GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמיר ודמני:
      ולסיכום אני חושב הנקודה הכי חשובה פה, זה שגיוון האוכלוסיות שמשרתות בצה"ל, אנחנו רואים בזה נקודת חוסן משמעותית ויתרון גדול, שאנחנו היינו רוצים שהוא יהיה מובא לידי ביטוי במקסימום האפשרי בתוך צה"ל
אמיר ודמני:
      זה רגע היה רקע כללי, עכשיו אני עובר לסוגיה של שילוב החרדים בצה"ל, ואני אגיד כמה אמירות כלליות לפני שאני אפרט את הנתונים, אחת יש בה שלוש, בכלל שאני מתייחס לנתוני החרדים אני מתייחס לשלושה שנתונים, שנתון 2019, שנתון 2020 ושנתון 2021, כפי שמכירים הצבא פועל מיולי ליולי, שנתון 2019, 2020, 2021, למעשה שנתון 2022 מסתיים בצה"ל בעוד חודשיים, אני מתייחס ל- 2019, 2020, 2021 כי אלה השנתונים הממוצים, והדבר השני, אני לא מתייחס לשנתון 2018 אחורה, מכיוון שאני מתייחס לנתונים לאחר שיושמו עליהם, שאני אגע בהמשך, המלצות ועדת נומה לענייני כללי הספירה, ולכן שלושת השנים האלה הם שנים השוואתיות נכונות, כי הם - -
מירי פרנקל-שור:
אני רק רוצה להתייחס לנושא של דוח נומה, לא אנחנו רק כדי להבהיר, אנחנו לא חושבים שצריכה להיות בעיה, החוק מאוד מאוד ברור
אורנה ברביבאי:
לגבי מיהו חרדי היא אומרת
מירי פרנקל-שור:
לגבי מיהו חרדי, הוא מאוד חד וברור, הבעיה היא לא בחוק לא צריך לשנות את הכללים, הבעיה הייתה בספירה, בדרך שצה"ל ספר
אמיר ודמני:
אני לא אמרתי שיש בעיה בחוק, וגם אם הייתה זה לא אני מתקן את החוקים, אני אמרתי שאני מביא את הנתונים בצורה הזאת בגלל הסיבות שציינתי
אמיר ודמני:
      לגבי הנקודות המרכזיות לפני שאני נכנס לנתונים עצמם, אז אמרתי בשלושת השנים האלה 2019, 2020, 2021, ואני אראה את זה, יש יציבות בהיקף גיוס החרדים, קרי אנחנו מדברים על מספרים די זהים, נכון לגמרי ואני אגע בזה בסוף, שביחס לפוטנציאל זה מספרים לא מספיק גבוהים, ונכון לגמרי שיציבות ביחס לגידול דמוגרפי אמור להיות פה משוקפת עליה אבל אני מציג פה יציבות
שרון ניר:
אז זהו, אז אני רוצה רגע רק שתדייק לנו את הנתונים בבקשה
אמיר ודמני:
אם תתני לי אני אגיע לזה, אני אגיע עוד שנייה
גלעד קריב:
כשעוברים מהצבא לכנסת הסבלנות מתקצרת, כי המצב פה זה שוחת קרב אמיתית
אמיר ודמני:
אמרתי כבר שהאוכלוסייה החרדית היא פוטנציאל ואני אגע בזה עוד מעט גם במסלולים, בעולם הטכנולוגי כי אני חושב שזאת הזדמנות מאוד גדולה ואני אגע בעניין הזה, ובכלל במסלולים אטרקטיביים ומותאמים, זאת אומרת מי שחושב שיש אפשר לשלב חרדים ולא לייצר את התנאים כדי לשלב אותם אז זה לא הולך ביחד, הם צריכים, חלק מהרעיון של צבא העם זה באמת שכל אחד יוכל להשתלב בדרך שלא תשנה אותו בתוך הצבא
שרון ניר:
אבל לא ענית לי על המספרים
אמיר ודמני:
אני אענה, אני עוד לא הגעתי לשקף אני אגיד
אמיר ודמני:
      אז אני אמשיך ואני מתחיל לדבר גם על נתוני גיוס, גם על עידוד גיוס, גם על מסלולים וגם על שער לעתיד
אמיר ודמני:
      דבר ראשון אני רוצה להתייחס לסוגיית נתוני הגיוס, והדבר הראשון זה באמת לפני שאני מציג אותם זה כללי הספירה ביישום המלצות ועדת נומה, אז אני יכול לעבור סעיף סעיף אבל נראה לי שזה פחות מעניין
אמיר ודמני:
      אני אגיד ככה, כלל המלצות ועדת נומה לענייני ספירת חרדים יושמו על ידינו, גם בדרך של הגדרת גורם אחראי שהוא הגורם המקצועי בצה"ל לספירה וליצירת נתונים צבאיים שזה ענף תכנון כוח אדם סדיר שהוא כפוף אליי
אמיר ודמני:
      הדבר השני זה שאנחנו הקמנו מנגנון שיטתי שכולל אסדרה של פקודות ונהלים לביצוע של הספירה, כבר הצגנו את זה דרך אגב בשנת 2020 ואחרי זה בשנת 2021, אני יכול להגיד יש פה גם את הפירוט של הפקודות והנהלים, אבל מה שכאילו המכנה המשותף שלהם זה שהן פקודות מחמירות, כלומר אפילו ביחס להגדרות של החוק אנחנו ראינו לנכון במספר מאוד משמעותי של דברים להחמיר, על מנת באמת להציג תמונת מצב הכי מדויקת שאפשר
