצם הצבא דיווח על הקושי בעלייה בשיעורי הפטור מטעמים נפשיים וכאלה ואחרים
אורנה ברביבאי:
צריך להגיד שהוא הציג את זה בחלק הראשון, אבל הוא יענה כהבנתו
ד"ר אסף מלחי:
והנושא של נשירה במהלך השירות, נושא נוסף
ד"ר אסף מלחי:
 ואני מצטרף לקריאה שלך, יושבת-ראש הוועדה, לגבי הנושא של תחושת ההוגנות והשוויון כלפי האוכלוסיות שלא משרתות
אורנה ברביבאי:
גם בזה, זאת שאלה אולי שלי לסיכום, שחשוב שתתייחס אליה, כאשר אנחנו פה בבית הזה עוסקים בסיפור של חקיקה ושוויון בחוקים כאלה ואחרים, מה המשמעות של אי גיוס אוכלוסיות
אורנה ברביבאי:
 הרי חוק  טל והמשמעות שלו מול בג"ץ בהיבט של גיוס כלל האוכלוסיות זה לא דבר חדש
אורנה ברביבאי:
 מה המשמעות מבחינתכם לתרחיש כזה או אחר?
תא"ל אמיר ודמני:
אני אענה ראשון ראשון
תא"ל אמיר ודמני:
 לשמחתי, אנחנו לקראת גיוס עכשיו
תא"ל אמיר ודמני:
 אני רואה גיוס מלא, ולשמחתי לא רואה תופעות של סרבנות ואני מאמין שגם לא ניתקל בתופעות של סרבנות כי אני חושב שהמתגייסים והציבור הישראלי בכלל, מבינים את ערך השירות ומבינים את המשמעות של השירות בצה"ל ואת האתגרים הביטחוניים שאנחנו עומדים בפניהם
תא"ל אמיר ודמני:
      לגבי הנושא של המורכבות סביב נושא החוסן, הצגתי פה בחלק הראשון שאנחנו נערכים לזה גם בהיבט המקצועי וגם בהיבט בעיקר של ההכנה לצה"ל בנושא הערכי
תא"ל אמיר ודמני:
 אני חושב שההיערכות שלנו בנושא הכנה לצה"ל, היא משפרת ומשנה את תמונת המצב – עוד פעם, לא באופן מלא אבל העובדה שיש תיאום ציפיות הרבה יותר משמעותי עם מתגייסים בכיתה י"א, בכיתה י"ב, שהם מגיעים ומדברים איתם ומסבירים, יש לזה השלכות
אורנה ברביבאי:
תהליכי הכנה לצה"ל זה מרכיב ישיר למוטיבציה שלהם
תא"ל אמיר ודמני:
כן, כולם באים לצו ראשון ביחד כבית ספר עם המערכת של המחנכים, יש לזה ערך מאוד גדול
תא"ל אמיר ודמני:
      לגבי הנושא של ההשתתפות, הצגתי שבשנים האחרונות ראינו ירידה במגמת ההשתתפות
תא"ל אמיר ודמני:
 דיברנו על זה שכ-69% מקרב הגברים מתגייסים וכ-56% מקרב הנשים, וחשוב לנו לומר שהדבר הכי חשוב מבחינתנו זה להוקיר ולייחד את מי שעושה שירות צבאי בצורה ברורה, מעל לכל שירות אחר, וביחס לשירות עצמו, להוקיר את מי שעושה שירות קרבי, להוקיר את מי שעושה שירות כתומך לחימה ביחידה קדמית ולהוקיר את מי שמשרת בצה"ל
תא"ל אמיר ודמני:
 זה נושא קריטי וחשוב, אמרתי גם שאנחנו מביאים אותו לידי ביטוי במודל החדש תחת הכותרת חוק יוקרת השירות, הוקרת המשרתים
תא"ל אמיר ודמני:
     לגבי אוכלוסיות שאינן משתתפות, אני חושב שאנחנו נמשיך לעשות את כל המאמצים לשלב את כלל האוכלוסיות בצה"ל, אנחנו עושים את זה כל הזמן, אנחנו פותחים מסלולים חדשים
תא"ל אמיר ודמני:
