GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
לירון הופפלד:
אני רוצה להצטרף לדברים של דרור ולומר שאכן יש מגבלות מסוימות הסדרים הכוללניים שאפשר להכניס, עצם זה שמדובר בחוק ספציפי ולא בטיפול מטיב לחוק הגנת הפרטיות
לירון הופפלד:
 נאמר שתיקון לחוק בהגנת הפרטיות נדון בכנסת הקודמת ובמסגרתו גם הייתה אמורה להיות מעודכנת הגדרה של עיבוד
לירון הופפלד:
 אבל כאן בהצעת החוק הזו יש התייחסות לעיבוד ממוכן בסעיף 1 סעיף ההגדרות
לירון הופפלד:
 יש גם, כמו שציין דרור, התייחסות לזכות לעיון במידע שכן קיימת היום בחוק הגנת הפרטיות
לירון הופפלד:
     מעבר לתיקון 14, שזה התיקון הבא שאנחנו מקווים מאוד שיוכל לחזור לדיונים ולעבור בכנסת הנוכחית, עדכון שנדרש מאוד בהסדרי הגנת הפרטיות בהיבטים של עדכון הגדרות הרחבת סמכויות בנושאים רבים שלא ניכנס להם כאן
לירון הופפלד:
 בנוסף לו, בימים אלה אנחנו בשלבי סיום של כתיבת תזכיר התיקון הבא לחוק הגנת הפרטיות
לירון הופפלד:
 תיעוד על פי חוק שנועד לעסוק באופן מקיף בין היתר בנושא של זכויות נושאי מידע ומתייחס בצורה מקיפה גם לזכויות מחיקה וזכויות התנגדות לעיבוד ודברים כאלה
לירון הופפלד:
 כאשר גם התיקון הבא על החוק יעבור, אז הם יחולו בהגבלות ובשינויים הנדרשים ביחס לעיבוד מידע בכלל שיתבצע בישראל
לירון הופפלד:
      ביחס לחוק הספציפי כאן, החוק הזה כולל הסדרי פרטיות משמעותיים מאוד ואנחנו נצלול ביחד לכל ההסדרים האלה במסגרת הדיונים שיתקיימו כאן בוועדה, בין היתר החוק מקים ממונה להגנת הפרטיות שימונה בהתייעצות עם ראש הרשות להגנת הפרטיות ויונחה על ידי הרשות להגנת הפרטיות בהיבטים רבים
לירון הופפלד:
      יש גם קביעה של תקופות מחיקה של המידע, גם לגבי המידע שימצא בשלוחות של הגופים הביטחוניים יש הסדרים שקובעים כיצד מידע יוכל לעבור מהשלוחה, מהעתק המאגר שלה גופים הביטחוניים למאגרים של אותם גופים
לירון הופפלד:
 לא מדובר בהעברה אוטומטית על כל המידע שעוקפת את כל ההדרים שבחוק
לירון הופפלד:
 הסדרי הגנת הפרטיות שנקבעו בחוק, הוגשו יחד עם הרשות להגנת הפרטיות, אנחנו חושבים שהם הסדרים טובים ואנחנו סומכים את ידינו את הצעת החוק
רם בן ברק:
 הייעוץ המשפטי של חברת אל על בבקשה
עוזי דיין:
      תודה אדוני היושב-ראש, שמי עידן דיין מהלשכה המשפטית ונמצאת אתי עורכת הדין עדי קליין הממונה על הפרטיות בחברה
עוזי דיין:
 בפתח הדברים אציין שהזימון לישיבת הוועדה התקבל אצלנו לפני מספר ימים, העברנו הבוקר לחברי הוועדה נייר עמדה ראשוני בלתי ממצה שעומד על מספר נקודות ממעוף הציפור שלדעתנו מן הראוי שהוועדה תיתן עליהם את הדעת
עוזי דיין:
      אני אבקש לנצל את זכות הדיבור כדי לחדד שלוש נקודות עיקריות קצרות מהזווית של חברת התעופה
עוזי דיין:
 אני מבין שאל על היא חברת התעופה היחידה שמשתתפת בדיון, אין נציגות לחברות תעופה אחרות
רם בן ברק:
לפני כן, אני רוצה לשאול שאלה, כשאתם מוציאים טיסה לפאריז, אתם מעבירים את כל פרטי ה-PNR לרשויות בפאריז על פי חוק?