אורנה ברביבאי:
תן לי דוגמא ודמני
אמיר ודמני:
לדוגמא, אנחנו בתוך המוסדות למרות שזה לא מתחייב כך, אנחנו הפרדנו מוסדות שהם לא מוגדרים כמוסדות חרדים, הם נקרא להם מוסדות חרדליים ולא ספרנו אותם בספירה בכללי הספירה, ויש עוד דברים נוספים, אבל אני אומר עוד פעם השורה התחתונה שלהם
משה טור פז:
גברתי, אני יכול לתת דוגמה, הרי החרדלים רשמו חלק מהמוסדות שלהם במחוז החרדי במשרד החינוך, ואז יכולה להיות לך ישיבה תיכונית למהדרין, ששם פוליטית מצביע על סמוטריץ, אבל הרישום שלה הוא באגודת ישראל, אם נתרגם את זה פוליטית, עכשיו הצבא מקבל ישיבה כזו, הם מתגייסים כולם לצה"ל, לספור אותם או לא לספור אותם? המשמעות של מה שודמני אמר עכשיו זה לא לספור
אורנה ברביבאי:
בואו, אני עוד לא מתחילה בדיון רגע חבר'ה, לא לא לא לא חבר'ה, קינלי התפרצת לרשת, לא קדימה, אני רוצה לשמוע אותו ברצף כדי לאפשר התייחסות מסודרת
אמיר ודמני:
אני אומר שכללי הספירה הם מחמירים והם מעבר למה שנקבע בחוק, יש נהלי עבודה מסודרים עם משרד החינוך ומשרד העבודה, צריך להגיד שאנחנו כפי שאמרתי מייחסים את המיהו חרדי ומי לא להגדרה של מוסד הלימוד שהוא לומד בו, ולכן אנחנו מיסדנו את הנהלים ואת אופן העברת הנתונים בין שני המשרדים הרלבנטיים לביננו, ואת לוחות הזמנים, ואת הגנט, אנחנו יישמנו גם המלצות נוספות
גלעד קריב:
אפשר שאלה קונקרטית בעניין הזה? זה הנוהג בבניין, אנחנו לא רושמים שאלות
אורנה ברביבאי:
שאל
גלעד קריב:
הרי אתם מראיינים את המלש"בים?
אמיר ודמני:
זה לא מספיק, אני בסוף מעבר לזה שמראיינים את המלש"בים, אני מחויב וזה מה שאנחנו עושים, להצליב את הנתונים של המתגייסים עם הנתונים שהם לא זמינים אליי, כי בסוף זה שהפרט אומר שהוא למד במקום מסוים זה עדיין לא אומר שהוא באמת למד שם, לכן אני מחויב להצליב את זה עם רשומה של משרד החינוך או של משרד העבודה בהתאמה תלוי למי שייך המוסד, כדי באמת לוודא שזה אכן הוא עומד בכללים, גם הכללים אומרים שלא מספיק ללמוד במוסד אלא צריך ללמוד שנתיים במוסד, אז אני צריך לוודא שהוא לא לומד למד פחות מהתקופה הזאת, זאת אומרת לצורך העניין אם הוא למד פחות משנתיים הוא לא יכול לעמוד בכללי הספירה, זה לא מספיק לדעת שהוא היה במוסד, אני גם צריך לדעת כמה זמן הוא היה, ולראות שבחלק מהמקרים עוברים מוסדות, אז אני צריך לוודא שבאמת המוסד שעברו אליו זה אכן מוסד שהוא רלוונטי, בקיצור זה עולם שלם של בחינה, כדי באמת לדייק את הנתונים עד כמה שאפשר
אמיר ודמני:
     אני אומר שלצד ההמלצות האלה ישמנו גם המלצות נוספות, יש נושא שאני תכף ייגע בו שנקרא מוסדות צו השר, מוסדות צו השר זה מוסדות שיש סמכות לשר הביטחון להכיר בהם כמוסדות חרדים, לטובת לדוגמה כללי הספירה, הרשימה הזאת היא רשימה שלא עודכנה מאז 2014, אנחנו עשינו עבודה מאוד מסודרת יחד עם הגשנו אותה גם למשרד הביטחון, גם למשרד המשפטים, גם למשרד החינוך, כדי לאפיין את המוסדות החדשים ואת המוסדות שירדו, כמובן שתכף אני אציג את זה, אני לא יכול לספור אותם כי זה לא חלק מהחוק, אני יכול להגיד בנוסף למה שאני סופר כמה כאלה יש, עד שיתקנו את מוסדות צו השר אנחנו גיבשנו תכניות נוספות לשילוב חרדים שניגע בהם בהמשך
אורנה ברביבאי:
הסמכות של מי לתקן את המוסדות?
אמיר ודמני:
שר הביטחון
אורנה ברביבאי:
למה זה מתעכב?
אמיר ודמני:
זה אני לא יודע לענות, אני יודע להגיד שאנחנו הגשנו עבודה הוא מאוד מסודרת בנושא
אורנה ברביבאי:
מתי?