 באחרונה, פתחנו לחרדים גם מסלולים טכנולוגיים שהם מאוד מצליחים, גם לנשים חרדיות יש תוכניות שמשלבות בצה"ל, כמובן הכול על פי כללים שנותנים את מלוא הכבוד לכל אוכלוסייה
תא"ל אמיר ודמני:
     אנחנו מדברים גם על פעילות מאוד משמעותית שלנו בקרב המגזר הערבי, ואנחנו נעשה כל מה שאנחנו יכולים כדי לתת את התנאים המתאימים ואת התוכניות המתאימות כדי להרחיב את היקף המשרתים
תא"ל אמיר ודמני:
 זה מה שאני יכול לומר
אורנה ברביבאי:
טוב
אורנה ברביבאי:
 אני כמובן לא אכניס אותך לסוגיות פוליטיות כלובש מדים, אבל התשובה שלך הייתה מאוד – איך אני אומר – לוקחת בחשבון את המשמעות שאתה לובש מדים בשיח פוליטי מאוד סוער סביב סוגיות השוויון
אורנה ברביבאי:
      אני אסכם ואני אומר
אורנה ברביבאי:
 קודם כול, תודה לכם
אורנה ברביבאי:
 המאמץ שנוגע להבנת הערך או המשמעות הגדולה ביותר להצלחתו של צה"ל הוא היכולת למקסם את היתרון האנושי ואת הגיוס הרחב גם בחובה, גם בקבע וגם במילואים
אורנה ברביבאי:
     אין לי ספק שהאתגרים כפי שהצגתם אותם, הם עוד הרבה יותר מורכבים
אורנה ברביבאי:
 אני מכירה את הנטייה של הצבא להגיד, אנחנו מתמודדים וכל קושי אנחנו הופכים להזדמנות, הכול בסדר, אבל אני הצלחתי לסנן את המורכבויות, גם בהקשרים של שירות חובה, על אף העלייה הדמוגרפית ופוטנציאל הגידול הדמוגרפי
אורנה ברביבאי:
 יותר אוכלוסיות לא מתגייסות
אורנה ברביבאי:
 אנחנו רואים את העלייה בהיקף הפטור גם לפני השירות, בגיוס לצה"ל, וגם בהיקף הנשר בשירות, והדוקטור שאל על סרבנות
אורנה ברביבאי:
 הסרבנות, היא לא באה תמיד במובן "אני מסרב להתגייס"
ד"ר אסף מלחי:
ודאי שלא
אורנה ברביבאי:
היא באה לידי ביטוי בהקשרים של פניות פרט שיורדות מדרג ושל שחיקה בפרופילים ובעלייה בנשר הנפשי וכו'
אורנה ברביבאי:
 אז אין לזה שם של תג, של ברקוד של סרבנות אבל אנחנו רואים את המורכבות
אורנה ברביבאי:
     הצרכים המבצעיים של צה"ל רק גדלים, אני יודעת להגיד את זה מהקשרים אחרים של ועדת חוץ וביטחון, לאו דווקא ועדת משנה לכוח אדם
אורנה ברביבאי:
 אנחנו מבינים מקרוב ומרחוק את האתגרים המשמעותיים המבצעיים ואנחנו מבינים את המשמעות של המרכיב האיכותי האנושי כדי לאפשר לצה"ל לעמוד ביעדים שלו
אורנה ברביבאי:
     אז אנחנו רואים את זה בחובה, אנחנו רואים את זה במילואים, פחות ופחות אנשים נדרשים לעשות יותר ויותר, ואנחנו רואים את מודל הקבע
אורנה ברביבאי:
 אני מבינה שהצבא עכשיו מצוי מול האוצר בהקשרים רבים ומגוונים, שזה מתכנס גם להסדרים וגם ליום ההוקרה, ובכלל
אורנה ברביבאי:
     אני אומרת לכם שאני רואה את הוועדה הזאת כוועדה שנועדה לסייע, לאתר יחד אתכם את המורכבויות, לנסות לתווך את הפער ולנסות לקדם גם מול האוצר וגם מול החברה הישראלית – שלפעמים בהמשגה של איפה נמצא הצבא מול איפה הוא צריך להיות – אני חושבת שיש חשיבות מאוד משמעותית