עוזי דיין:
לא
קריאה:
בוודאי שכן
רם בן ברק:
מן הסתם כן לפי מה שאנחנו מבינים
עוזי דיין:
 - - -
רם בן ברק:
זה מה שהחוק מחייב, כל טיסה שנכנסת לפאריז, להעביר את פרטי ה-PNR ככה אני מבין, שאנחנו עושים בעצם את מה שנהוג בעולם
עוזי דיין:
אנחנו פועלים כמובן לפי דרישות רגולטוריות של רשויות שונות בעולם, לרבות בארצות הברית וכמו שציינת בפאריז
עוזי דיין:
 אני לא יודע להגיד לך כרגע, למיטב ידיעתי באופן קבוע אנחנו לא מעבירים את כל המידע אלא לפי דרישה
עוזי דיין:
 אם מתקבלת דרישה אנחנו מעבירים, כרגע אני לא יודע להגיד בצורה מדויקת את הפרטים שאנחנו מעבירים, אבל כן יש רגולציות שונות ברחבי העולם שאנחנו פועלים לפיהם
עוזי דיין:
      הנקודה הראשונה שרציתי לחדד זו הנקודה של עיקרון השוויון
עוזי דיין:
 הצעת החוק חלה לכאורה על כל חברות התעופה שמפעילות טיסות אל ישראל וממנה בהתאם לסעיף ההגדרות שבמונח "מוביל נוסעים"
עוזי דיין:
 אבל אם מסתכלים על סעיף 2 לחוק, שזה הסעיף שמסמיך את ראש המרכז לדרוש מחברת תעופה להקים את הממשק האלקטרוני ולמסור נתונים בפועל, אנחנו רואים שהסעיף מעניק לראש המרכז שיקול דעת רחב ובלתי מוגבל בשאלה איך, כיצד וכלפי מי  להפעיל את הסמכות
עוזי דיין:
     בנסיבות האלה אנחנו רואים חשש שהסמכות שמוענקת לראש המרכז עשויה להיות מופעלת באופן לא שוויוני כלפי חברות התעופה או במילים אחרות יש חשש שהסמכות הזו תופעל ביתר קלות דווקא כלפי חברות תעופה ישראליות ובראשן אל על
עוזי דיין:
 אני אומר את זה בין היתר על רקע דברי חקיקה אחרים שקיימים, חקיקות צרכניות, גם חוק שירותי תעופה שלמרות שהם חלים מבחינה משפטית על כל חברות התעופה, בפועל האכיפה שלהם נעשית ביתר שאת כלפי חברות התעופה הישראליות
עוזי דיין:
      לכן אנחנו חושבים שצריך להגדיר בחוק שראש המרכז צריך להפעיל את הסמכות שמוקנית לו באופן שוויוני ולהבטיח קריטריונים ומנגנון - - -
רם בן ברק:
הבנתי, מה אתה אומר על זה?
דרור גרנית:
בתשובה שלי אתייחס לטווח המיידי ולטווח הארוך
דרור גרנית:
 בטווח הארוך ללא ספק הכוונה והיעד הם להחיל את החובה למסירת מידע על כלל חברות התעופה
דרור גרנית:
 בטווח של תקופת ההקמה של המרכז ועד שיתחיל לפעול אנחנו לוקחים בחשבון שחיבור של חברת תעופה יכול להיות אירוע מורכב ואשר על כן יכול להימשך פרקי זמן היות ויש כמדומני כ-120 ומשהו חברות שטסות אל ישראל וממנה
דרור גרנית:
 כנראה שלא נצליח את כל ה-120
רם בן ברק:
אתה מתחיל עם הישראליות?
דרור גרנית:
נתחיל לפי שיקולים מקצועיים של מודיעין, באיזה ערוצים בעבר גילינו פעילויות עבר פליליות, של היקף הנסיעות, של מספר טיסות שיוצאות ונכנסות, של היקף הנוסעים בכל טיסה
דרור גרנית:
 שיקולים מקצועיים כאלה, תבחר הרשות באיזה סדר היא מחברת
רם בן ברק:
יש לך יעד תוך כמה זמן החברות יהיו?
דוד בן-גוריון:
דצמבר 2024
רם בן ברק:
בדצמבר 2024 כל 124 החברות יהיו מחוברות אליכם?