אמיר ודמני:
הגשנו את העבודה לפני למעלה משנה
אורנה ברביבאי:
הבנתי, טוב
אמיר ודמני:
ויש גם דיונים איטיים עם שותפים, יש לנו לא מעט שותפים בעניין הזה גם במגזר השלישי, וגם משרדי ממשלה וגם גופים אחרים, אני יכול להגיד בצורה מלאה ואז אני אעבור לחלק הבא, זה באמת שהנושא של יישום המלצות ועדת רוני נומה או בכל מה שקשור להמלצות שניתנו לצה"ל הם ייושמו באופן מלא, ואנחנו בודקים את זה ומקיימים את זה כבר השנה השלישית, מאז שהדוח נכתב ובעצם הפך להיות התורה שלפיה אנחנו עובדים
אמיר ודמני:
      עכשיו לשאלה שלך חברת הכנסת שרון ניר לגבי הנתונים עצמם, אלה הנתונים שאנחנו מדווחים ואני רוצה רגע להסביר, כי זה קשור גם למה שאמרתי עכשיו
אמיר ודמני:
      כשאנחנו מסתכלים על חרדים לפי חוק מכתבו הוא כלשונו כמו שמופיע, זה המלבן הלא צבוע אתם יכולים לראות שאנחנו נעים בין 1,185 ל- 1,222 לאורך שלושת השנים, שוב פעם בכללי הספירה
שרון ניר:
אבל לא ברור לי כמה זה מתוך האוכלוסייה
אמיר ודמני:
אני אגיד הכל ואם אחר כך אני לא אגיד משהו אז אני אשמח לענות לכל שאלה, אני אומר שוב, המספרים הם מספרים של כפי שאני מציג פה, בין 1,185 ל-1,222 זה מה שנקרא החרדים על פי חוק, על הדבר הזה, זה מה שאני מחויב בדיווח וזה מה שאני מדווח, על הדבר הזה אני מוסיף הערות שאומרות את הדברים הבאים, אחד אם היה מאושר הרשימה שאני עשיתי עליה את עבודת המטה קרי מוסדות צו השר המעודכנים שהיא לא מאושרת ולכן זה מחוץ לדיווח, היו מתווספים עוד בין 304 ל- 378 חרדים שהם לומדים עכשיו במוסדות, צריך להגיד שמוסדות לא רק התווספו מוסדות גם ירדו
משה סנה:
אבל זה מוסדות חרדים מובהקים?
אמיר ודמני:
כן, כן
משה סנה:
תן דוגמה
אמיר ודמני:
אני לא אגיד לך בעל פה דוגמה
משה סנה:
דוגמה אחת, כדי להבין אם זה חרדי באמת
אמיר ודמני:
אם לדוגמה לא עשו, יש מוסדות שקמו ב-2015 או 2016 או ב-2017, חלק מהם לא נכנסו לתוך הרשימה, אני אתן לך דוגמה אבל כדי להבהיר למה כללי הספירה שלי הם יותר מדויקים, כיוון שאם בעבר נגיד הייתי מסתכל על מוסד חרדי ואומר יש שם כיתה והייתי לוקח את הכיתה ככיתה, היום אני לא אקח אותה ככיתה אני בודק אותה אחד אחד, כי יכול להיות שגם בתוך כיתה יש מישהו שהוא לא עומד בקריטריונים בסדר? לכן אמרתי זה שאתה צריך לעשות שנתיים, זה אלפי רשומות שצריך לעבור ולבדוק אותם
משה סנה:
זאת אומרת שיש 25% יותר כי זה עוד 300 איש?
אמיר ודמני:
אני אומר שיש כן אני אומר שבמוסדות צו השר - -
משה סנה:
לא, הוא אומר שיש עוד 300 שמסתובבים
אמיר ודמני:
נכון זה אחד זה דבר ראשון שאני אומר, והדבר השני שאני אומר, וזה הרובליקה הצבע טורקיז, זה שבמסגרת החוק, אני חושב שזה טעות שצריך לתקן אותה אבל זה לא משנה, לא נכלל מה שנקרא הפיקוח החרדי, ונכתב שמה תרבותי ייחודי, ואם מכלילים גם את הפיקוח החרדי, עוד פעם כרגע זה מעבר לספירה נכון אין שום סיבה הגיונית שזה לא ייכלל, לדעתי זה טעות, לדעתי זה טעות, אבל אני עוד פעם אני מציין את הדברים כמו שהם, יש פה עוד בין 150 ל- 234, ולכן מה שאני מציג לכם, זה שבפועל בכללי הספירה מחמירים שאני ציינתי, מתגייסים לאורך שלוש השנים האלו בין 1700 ל-13 לבין 1,733 חרדים
גלעד קריב:
אדוני זה לא נכון, המספרים הנוספים זה לא ציבור חרדי, נער חרדי לומד בישיבה, לא בבית ספר שיש לו בגרות שנמצא תחת הפיקוח החרדי, כי זה יותר נוח לפרנסי הציבור החרדלי, אל תטפחו את המספרים, זה לא חרדי
משה סנה:
לא, אבל בוא נראה על איזה מוסד מדובר
גלעד קריב:
המספרים הם ה- 1,185, לא עוד 500 שהם חבר'ה שהם ציונות דתית תחת פיקוח
אורנה ברביבאי:
חבר הכנסת קריב, יושב מולך לובש מדים, רגע רגע, רגע חבר'ה אנחנו מנהלים פה דיון מסודר, ואם אני מסתכלת על לוחות הזמנים, כל הצגת נתונים ועובדות תהיה לכל היותר עד 10:00 ומ- 10:00 כל מי שפה ירצה לדבר ידבר