אורנה ברביבאי:
      אין לי עניין להכניס את המורכבות, את הסערה של הבית הזה, לתוך שורות הצבא אבל אני כן רוצה להתמודד עם המורכבות שהצבא נדרש לסוגיות ליבה בחברה הישראלית, דווקא בעת הזאת, ואנחנו נייחד לזה גם את הדיונים בהתאמה
אורנה ברביבאי:
      אני חושבת שנתתם לנו כר רחב שאפשר ממנו לדלות את סוגיות הליבה שנמשיך לעסוק בהן, ואנחנו גם נהיה בקשר ונראה מהן הסוגיות שאיתן אנחנו נתקדם הלאה
אורנה ברביבאי:
     תודה רבה לכם
אורנה ברביבאי:
 הדיון נעול
יולי יואל אדלשטיין:
חברי הכנסת, אני פותח את הישיבה
יולי יואל אדלשטיין:
 בעצם מחדש את הישיבה
יולי יואל אדלשטיין:
 קיימנו דיון עם גורמי ביטחון, גורמים מדיניים ועכשיו אנחנו עוברים לגיון הפתוח לגבי החקיקה עצמה
יולי יואל אדלשטיין:
 נקריא את הנוסח המתוקן ונשמע את ההתייחסות של משרד המשפטים ומשרד הביטחון לנוסח החדש
יולי יואל אדלשטיין:
 יש לנו גם מוזמנים שרצו להתייחס, נשמע את חברי הכנסת
יולי יואל אדלשטיין:
 מכיוון שהדיונים כבר התקיימו, אני מבקש מכולם רק הערות מצומצמות ומה שהכרחי כדי שנוכל להצביע במהרה בימינו
יולי יואל אדלשטיין:
     בבקשה, היועצת  המשפטית
מירי פרנקל-שור:
אני רוצה להסב את תשומת לבם של חברי הכנסת
מירי פרנקל-שור:
 שלחנו אתמול בערב נוסח ויש לנו עוד תיקונים טכניים בבקשה לשים לב לשינויים
יולי יואל אדלשטיין:
בבקשה, אדוני
גלעד נוה:
כמו שמירי אמרה, אני אקריא
גלעד נוה:
 בסעיף קטן (ג) יש לנו שלושה תיקונים טכניים
גלעד נוה:
      "הצעת חוק יישום תוכנית ההתנתקות (תיקון – ביטול סעיפי הפינוי ושינוי שם החוק), התשפ"ג–2023     תיקון שם החוק     1
גלעד נוה:
	בחוק יישום תוכנית ההתנתקות, התשס"ה-20005 (להלן – החוק העיקרי) בשם החוק, 		במקום "חוק יישום תוכנית ההתנתקות" יבוא "חוק ההתנתקות והפיצויים לנפגעיה"
גלעד נוה:
     תיקון סעיף 3     2
גלעד נוה:
	בחוק העיקרי, בסעיף 3, האמור בו יסומן "(א)", ואחריו יבוא:     	"(ב)	על אף האמור בסעיף קטן (א), סעיפים 23 עד 27 ו-30(ב) לא יחולו על השטח בצפון 			השומרון המסומן במפה שבתוספת הראשונה
גלעד נוה:
     	(ג)	הוראות סעיף 28 לא יחולו על השטח בצפון השומרון המסומן במפה שבתוספת 			הראשונה, בכל הנוגע לזכויות שבסעיף האמור, שיגובשו החל ממועד כניסת חוק 			יישום תוכנית ההתנתקות  (תיקון – ביטול סעיפי הפינוי ושינוי שם החוק), 				התשפ"ג–2023 לתוקף"
גלעד נוה:
     במקום המילים "תחילת חוק זה" שינינו להפנייה לחוק הספציפי המתקן, להצעת החוק
גלעד נוה:
 שלושה תיקונים טכניים  בנוסח
יולי יואל אדלשטיין:
הכוונה ברורה
שרון ניר:
הזכויות – בנוגע לפיצויים?