דוד בן-גוריון:
איך אומרים? בעזרת השם
רם בן ברק:
מה הדבר השני?
עוזי דיין:
הנקודה השנייה בהנחת המוצא שעומדת ביסוד הצעת החוק, שמענו את הנציג של משרד המשפטים מדבר עליה, כל הצעת החוק יוצאת מנקודת מוצא שהמידע שמפורט בתוספת הראשונה לגבי נתוני ה-PNR זה בעצם נתונים שנמצאים במערכות של חברת התעופה, במחשבים שלה, שקיימים אצלה במהלך העסקים הרגיל
עוזי דיין:
 זה נכון באופן חלקי וחשוב לחדד את זה, בפועל, בעולם התעופה, הנתונים האלה לא נשמרים במחשבים של חברת התעופה אלא יש ספק חיצוני שחברת התעופה מתקשרת אתו, הוא זה שמספק לה את שירותי ה - - - לרבות מערכת ניהול ההזמנות והנתונים של הנוסעים בהזמנה
עוזי דיין:
      בעניינה של אל על, הספק החיצוני זו חברת אמדאוס, חברה ספרדית בין לאומית שמספקת שירותים להרבה חברות תעופה בכל רחבי העולם
עוזי דיין:
 המשמעות של זה, שכדי לקיים את החובות שמוטלות עלינו מכוח החוק אנחנו תלויים ולמעשה גם שאר חברות התעופה, תלויות לגמרי בצד שלישי שאתו אנחנו קשורים
עוזי דיין:
 נכון שהוא אמור לסור למרותנו, אבל כמו שאנחנו יודעים, בעולם האמיתי יכולות להיות הרבה סיבות שיהיה לו כשל בהעברת המידע וכתוצאה מזה אנחנו נהיה בחשיפה משפטית
דרור גרנית:
השלב הראשון הוא השלב של הדרישה והשלב השני הוא שלב האכיפה במקרה של הפרה
דרור גרנית:
 בשלב הדרישה, הדרישה מופנית לחברת התעופה ומבחינתנו זה שאל על או לופטהנזה או אייר פראנס או כחברה אחרת עובדת באמצעות ספקים שמספקים לה שירותים, אנחנו דורשים ממנה, היא תפעיל את הספקים שלה לספק - - -
רם בן ברק:
האם אל על תהיה חשופה לתביעה שלכם במידה והם  יבקשו ולא יקבלו את זה מאמדאוס?
דרור גרנית:
זה שלב האכיפה
דרור גרנית:
 לשלב ההפרה, היה ותימצא הפרה, זאת אומרת שנבוא לאל על ונגיד לה שעל טיסה מסוימת היא לא העבירה מידע, אנחנו בונים מנגנון של עיצומים כספיים שאפשר יהיה להטיל עליה
דרור גרנית:
 בתוך פרק העיצומים יש חובת שימוע ויש להם את האפשרות להתייחס ולא יוטל עליהם עיצומים באופן טכני, אלא יש שיקול דעת
דרור גרנית:
 הנקודה השנייה והחשובה יותר בהקשר הזה, בסעיף 6, אנחנו בונים מנגנון בו מאפשרים סוג של התרעה, שאומרים לחברת אל על בטיסה זו וזו לא העברתם לנו את המידע, לא העברתם אותו בזמן או לא העברתם אותו בשלימותו או בפורמט הנכון, אנא תקנו דרככם קדימה
דרור גרנית:
      הנחת העבודה היא שהעבודה השוטפת עם חברות התעופה אמורה להיעשות באופן שהן משתפות אתנו פעולה, אבל יש כלי אכיפה, היה וחברת תעופה תימצא מפרה את החובות שאנחנו מבקשים להטיל עליה פה, אז צריך שיהיה גם כלי אכיפה
רם בן ברק:
אומר לך היועץ המשפטי של אל על שהוא רוצה, אבל אם חברת אמדאוס שהוא עובד אתה תחליט מסיבותיה היא לא להעביר פרטים של חברה מסוימת, תטילו את העונש על אל על? הרי לא יהיה בית משפט עליון ולא יהיה מול מי להתלונן עוד מעט
דרור גרנית:
מבלי להתייחס לבית המשפט העליון אני אגיד שקבענו ביקורת שיפוטית לבתי המשפט לעניינים מנהליים על העיצומים שיוטלו, אז הביקורת השיפוטית מעוגנת פה
דרור גרנית:
 לגופה של השאלה, החובה היא חובה של אל על
דרור גרנית:
 זה שיא פועלת בניהול המידע שלה, בניהול ההזמנות שלה באמצעות ספקים חיצוניים זה בביזנס הפנימי שלה, אנחנו לא מבקשים להתערב לה
רם בן ברק:
נציג אל על, האם בהסכם ביניכם לבין אמדאוס יש חובה לאמדאוס להעביר לכם את כל הפרטים שאתם מבקשים מהם?