אורנה ברביבאי:
      רגע רגע אני עונה לחבר הכנסת קריב, כשיושב מולך לובש מדים ואומר לך תראה, בפרשנות שלי את החוק אני אומר לך תסתכל על הטבלה אלה המספרים, אבל אני אומר לך אם אני לא אציג לך את הנתון הזה אני לא אציג את התמונה המלאה, ולפיכך אני מציג את הרכיבים של מה בבתי הספר האלה שמוגדרים ככה ולא, תחליט אתה איך אתה רואה את זה, אבל אין פה ניסיון לא להראות את הנתון, הנתון מונח כאן ולכן אתה אומר - -
שרון ניר:
גברתי, אני לא מתמודדת הנתונים ואני מכבדת כל נתון שהוא מוצג פה, אני מבקשת להבין נתון אחד פשוט שהוא מקרו, מה הפוטנציאל 2019, 2020, 2021 לכל מה שנקרא חרדים? להגיד לנו את זה
אורנה ברביבאי:
ישיב כבודו
אמיר ודמני:
אני אומר רק שאני לא מתיימר להציג פה שום דבר בצורה לא מדויקת, להפך אני מפרט את זה בגלל ש - -
אורנה ברביבאי:
למען הסר ספק
אמיר ודמני:
אני אומר לפי חוק זה מה שמחויב, התוספות הם לא במסגרת הספירה שאני מדווח, אני מדווח את זה בנוסף, כי מבחינה מקצועית אם אתה שואל אותי בתור מי שעוסק בזה, אני חושב שהדרך הצגה של ה- 1,700 היא הדרך הנכונה, אתה יכול לקבל את זה ולא זה זכותך, אני מדווח את זה לכן בצורה הזאת
אמיר ודמני:
      עכשיו לשאלתך חברת הכנסת ניר, המספר של בין 1,200 ל- 1,700 הוא נמצא מתוך פוטנציאל של כ- 12 אלף איש בשנתון
שרון ניר:
כל שנתון לא גדלים? כי דיברת על איזושהי עלייה דמוגרפית
אמיר ודמני:
השנתונים גדלים, והם מגיעים גם בעתיד ל- 14 אלף ול- 15 אלף כפונקציה של מה שהצגתי קודם של הגידול, אנחנו מדברים עכשיו על מתוך כ- 12 אלף איש, זאת אומרת בצורה גסה, עוד פעם אני לא יודע אם זה סופר מדויק להגיד את זה ככה, אבל אנחנו מדברים על סדר גודל של כ- 10%, ואם אנחנו הולכים ל- 1,700 נאמר בין 10% ל- 15% זה נראה לי אמירה נכונה מתוך הפוטנציאל
אורנה ברביבאי:
רגע, שאלה אותך חברת הכנסת ניר לגבי בכלל מתוך איזה פוטנציאל ואתה ענית לה על שנתון, ואתה אומר שנתון הוא כסדר גודל של 12 אלף תלמידים שפוטנציאלית הם מוגדרים כחרדים, רגע ואני שואלת אותך אולי גם היא רוצה לשאול אותך, מה למול המאגר או הפוטנציאל של גיוס חרדים או שנתוני חרדים, שאתה לא מוצו וגם הם מהווים לך פוטנציאל לגיוס, והאם הנתונים האלה מתייחסים לשנתון ספציפי או בכלל?
אמיר ודמני:
אני אציג עוד כמה דקות שאני אגיע את הסוגייה של כמה אנשים
שרון ניר:
רק מתי הקפיצה של ה- 15 אלף? אני מקבלת את זה
אמיר ודמני:
בכל שנה יש גידול, אני בעל פה לא זוכר מתי זה מגיע ל- 15 אלף, אבל אני אומר שזה גם יגיע ל- 15 אלף, וכמו שאמרתי קודם השיעור של החרדים אני לפני שנייה הסברתי שבכיתה א' הם 28%, אז מן הסתם ה- 28% הזה יגיע גם לגיל 18
אורנה ברביבאי:
שרון, הנתון השנתי של גידול באוכלוסייה החרדית הגבוה ביותר בחברה הישראלית, הוא מדבר על 4% מידי שנה
אמיר ודמני:
היראתי את זה קודם
אורנה ברביבאי:
זה בא ליידי ביטוי כמובן בשנתון
אמיר ודמני:
אני אומר רק שאם אני מסתכל ואורז את הנתון, אני אומר שבצה"ל יש כרגע, יש 3,000, אני אומר בכללי הספירה המחמירים לדעתי יש יותר, אבל זה לא משנה מה אני חושב - -
מירי פרנקל-שור:
מה זה כללי ספירה מחמירים? זה כללי ספירה על פי חוק, כדי שהוועדה - -
אמיר ודמני:
אני הסברתי שגם בכללי, לא רגע רגע
מירי פרנקל-שור:
שנייה ודמני, צריך להציג לוועדה מה על פי חוק, בסוגריים מה אתה חושב
אמיר ודמני:
אני אמרתי, אמרתי לפי חוק, בדיוק אמרתי שגם לפי חוק יש אנשים שעומדים בחוק ואני לא סופר אותם, אני לא סופר אותם משיקולים שלי, שהם לא באמת התגייסו לצבא לשירות, הם לא הגיעו ליעד משמעותי, נגיד התגייס ואחרי 25 יום עזב את הצבא, לפי כללי הספירה אני יכול לספור אותו, אני לא סופר אותו כי הוא לא הגיע ליעד בסדר? אז אני אומר אני מחמיר