גלעד נוה:
נוגע לסעיף 28
שרון ניר:
מגדיר פיצויים?
גלעד נוה:
זה עוסק בזכויות מקרקעין
זאב אלקין:
זכויות מקרקעין
זאב אלקין:
 אבל מה זה 30(ב)?
גלעד נוה:
סעיף 30(ב) עוסק בפינוי מיטלטלין
גלעד נוה:
 מכיוון שכמו שיו"ר הוועדה אמר, הרעיון היה ליישר קו ככה שניתן יהיה להיכנס ולשהות בשטח
גלעד נוה:
 נמשיך את הדוגמה שהיו"ר נתן בקביעה הראשונה, מישהו שרוצה לעלות לשטח ולעשות פיקניק לצורך העניין, והוא מגיע עם שולחן או מפה או משהו בסגנון, הוא מגיע עם מיטלטלין
גלעד נוה:
 30(ב) מאפשר לו לעלות עם המיטלטלין האלה
גלעד נוה:
 הוא לא מונע ממנו את העלייה עם המיטלטלין
זאב אלקין:
אגב, אני בכלל המלצתי כבר בדיון הקודם שהיה נכון שהמונח, לפחות הסעיפים הרלוונטיים של החוק המקורי, בדיון עצמו - - -
יולי יואל אדלשטיין:
שמה?
מירי פרנקל-שור:
אין בעיה
מירי פרנקל-שור:
 בסדר גמור
יולי יואל אדלשטיין:
שיופץ
יולי יואל אדלשטיין:
 לא הבנתי את ההערה
זאב אלקין:
אני מבין שכולנו זוכרים בעל פה את כל סעיפי חוק ההתנתקות, אבל - - -
יולי יואל אדלשטיין:
אפילו אני כבר לא
יולי יואל אדלשטיין:
 אז זה הנוסח המוצע
יולי יואל אדלשטיין:
 אני קודם כל רוצה לשמוע את נציגי משרד המשפטים ומשרד הביטחון
יולי יואל אדלשטיין:
 האם יש לכם הערות לגבי הנוסח שהציע סגן היועצת המשפטית?