עוזי דיין:
ברמה העקרונית אין בעיה
רם בן ברק:
אוקיי, אז תתבעו את אמדאוס
עוזי דיין:
אבל לדעתנו צריכה להיות הוראה ברורה בחוק שפוטרת את חברת התעופה מאחריות במידה והאשמה באי העברת המידע לא קשורה במעשה - - -
רם בן ברק:
במידה ויהיה מקרה כזה, שלא סביר שיהיה, אבל במידה ויהיה מקרה כזה אז מן הסתם נתקן את זה
דוד בן-גוריון:
צריך לזכור שחברת אמדאוס עובדת עם מינימום לארץ 40 חברות תעופה
דוד בן-גוריון:
 הם מכירים את זה, הם יודעים את זה, הם מעבירים את זה בעולם
דוד בן-גוריון:
 זו לא חברה של חמישה שקלים אלא חברה של כמה עשרות מיליארדי דולרים
דוד בן-גוריון:
 חברה גדולה מאוד, הם יודעים מה לעשות, הם יודעים על מה מדובר
דוד בן-גוריון:
 הם גם משתפי פעולה
עוזי דיין:
הכול טוב ויפה אבל - - -
רם בן ברק:
הכול טוב ויפה, במידה ויהיה אירוע משפטי כזה, שלא נראה סביר, כי הם מחויבים להעביר לך את הפרטים, יש לך הסכם אתם ובהסכם הם מחויבים להעביר לך את הפרטים, אם לא יעבירו, תתבע אותם
עדי הירשקורן-קליין:
הפרטים שמבוקשים הם בפורמט מסוים
עדי הירשקורן-קליין:
 הפעילות דרך חברת אמדאוס וגם בהתאם לרגולציות השונות בעולם נעשית בצורה סטנדרטית ובצורה טכנית סטנדרטית באמצעות כלים מקובלים
עדי הירשקורן-קליין:
 הדרישות לא בהכרח תואמים את האופן בה הפעילות הזו מתבצעת ובאופן בו העסקים האלה יודעים לבצע אותה ויודעים לשמור את הנתונים
עדי הירשקורן-קליין:
 לפי העדכונים שהם מבקשים פה אני בטוחה שצריך לשנות את זה, אז לא בטוח שיש היתכנות טכנית לעשות את זה, במיוחד שמבקשים סוגי מידע מסוימים בפרקי זמן מסוימים והיכולת לעמוד בדרישות האלה
דרור גרנית:
התשובה שלנו היא מה שהדגשתי כבר בפתח הדברים, שנגיע לזה בהמשך הדרך בסעיפים הפרטניים אבל במפורש אנחנו ערים שזו מטריה בין לאומית, שיש סטנדרטים בין לאומיים שמתכוונים לעשות בחקיקת המשנה התיישרות לסטנדרטים הבין לאומיים ככל הניתן וכל חריגה מהם תיעשה בשום שכל ובשיקול דעת ובבהירות רבה אם בכלל
דרור גרנית:
 בהתאם לזה תנוח דעתם של נציגי אל על, גם בדבר הזה אנחנו מתכוונים לפעול בהתאם לסטנדרט הבין לאומי
דוד בן-גוריון:
הם מעבירים את זה בפורמט מקצועי טכנולוגי מסוים בכל העולם, ככה המרכז יעבוד גם פה, לא נמצא להם תקשורת חדשה
דוד בן-גוריון:
 זה ידוע, יש פורמטים מוסדרים בעולם, גם אמדאוס מכירים את זה
עוזי דיין:
הערה אחרונה, אני רוצה לדבר על החשיפה המשפטית שעשויה לקום לחברות התעופה הישראליות כתוצאה מיישום הוראות החוק
עוזי דיין:
 זה נשמע תמוה אבל ככל שנפעל בהתאם לחוק זה עלול לחשוף את חברת אל על ואת חברות התעופה הישראליות האחרות לתביעות של נוסעים בפני טריבונלים משפטיים זרים או רשויות רגולטוריות במדינות אחרות כתוצאה מדברי חקיקה אחרים
רם בן ברק:
מאחר והפרוטוקול הזה של ההעברה קיים בהרבה מדינות, אנחנו די אחרונים בעניין הזה, האם אתם מכירים מקרה שנתבעו חברות תעופה על ידי אזרחים שהעבירו את זה לבריטים, לאמריקאים או לאיטלקים?