אמיר ודמני:
      לגבי ההתפלגות של הגיוס של אלה שמתגייסים לצבא בשלושת השנתונים שהצגתי ההתפלגות שלהם לפי גילאים, מה שאפשר לראות שלמעלה מ- 80% מהמתגייסים הם מתגייסים בגיל 1818 עד 21, מה שאפשר לראות ש- 14% נוספים מתגייסים בגילאי 22, 24, ומה שאפשר לראות שכ- 3% מתגייסים בגילאי 25 ומעלה, כלומר מרבית המתגייסים לצה"ל נמצאים סביב הגילאים 18, 23, ובצורה יותר מדויקת בין 18 ל-,21 זה רגע מבחינת סוגיית התפלגות הגילאים
אמיר ודמני:
      הדבר הבא שאני מבקש להציג זה וזה גם עונה לשאלה ששאלתם קודם, זה מה התהליך שמתבצע מול מלש"ב חרדי בלשכת הגיוס ובתהליכי הצו הראשון, אז צריך להגיד שמרבית האוכלוסייה החרדית מבצעת צו ראשון, היא לא מבצעת חלק ניכר ממנה לא מבצע צו מלא, אלא צו חלקי כפי שאני כותב כאן במצגת, שאני אומר צו חלקי זה בעיקר אימות נתונים ובדיקות רפואיות שבעיקר גובה משקל, זה לא בדיקות רפואיות ברמה שמבצע כל מלש"ב אני אומר זה מרבית החרדים, יש חרדים שעושים צו מלא אבל הם לא הרוב, ויש גם אחוז מסוים שמסרב לשתף פעולה עם הליכי הגיוס
אמיר ודמני:
      אבל מרבית החרדים עושים צו ראשון חלקי, ומה שאנחנו רואים זה שלמעשה החל מגיל הגיוס או מגיל הצו הראשון, נוצר פה נוהל שהוא כמובן קיים לאורך שנים, שבמסגרתו עד גיל 26 מדי שנה מי שנמצא במעמד תורתו אומנותו והוא תלמיד ישיבה חרדי, הוא מגיש בקשת דיחוי, יש לנו מערכת מסודרת בבסיס תל השומר שמטפלת בעניין הזה, הוא צריך להגיש דיחוי שהוא טופס שהוא חתום על ידי ראש הישיבה, ועורך דין יש תקנות שמסדירות את ההקשר הזה, היום יש כ- 63 אלף , זאת השאלה שנשאלתי קודם בטווח הגילאים האלה שנמצאים במעמד של הגשת דיחוי
אמיר ודמני:
      עכשיו צריך להגיד שבמסגרתה את הדבר הזה יש הגדרות מאוד מדויקות, מה תלמיד ישיבה נדרש לעשות כדי להיות תלמיד ישיבה, בסדר? הוא צריך ללמוד לדוגמה 45 שעות שבועיות, הוא צריך לבצע את הבדיקות מה שאמרתי את הצו הראשון ואת הבדיקות הרפואיות החלקיות, במידה והוא יש כללים של יציאה לחו"ל, יש הגדרות שונות גם לגבי הלימוד אם זה בכולל או בישיבה, אבל עניינית יש הגדרות מאוד ברורות
אמיר ודמני:
     במסגרת שנת 2021, כ-900 כאלה שלומדים תורתו אומנותו, אנחנו ביטלנו להם את הדיחוי, הביטול היה בעיקר סביב יציאות לחו"ל שהם לא היו על פי הכללים
אורנה ברביבאי:
900 מתוך כמה ביטלתם?
אמיר ודמני:
אמרתי, יש סדר גודל של 63 אלף שנמצאים במעמד לכל השנים
אורנה ברביבאי:
מכונה המאגר?
אמיר ודמני:
כן, צריך להגיד שאנחנו לא עושים פעולות אקטיביות כדי לבדוק, אנחנו לא מסוגלים גם לעשות את זה, אנחנו לא יכולנו לבדוק מה קורה בישיבה אם הוא לומד 45 שעות או לא, אנחנו בדרך כלל נתקלים בהפרות כאלה ואחרות שמגיעות אלינו, כמו לדוגמא עניין של יציאה לחו"ל זה משהו שיחסית אין לנו בעיה לדעת אותו, ולצורך העניין במצב הזה אנחנו מורידים ממעמד
אמיר ודמני:
      כשאני מסתכל על אלה שאנחנו מורידים ממעמד כמה מתוכם אנחנו מצליחים למצות אותם לגיוס, מדובר במספרים קטנים מאוד, רוב האנשים האלה שגם אנחנו מורידים אותם ממעמד, הם מגיעים או להליך של השתמטות, או שהם הולכים ומגיעים לפטור נפשי, ויש כמובן והדברים האלה גם מתפרסמים מדי פעם, אנשים שנכנסים לכלא או למעצר או למשפט, גם הם מרביתם בהתאם לזכאות שלהם רואים פסיכיאטר וכו' הפרופיל שלהם לא מאפשר גיוס לצה"ל אבל עדיין יש כאלה - -
אורנה ברביבאי:
אני רוצה לתת רק ככה פרשנות למה שאתה אומר, אתה אומר אני לא יודעת מה זה רב אולי כדאי שתנקוב באחוז, אבל אתה אומר מי שנכנס למאגר באופן מובהק לא יעשה שירות מכל סוג שהוא?