אהוד לנדאו:
הנוסח הזה, בסופו של דבר, תואם אותנו ומקובל עלינו
אהוד לנדאו:
 אגיד משהו רק לגבי סעיף (ג)
אהוד לנדאו:
 גם על סעיף (ג) עמלנו כדי שהוא יבהיר אה באופן מפורש שני היבטים, אחד חיובי ואחד שלילי
אהוד לנדאו:
 ההיבט השלילי, קודם לכול, זה מה שדיברנו גם לקראת הקריאה הראשונה, ההתייחסות לסעיף 28 לא מחזירה לאף אדם זכויות שהיו לו בעבר ולא באה להשפיע על המצב של זכויות במקרקעין מסוגים שונים שיש כיום בשטח
אהוד לנדאו:
 מה שיש, יהיה גם אחרי החוק
אהוד לנדאו:
 המצב זה לא אמור להשפיע רטרואקטיבית
אהוד לנדאו:
 מצד אחד
אהוד לנדאו:
     מצד שני, בעקבות כל מיני קריאות שקיבלנו ושאלות, ביקשנו להעביר שכרגע המצב בשטח יהיה לאחר התיקון כמו בכל במקום אחר בשטח C שבו ניתן יהיה להקצות בהתאם ובכפוף לדין האזור, זכויות במקרקעין ככל שהמפקד הצבאי והפועלים מטעמו ירצו בכך
אהוד לנדאו:
 שוב, זה לא מחזיר ולא מאפשר וגם לא מחייב את המפקד לעשות את זה
אהוד לנדאו:
 זה הכול רק כדי שלא יהיו טענות בדיעבד שהחוק הזה עדיין מונע רכישת זכויות באזור הזה
זאב אלקין:
אבל השאלה למה 30(ב) לא מופיע כמו 28 באותה צורה על המיטלטלין? כי לכאורה, ברגע שאתה  שולל אותם אוטומטית על הכול, זה אומנם פחות דרמטי מהזכויות במקרקעין אבל עדיין
אהוד לנדאו:
סעיף 28 מנוסח היום כביטול זכויות
זאב אלקין:
כן
זאב אלקין:
 אני רואה
זאב אלקין:
 אני מחזיק את החוק המקורי
זאב אלקין:
 יש גורמים בוועדה שמתארגנים מהר
אהוד לנדאו:
כיוון שהסעיף מנוסח באופן כזה של ביטול זכויות, אם היינו אומרים, למשל לגבי סעיף 28 שהסעיף הוא בטל או לא יחול, זה היה מעלה שאלות פרשניות
אהוד לנדאו:
 סעיף 30(ב) הוא סעיף הסמכה
אהוד לנדאו:
 הוא אומר: הרשות יכולה לפעול באופן הזה והזה, המדינה רשאית לפנות מיטלטלין
אהוד לנדאו:
 אין פה שאלה שזה לא יחול בעבר
אהוד לנדאו:
 הסמכות הזאת שכיום קבועה בסעיף 30(ב), מבטלים אותה והיא בכל מקרה לא רטרואקטיבית
יולי יואל אדלשטיין:
השאלה שחבר הכנסת אלקין הייתה במקום
יולי יואל אדלשטיין:
 אני פשוט רוצה לעדכן אותך שהייתה פה התדיינות משפטית מאוד ארוכה בין הייעוץ משפטי שלנו לבין הגורמים המשפטיים במשרד הביטחון, נציגי משרד המשפטים, מה הנוסח הנכון
יולי יואל אדלשטיין:
 כי כפי שאמרתי, אנחנו רצינו לוודא שהנוסח באמת, איך אמרתי בדיון הראשון, שלא נוציא טעות מתחת ידינו בדברים האלה
יולי יואל אדלשטיין:
     בבקשה, משרד הביטחון
משה פרוכט:
שלום
משה פרוכט:
 מבחינת הניתוח המשפטי לשם השגת התכלית שמציעי החוק ביקשו להשיג, סברנו שבכלל אין מקום להתייחס לכל הסעיפים שקשורים לזכויות
משה פרוכט:
 לא 28, לא 29, לא 30
משה פרוכט:
 לא להתעסק בזה בכלל
משה פרוכט:
 מאחר שאנחנו באים אך ורק לאפשר את השהייה מחדש, בניגוד למצב החוקי היום, להחזיר אותו אחורה, אז כל ההתעסקות עם הזכויות, בעיקר באופן שבו היום מנוסחים הסעיפים האלה, היה מכניס אותנו לסיטואציות שאנחנו לא יודעים לנתח עד הסוף עד לאן היינו יכולים להגיע
משה פרוכט:
     הנוסח כאן מאוד מסובך
משה פרוכט:
 יש כאן גם שאלות פרשניות, לדוגמה: מה המשמעות המשפטית של המונח "זכות" לגבי מקרקעין, מה נחשב כזכות לגבי מקרקעין, מה איננו נחשב בכזה
משה פרוכט:
 ואז, אם היינו מבטלים את הסעיפים האלה, היינו מגיעים לסיטואציה שבה אנחנו מבטלים ביטול של זכויות שהן עצמן להגדיר אותן באופן מדויק היום קצת קשה
משה פרוכט:
 אני מזכיר שהביטול הזה נעשה לפני כמעט 20 שנה
משה פרוכט:
 אם היינו רוצים להבטיח את מה שאהוד אמר, את היכולת להקצות מכאן והלאה זכויות, היו נכנסים בעצם לסיטואציה של ביטול של ביטול של ביטול של זכויות שבעצם דה-פקטו אינן בתוקף כבר קרוב ל-20 שנה
משה פרוכט:
 זו סיטואציה משפטית שאנחנו פשוט לא רצינו להיות בה בגלל שלכולנו היה מאד קשה להתמודד איתה אחר-כך
משה פרוכט:
     לכן סברנו שהכי נכון היה פשוט לא לגעת בסעיפים האלה
משה פרוכט:
 מאחר שהייתה כוונה להבהיר הבהרה שהיא למען הסר ספק הרבה מעבר לנדרש, אז אנחנו מחדדים את החידוד שאהוד עמד עליו
משה פרוכט:
 מחדדים גם את היכולת להשתמש במקרקעין בשטח בלי שתבוא הרשות ותגיד אני מחרימה לך
משה פרוכט:
 אני אחדד: למשל, סעיף 30 מדבר על "המדינה רשאית", כלומר גם עכשיו במצב המשפטי הקיים לא חייבים לפנות המיטלטלין - - -
זאב אלקין:
אבל עדיין זה סעיף שלא חל בשטחי C אחרים
משה פרוכט:
אז הבהרנו
משה פרוכט:
 זו בדיוק הנקודה – להחזיר לחלוטין את המצב עד כמה שאפשר למצב - - -
זאב אלקין:
	לא
זאב אלקין:
 להשוות את זה לשטח C רגיל
יולי יואל אדלשטיין:
זו הייתה כוונת המחוקק
זאב אלקין:
30(ב) הוא חריג מאוד
זאב אלקין:
 הוא לא קיים בשטח C
משה פרוכט:
לכן אני מפריד בין הניתוח המשפטי האנליטי לבין המציאות שבסוף תיווצר כתוצאה מהתיקון הזה
משה פרוכט:
 אותו דבר לגבי סעיף 28 – גם בלעדי ההבהרה שאנחנו מעבירים בסעיף (ג) עכשיו, לדבר על-כך שבגלל שהיה חוק שביטל זכויות ביום הפינוי – אנחנו מדברים פה על מועד קובע בחוק הזה – אז אנחנו עכשיו נבוא ונפרש שזכות עתידית תתבטל בעצם בצורה שהיא סוג של מוטציה מבחינת הזמן ומרחב, כן, אנחנו בעצם מבטלים זכות עתידית שביטול שלה קרה בעבר
משה פרוכט:
     אנחנו חושבים שזה פירוש מאוד קשה למשמעות שהייתה נובעת מהנוסח שהיה על השולחן
משה פרוכט:
 עדיין, הייתה כוונה להבהיר בצורה חד-משמעית את הדבר הזה ולא לאפשר שום סיטואציה אחרת מעבר לקניית זכויות עתידיות או גיבוש זכויות עתידיות, אז הוספנו את ההבהרה הזאת
יולי יואל אדלשטיין:
זאת אומרת שעם הנוסח הנוכחי אתם חיים בשלום
משה פרוכט:
הנוסח הנוכחי הוא בעצם שם שלושה שלייקסים עליו בשביל להבטיח את מה שמציע החוק
יולי יואל אדלשטיין:
ברור בסדר גמור
יולי יואל אדלשטיין:
 לפני חברי הכנסת נשמע מוזמנים שביקשו להופיע
יולי יואל אדלשטיין:
 קודם כל, אנחנו מקבלים בברכה את חבר הכנסת לשעבר מוסי רז - - -
מרב מיכאלי:
סליחה רגע, ברשותך אדוני
מרב מיכאלי:
 אני רוצה לנסות להבין
מרב מיכאלי:
 איזה בעיות אתה חושב שעלולות להיווצר מהנוסח השלייקס הזה?