עדי הירשקורן-קליין:
אלה סוגיות משפטיות מורכבות שצריך להעמיק בהם, אבל צריך להבין - - -
רם בן ברק:
שאלתי אם אתם מכירים מקרה כזה?
עדי הירשקורן-קליין:
המעמד של חוק במדינת ישראל לא שווה ערך למעמד של חוק באיחוד האירופי  בנוגע לחיסוי שזה נותן לחברות התעופה
עדי הירשקורן-קליין:
 אנחנו מדברים על אזרחים ישראלים אבל יש גם נוסעים שהם אזרחים זרים
עדי הירשקורן-קליין:
 החוק פה, כמו שציינו, מאוד מותאם לסטנדרטים הישראלים ולא בטוח שהוא מכוסה מבחינת הסטנדרטים האירופים
רם בן ברק:
אז אני שואל האם אתם מכירים מקרה בעולם שחברת תעופה נתבעה על ידי אזרח בגלל שהעבירה את הפרטים שלו לרשויות
רם בן ברק:
 אתם מכירים מקרה כזה? יש מקרה כזה בעולם?
אורנה ברביבאי:
או שמחתימים אותו והוא לא יכול לתבוע
רם בן ברק:
יש או אין?
דרור גרנית:
יש חקיקה אירופית שמחייבת את חברות התעופה הנוחתות במדינות אירופה וממריאות ממנה להעביר את אותו מידע
דרור גרנית:
 משכך, כבסיס, לא יכולה להיות פגיעה בפרטיות אם אני מחויב בחוק להעביר את המידע
דרור גרנית:
 כמו שאמרנו, אנחנו מתיישרים לפי הדירקטיבה האירופית וחרגנו ממנה בנקודות מסוימות, אנחנו לא אומרים שלא ונגיע בהמשך הדרך למקומות שחרגנו
רם בן ברק:
עד מתי אתה חושב שאנחנו נמצאים פה שאתה אומר לי "בהמשך הדרך" כל הזמן?
דרור גרנית:
לעניין החשש שמעלים נציגי אל על, האמירה הבסיסית היא שברגע החקיקה ברחבי העולם מחייבת את חברות התעופה להעביר את המידע - - -
רם בן ברק:
אז מן הסתם אי אפשר לתבוע אותם
דוד בן-גוריון:
במרכזים שביקרנו, אחוז הפניות של הציבור כדי לברר מידע הוא בודדים בשנה
דוד בן-גוריון:
 אני לא מכיר תביעות אבל אולי יש
רם בן ברק:
עוד מישהו רוצה להתבטא בנושא לפני שנצלול לחוק? אם כך, נתחיל לקרוא את החוק
אילת לוי נחום:
"הצעת חוק סמכויות לאיסוף ואבחון של נתוני נוסעים הנכנסים לישראל או היוצאים ממנה, התשפ"ב–2022
אילת לוי נחום:
                     בחוק זה – 2
אילת לוי נחום:
 חובת מסירת נתוני הנוסעים ונתוני הצוות
אילת לוי נחום:
     3
אילת לוי נחום:
 מועד מסירת נתוני הנוסעים ונתוני הצוות ואופן מסירתם
דרור גרנית:
אם אפשר, בתחילת סעיף 3(ב) יש תיקון שאנחנו רוצים לדייק
דרור גרנית:
אנחנו רוצים להוסיף בתחילת הסעיף "מוביל נוסעים יעביר את המידע כאמור כאשר הוא שלם, מדויק ועדכני"
דרור גרנית:
 כמובן שזה מחייב אותו לעדכני, מה שיש לו במאגרים, חזרנו ואמרנו מה שיש לו באותה עת
דרור גרנית:
 אין כוונה שחברת התעופה תאסוף מידע שהיא לא אוספת, מה שיש לו אצלו באותה עת
דרור גרנית:
 אנחנו מבקשים להוסיף את המשפט הזה בתחילת הסעיף
רם בן ברק:
המידע בכל מקרה מגיע לארץ לפני שהמטוס נוחת
עידו בן יצחק:
לגבי סעיף 2, יש בסעיף קטן (ג) לגבי כלי טיס שלא יועד לנחות בישראל באופן בלתי צפוי
עידו בן יצחק:
 יש חברות תעופה שלא נוחתות בישראל באופן סדיר ולכן אין להם את ההתקשרות עם המאגר  שהוקם ויכול להיות מצב שבו היא תנחת באופן בלתי צפוי
עידו בן יצחק:
 איך היא אמורה לעמוד בדרישה הזו?