אמיר ודמני:
אני אומר ששיעור האנשים שמתוך המאגר שמגיעים לשירות הוא לא גבוה, אם את רוצה את המספר אז ב- 2021 מתוך ה- 900 האלה שהורדנו מהם מעמד, כ- 100 התגייסו, זה שיעור נמוך
אורנה ברביבאי:
100 בסוף מ- 63 אלף?
אמיר ודמני:
לא, 100 מה- 900 שהורדנו, יכול להיות שיש גם סיבות אחרות שמישהו החליט להתגייס, אני מדבר על מי שהורדתי אותו
אורנה ברביבאי:
אוקי, טוב אתה ברור
אמיר ודמני:
בכל מקרה אם אני רגע מסכם את הדבר הזה, אז אני אגיד שיש פה נהלים מאוד ברורים ומסודרים להגשת דיחוי שהם נאכפים לאורך שנים, אין לצה"ל מנגנון וגם זה לא תפקידו, ללכת ולעשות את הבדיקה בתוך הישיבות מה קורה או וגם זה לא כל כך אפשרי לדעתי לעשות את זה, אבל זה לא העניין עכשיו, אז זה רגע לגבי העניין הזה
אמיר ודמני:
      לגבי הנושא של פעולות לעידוד גיוס, אני הולך לפי הפחות יותר המצע שנתבקש ממני
אורנה ברביבאי:
כן, אתה יכול להוסיף כהבנתך, כן
אמיר ודמני:
אז אחד, יש לא מעט פעולות לעידוד גיוס שהן מפורטות פה, אני לא אעבור אחת אחת, אני אומר את זה בביקורת עצמית אני חושב שאנחנו יכולים לעשות עוד יותר, זה מאוד מורכב ,אנחנו שאנחנו בעיקר מדברים על פעילויות אני אחלק אותם לשלוש, 3 אחד זה ברשתות, אני ציינתי את זה קודם שזה הזדמנות, יש פעילות לא מבוטלת ברשתות, אפשר לעשות עוד פעילויות
אמיר ודמני:
     הדבר השני זה פעילות נקרא לזה שטח, שהיא בעיקר קשורה לרשויות מקומיות, לחיבור עם קידומי נוער, רווחה
משה סנה:
משתפים איתכם פעולה בזה?
אמיר ודמני:
יש לא מעט שמשתפים איתנו יש כאלה שלא, החוכמה זה גם לעשות את זה בתצורה שהיא נכונה, אתה לא תראה אותנו נכנסים לישיבה ועושים עידוד גיוס, זה לא נכון מבחינתנו לעשות את זה, אבל יש לא מעט מקומות שבהם מגיעים אנשים חרדים בסיטואציות כאלה ואחרות ושם ניתן לפגוש אותם, ויש גם שיח שהוא ברובו נמצא מתחת לרדאר עם מובילי דעה כאלה ואחרים, ויש לא מעט אנשים בתוך הציבור החרדי שהם מובילי דעה, שכלפי חוץ אולי לא יתמכו בגיוס לצה"ל, אבל בשיחות האלה הם דווקא נקרא לזה לא מתנגדים, או יש יכולת לשתף איתם פעולה וזה לא מעט זה די הרבה
אמיר ודמני:
      ובכלל אני אגיד את זה מפרספקטיבה של לא מעט שנים, אני חושב שהיכולת שלנו לפעול בתוך הציבור החרדי לאורך השנים היא דווקא היא משתפרת, זאת אומרת היכולת שלנו להגיע לאנשים ולפעול עם אנשים, היא לא, אני לא חושב שיש לנו הרבה חסמים בהקשר הזה, אם אנחנו כמובן עושים את זה בצורה בשום שכל ולא בצורה שהיא מתריסה
אמיר ודמני:
      אני אגע בהמשך גם בסוגיה שהיא מאוד חשובה אבל היא נמצאת בחלק אחר של הדברים, וזה הסוגייה של מה קורה עם מי שנמצא במסלול עם החרדים בתום השירות שלו, היא מה שאנחנו קוראים שנת המעוף, אני לא אגע בזה עכשיו אבל אני אגע בזה בהמשך
אמיר ודמני:
     יש פה שורה של התאמות שאנחנו עושים אני לא אפרט אותם, זה מעוגן במדיניות הצבא, גם בתנאים, גם בזכאויות, גם בסוגי הכשרות השונים שאנחנו מאפשרים בתוך הצבא עם הבחנה בין המסלולים השונים, אני לא אכנס לכל דבר כזה, אבל זה חלק מהיכולת שלנו לשלב
אמיר ודמני:
      כשאני מדבר על המסלולים אז אני אגע בחמישה או בשישה דברים משמעותיים, המסלול הראשון, קודם כל צריך להגיד שלצה"ל מתגייסים גם לא מעט חרדים והדבר הזה נמצא במגמת עלייה, שהם לא באים למסלולים חרדים, הם באים למסלולים רגילים, מטבע הדברים כשמישהו ההגדרה החוקית היא שהוא צריך ללמוד במוסד חרדי במשך שנתיים בין גיל 14 ל 18, אז יש לא מעט כאלה שלומדים נגיד 14, 15, 16 ואחר כך הם קצת משנים את אורח החיים שלהם, הם עדיין חרדים בהגדרת החוק, אבל הם בוחרים להתגייס ליעדים רגילים
שרון ניר:
אנחנו יודעים להגיד למרות שאני יודעת שאתה לא סופרים את זה וזה גם לא מתפקידכם, אנחנו יודעים להגיד אבל ברמת תחושה כמה מהם זה יוצאים בשאלה?