משה פרוכט:
לא
משה פרוכט:
 מהנוסח הזה לא אמורות להיווצר שום בעיות
זאב אלקין:
הטענה שלו הייתה שיכול להיות שגם בלי זה הבעיות לא היו נוצרות
מרב מיכאלי:
זאת אומרת, להבנתך הנוסח הזה פותר את כל הבעיות שעלולות היו להיווצר
יולי יואל אדלשטיין:
כל הבעיות?
משה פרוכט:
הגדרה מאוד רחבה, בטח עבורנו כמשפטנים
יולי יואל אדלשטיין:
את הטרור הוא לא יפתור, לצערי
משה פרוכט:
ככל שהתכלית שהוצגה כאן בוועדה על-ידי מגישי הצעת החוק הייתה להחזיר את המצב השורר בשטח שהיום חל עליו החוק, להחזיר אותו ולהשוות אותו, כפי שחבר הכנסת אלקין אמר, למצב השורר היום בשטחי C, אז ייתכן והיה אפשר להסתפק אפילו פחות מכך
משה פרוכט:
 אחרי שעשינו את זה, אחרי שהוספנו את השלייקס האלה, אז בעצם אין שום ספק שהמצב שיחול שם אחרי השלמת חקיקת התיקון יהיה בדיוק המצב של שטח C בכל מקום אחר
משה פרוכט:
 זו הכוונה
יולי יואל אדלשטיין:
תודה לחברת הכנסת מיכאלי
יולי יואל אדלשטיין:
 חבר הכנסת לשעבר מוסי רז, ביקשת כמה דקות למסור את עמדתך לוועדה
מוסי רז:
תודה, אדוני
מוסי רז:
 בהצעת החוק הזו נעשה מעשה שלמעשה – אגב, לא רק לרע, גם לטוב – שלמעשה לא נעשה בכנסת הזו אף פעם
מוסי רז:
 למעשה, מאז כיבוש השטחים ב-1967 הכנסת הזו מעולם לא הקימה, לא החליטה על הקמה של התנחלות
מוסי רז:
 אני לא אומר שהיא החליטה אחרת, חוץ ממקרה התנתקות ומקרה הסכם השלום בסיני
מוסי רז:
 אבל מעולם לא החליטה על הקמת התנחלויות
מוסי רז:
 רובן נעשו בצורה פשוט בלתי-חוקית ולאחר מכן באישור בדיעבד של הממשלה, חלקן נעשו על-ידי החלטת ממשלה, חלקן ע"י החלטת מוסדות שהם לא ממשלה
מוסי רז:
     אנחנו באים כאן, לאחר שממשלת הליכוד פינתה את ההתנחלויות האלה מצרכים ביטחוניים כפי שהיא ראתה לנכון, הרי לא היה הסדר מדיני, זה לא נעשה למען שלום, זה נעשה מצרכים ביטחוניים
מוסי רז:
 אנחנו באים לתת פרס לעבריינים שהלכו לשם בניגוד לחוק, יושבים שם תקופה ארוכה ואנחנו אומרים: אוקיי, אתם יכולים להיות כאן
מוסי רז:
     אני לא חושד במציעי החוק שהם תומכים בעבירה על החוק, אבל זה בדיוק מה שהם יוצרים
מוסי רז:
 כי בעצם הם מאותתים לאלה שנמצאים שם שנים ולא נעשתה מולם שום פעולה, שום פעולה של אכיפת חוק, כלום, לא על-ידי הצבא, לא על-ידי המשטרה, לא על-ידי הממשלה, לא על-ידי הכנסת, לא על-ידי בתי המשפט – מאותתים להם: אוקיי, אנחנו משנים בשבילכם את החוק
מוסי רז:
     אני חושב שזה דבר בעייתי ביותר