אמיר ודמני:
לא רגע, אנחנו לגבי יוצאים בשאלה אני הצגתי את זה פה בפורום אחר, עשינו עבודה מאוד משמעותית והסדרנו איתם תהליכים מאוד מסודרים, גם עם העמותות שמטפלים בזה, אני יודע להגיד לך סדרי גודל, אבל אני לא יודע, אני חושב שזה כמה מאות, אבל אני לא רוצה להגיד מספר מדויק כי זה לא מדויק מצידי להגיד את זה, יש פעילות מאוד משמעותית גם לגבי חוזרים בשאלה, היא לא קשורה לכאן
שרון ניר:
 אבל היא כן קשורה ל- 1,200 שאתה מדבר עליהם?
אמיר ודמני:
היא קשורה יכול להיות ל- 1,200
שרון ניר:
מבחינתך הם מקוטלגים כחרדים, אבל בפועל לכמעט 30% ממה שאני רואה פה הם בעצם יוצאים בשאלה, זו לא אוכלוסיית המיינסטרים בחוק?
אמיר ודמני:
הם לא חייבים גם להיות יוצאים בשאלה
שרון ניר:
לא, אבל מעניין אותי לדעת אם הם באים לצבא כי הם יוצאים, מעניין אותי להבין את התופעה
אמיר ודמני:
אז אני אומר שיש שיתוף פעולה מאוד הדוק עם העמותות של החוזרים בשאלה, ועשינו איתם הסדרה של פעילות מאוד מסודרת, וכן התשובה היא יש חיבור טוב וכניסה של יוצאים בשאלה לתוך הצבא, והשתלבות שלהם במסלולים, גם גברים וגם נשים, ובדרך כלל נשים זה יותר מורכב מגברים כי הם פחות חשופות לידע של זה גם קורה
אורנה ברביבאי:
אמיר, אני רוצה רגע להחזיר אותך רגע למשפט הקודם שאמרת, שיש חיילים שמתגייסים על פי החוק על פי ההגדרה כחרדי, ואתה לא מונה אותם כי הם לא הולכים למסלולי חרדים
אמיר ודמני:
לא, לא אני לא אמרתי את זה
אורנה ברביבאי:
אז מה אמרת?
אמיר ודמני:
אמרתי שיש אנשים שאני מונה אותם והם לא הולכים למסלולים חרדים כי הם חרדים לפי חוק והם הולכים לגולני וזה בסדר גמור
אורנה ברביבאי:
והם נחשבים במניין על פי היקף גיוס החרדים על פי חוק, רק שהם הולכים למסלולים רגילים של שירות צבאי רגיל ,לא במנגנוני ההגנה על שירות חרדים בצבא?
אמיר ודמני:
נכון, זה זכותם והם בוחרים לאן הם הולכים
אורנה ברביבאי:
אני מתרגמת את מה שאתה אומר
שרון ניר:
אבל צריך להגיד שזה דבר חדש וזה דבר טוב יחסית
אמיר ודמני:
זה לא דבר חדש, אני חושב שפשוט יש איזושהי עלייה במספר, אבל זה לא דבר חדש זה תמיד היה, ודרך אגב היום כל חייל בצה"ל שאין לו 12 שנות לימוד וכו', יש תוכנית שלמה להשלים את זה, זאת אומרת הם פשוט הולכים לערוצים אחרים שהם קיימים בתוך הצבא
אורנה ברביבאי:
קדימה ודמני 10 דקות, קדימה
אמיר ודמני:
אני לא בטוח ש- 10, אני אשתדל מאוד
אמיר ודמני:
     לגבי הנושא של המסלולים אז אני מציין פה את המסלולים המרכזיים ואני רוצה רגע לפרט, אחד זה באמת מסלול נצח שהוא דיברתי עליו קודם, מסלול נצח הוא מיועד לגילאי 18, 21 זה עיקר מסה של הגיוס מבחינת מסלולים, למעט אלה שהולכים למסלולים לא חרדים שזה מספר לא מבוטל של כמה מאות, אנחנו מדברים על נצח יהודה שמתגייס בין 120 ל- 130 אנשים בגיוס, בתוכו אנחנו משלבים גם כ- 30% ממלכתי דתי, זה 70% חרדים 30% ממלכתי דתי, פלוגת חץ שזה פלוגה יחסית יותר חדשה, חדשה היא שמונה שנים בחטיבת הצנחנים, פלוגת תומר בגבעתי, פלוגת פלגת הנגב זה בבסיס נבטים בחיל האוויר, וחיילים בגיל 18 עד 21 שלא מתגייסים ליעדי לחימה אלא מתגייסים ליעדים תומכי לחימה
אמיר ודמני:
      מה שאפשר לראות שבשלושת השנתונים האחרונים ושנתון 2022 שעוד לא הסתיים, אנחנו מדברים על סדר גודל של בין 770 במינימום, לכ- 870 במקסימום של מתגייסים, המתגייסים למסלול הזה הם מתגייסים ל- 24 חודשי שירות פעיל, ולשמונה חודשים של פרק לימודי שאני אגע בו עוד מעט, מה שנקרא שנת המעוף
אורנה ברביבאי:
אתה יודע להגיד משהו על הכשירות המבצעית של המסגרות חרדים הארד-קור שהם מוגדרות שכאלה?