מוסי רז:
 כמובן, ידועה עמדתי על ההתנחלויות
מוסי רז:
 אני חושב שההתנחלויות הן לא מוסריות, הן פשע מלחמה
מוסי רז:
 ההתנחלויות הן אלה שיש להן חלק בדרדור המצב הביטחוני ובדרבון האלימות משני הצדדים
מוסי רז:
 העמדה הזו ידועה, אבל אני לא מדבר על העמדה הזו כרגע
מוסי רז:
 אני מדבר על הפרס הזה שניתן כאן לעבריינים על-ידי הכנסת - - -
זאב אלקין:
למה אתה חושב שאתה קשור אליהם? זה חוק בשבילך כדי שתוכל לטייל שם
זאב אלקין:
 כשתרצה לאסוף מידע על אלה שקראת להם עבריינים, כדי שתוכל לבוא לשם בהתאם לחוק, התיקון הזה יאפשר לך
יולי יואל אדלשטיין:
 חבר הכנסת אלקין, ביקשתי מכולם
יולי יואל אדלשטיין:
 יש לנו - - -
מוסי רז:
אין שום בעיה, חבר הכנסת אלקין, שלאחר שיפונו משם ותראה סוף סוף טיפה, משילות אתם קוראים לזה, טיפה משילות כלפי האנשים האלה שנמצאים שם בניגוד לחוק כבר שנים, לא סתם כאלה שמקימים מאחז לא-חוקי
מוסי רז:
 בניגוד לחוק מפורש
מוסי רז:
 ואני אמרתי זה חוק מפורש על פינוי שלא היה
מוסי רז:
 היה כזה בסיני, היה כזה ברצועת עזה ובארבע התנחלויות מאוד מסוימות בשומרון, שאף אחד כאן לא החליט על הקמתן
מוסי רז:
 אף אחד
מוסי רז:
 מעולם לא הצביעה הכנסת בעד הקמת התנחלויות
מוסי רז:
 זה לא קרה
מוסי רז:
 במידה מסוימת זה יקרה עכשיו, אבל שוב - - -
זאב אלקין:
למה? החוק הזה לא מקים יישובים
מוסי רז:
אני יודע, אני יודע
מוסי רז:
 אבל בעצם אתה אומר מותר לכם להיות שם
מוסי רז:
 אגב, גם זה שמותר להם להיות שם לא הופך את המעשה שלהם לחוקי, אבל אתה מאותת להם: אני איתכם, במקום שיפנו אתכם - - -
זאב אלקין:
זה בשבילך בדיוק כמו בשבילם
מוסי רז:
אני מוותר על זה
מוסי רז:
 נניח שהם היו מקימים - - -
זאב אלקין:
למה? איך תאסוף - - -
יולי יואל אדלשטיין:
חברי הכנסת, חבר הכנסת לשעבר מוסי רז, בהגינותו ובהכרות טובה עם הכנסת, ביקש 3 דקות
יולי יואל אדלשטיין:
 אבל אתם מפריעים לו כל הזמן, אז הוא לא יכול לסיים את דבריו
יולי יואל אדלשטיין:
 בבקשה, מוסי
מוסי רז:
נניח שהם היו מקימים את המאחז הלא-חוקי הזה בישראל, היו מפנים אותם במקום
מוסי רז:
 נניח שהיו מקימים את המאחז הלא-חוקי הזה בשטחים הכבושים, אז כנראה שאהרון ברק אחרי זה היה מאשר להם את זה – כן, זה שהיום מציגים כאיש שמאל, זה שאישר את כל המאחזים הלא-חוקיים – אבל באותו רגע הצבא היה מתמודד איתם
מוסי רז:
 לא היו מחוקקים חוק שאומר: אה, בעצם מותר להיות כאן