אמיר ודמני:
הגדוד הזה הוא עושה משימות משמעותיות מאוד
אורנה ברביבאי:
והפלוגה הספציפית?
אמיר ודמני:
כל הפלוגה היא בגדוד ,202 הפלוגה בגבעתי ב- 435, זה פלוגות שעושות חלק מהפעילות המבצעית לכל דבר ועניין, ואני יודע להגיד שהמפקדים שלהם מאוד מעריכים את העשייה שהם מבצעים
אמיר ודמני:
      לגבי הנושא של מסלולי שחר, במסלולי שחר הייתה לנו ירידה מסוימת בשנים האחרונות, מה שאפשר לראות שאנחנו מדברים על בן כ- 1150 ל-200 איש, הם בעיקר מה שמציין אותם זה גילאים יותר מבוגרים, אני הראיתי קודם את הנתונים של הגילאים אז זה משתלב זה גילאי 21 ומעלה, הם בעיקר משתלבים במקצועות ובתפקידים בתוך הצבא
אמיר ודמני:
      הדבר השלישי שאני רוצה לציין - -
אורנה ברביבאי:
יש לכם אחוז השמה באזרחות?
אמיר ודמני:
אני חושב, תראי אני אומר את זה מהזיכרון אז אני אבל אני קראתי גם מחקרים של מכון נאמן ואחרים, אחוז ההשמה שלהם הוא גבוה הוא אפילו יותר גבוה מהאחוז באוכלוסייה הרגילה, זאת אומרת מעל 80% אבל אני אומר את זה מזיכרון אני יכול להשלים לך את זה
גלעד קריב:
איך אתם מסבירים, ראשית אם אתה חוזר לשקופית הקודמת, אז א' צריך לומר שהמספרים מלכתחילה הם מאוד נמוכים, זה מסלולים שיש בהם השקעה דרמטית, הם בכותרות כבר עשור, כל שנתון אנחנו מדברים על במקסימום 200, אבל איך אתם מסבירים צניחה של 25%?
אמיר ודמני:
אני אסביר, אני חושב שבאמת כמו שאמרתי קודם, עיקר המסה של גיל 18, 21 ואני חושב שהאי בהירות נקרא לזה ככה, אי בהירות סביב סוגיית גיל הפטור שמרחפת מעלינו בשנים האחרונות, היא יוצרת איזושהי מציאות שבגילאים יותר מבוגרים יש פחות רצון להגיע לצבא לעומת גיל 18, 21 ששם אין אי בהירות וזה גם סוג אחר של אוכלוסיות, זו דעתי זה מה שאני חושב
מירי פרנקל-שור:
ודמני, אני חושבת שלכך צריך להוסיף שחייל שמגיע בגיל בדרך כלל לשחר הוא גם יותר מבוגר הוא גם נשוי
אמיר ודמני:
אני מסכים
מירי פרנקל-שור:
לעתים עם ילדים וחייל כזה עולה יותר, "עולה יותר"
אמיר ודמני:
כן אבל לי אין שיקול כזה, אני מבחינתי אני אשמח לגייס אותו בכל דרך
אורנה ברביבאי:
הוא שולח להכשרה, הוא לא בודק - -
אמיר ודמני:
זה לא משנה לי
מירי פרנקל-שור:
אז השאלה אז למה לא להרחיב?
אמיר ודמני:
אני מיד אגע בזה אני אגע בזה עוד שנייה אני אסביר ואני חושב שזה קשור גם לעניין הזה
אמיר ודמני:
      הדבר השלישי זה מסלול שהוביל אותו משרד הביטחון שנקרא דרך חיים, המסלול הזה היתרון שלו זה שהוא מעין ישיבה שבה גם, לא מעין זה ישיבה שבה גם ניתן לרכוש מקצוע, אפשר לראות את הפירוט, יש פה גם ליווי של סמכויות וזרועות צה"ל, והרעיון של הדבר הזה שבאמת אחרי 20 חודשים של שירות ללא תשלום בלימוד תורה לצד לימוד טכנולוגי, יש שירות בצה"ל במקצוע, המסלול הזה הוא מסלול שנמצא בהרחבה, ואנחנו אני אומר אנחנו זה משרד הביטחון, כי הוא מוביל את המאמץ הזה, שם יד להרחבה ליותר ישיבות של עד 10 ישיבות, יש פה פירוט שאני לא אכנס אליו מקוצר הזמן של הישיבות עצמן
אלעזר שטרן:
כמה תלמידים בישיבה כזאת?
אמיר ודמני:
אז הנה אני יש את הפירוט אתה יכול לראות, אני רציתי כאילו לדלג על זה, אבל יש פה את היקף התלמידים לפי מוסד גם בתשפ"ג וגם בתשפ"ד