דרור גרנית:
ראשית, ישראל היא מדינה שאין הרבה טיסות שטסות בשטחה שלא נוחתות בה
דרור גרנית:
 היא לא מדינה שעוברים מעליה, לא מתירה מאוד בקלות לחברות תעופה להטיס מטוסים מעל המרחב האווירי שלה אם אין כוונה שהם ינחתו פה
דרור גרנית:
 המעטות שיש, הן חברות שבדרך כלל גם נוחתות בישראל
דרור גרנית:
 לכן השאלה שאתה מעלה היא נכונה בעיקרה, אבל ברמת המעשה היא כנראה לא הרבה
עידו בן יצחק:
יכול להיות מצב שטיסה שעוברת בשמי ים תיכון יש מקרה חירום רפואי והיא צריכה לנחות בנתב"ג
דרור גרנית:
יכולה להיות סיטואציית חירום כזו
דרור גרנית:
 במקרים חריגים כאלה נצטרך לייצר התמודדות פרטנית
אנה ויטס:
שמי אנה ויטס, אני עובדת במכס יחד עם דוד בן חיון, במנהלת ההקמה
אנה ויטס:
 ננגיש בנוסף לחובת הדיווח עבור חברות קטנות או כאלה שלא הצליחו להתחבר בדיוק בתצורה שאנחנו דורשים למען הנוחות שלהן ננגיש גם פורטל שבו אד הוק, או לפי הצורך הן תוכלנה לשדר נתונים שיועברו באמצעות הפורטל הזה למרכז
דרור גרנית:
הנחת העבודה תהיה שיהיה מיינסטרים רגיל של חברות שטסות ברגיל, אבל כן תהיה מחשבה או סיטואציה של חברות חריגות, או שהן מאוד קטנות, או שיש להן טיסות מאוד יחידות ובודדות, או אירועי חירום
דרור גרנית:
 יהיו כאלה ותוקם דרך נוספת להעביר להן מידע ונתונים שהיא יותר פרטנית וספציפית ולא הדיפולט הרגיל
דרור גרנית:
 זה יהיה כבר במישור הטכני
עידו בן יצחק:
עניין נוסף זה לעניין התוספת הראשונה, התוספת הראשונה היא בעצם הפרטים שאותם נדרשים להעביר? השינוי צריך להיות באישור ועדה של הכנסת
עידו בן יצחק:
 בסעיף 2 (ד) יש סמכות לשר לשנות את התוספת הראשונה
עידו בן יצחק:
 התוספת הראשונה כוללת רשימה של הפרטים שאותם חברת התעופה צריכה להעביר, החל מהשם, דרך קוד הטעינה וכתובת הדואר האלקטרוני, שאגב זה שר האוצר צריך לקבוע, שזה שוב מעלה את השאלה
עידו בן יצחק:
 מעבר לזה, מאחר וכל התוספת, יש לה משמעות מבחינת פרטיות של אזרחים, אני חושב שנכון שהשינוי של התוספת יהיה באישור של ועדה, מה גם שכך נהוג כאשר מדובר בשינוי תוספת
רם בן ברק:
למרות שיהיה כתוב כאן בדיוק את הפרמטרים שבגינו הוא יכול להשלים
עידו בן יצחק:
ואם מחר ירצה שר האוצר להוסיף גם את חשבון הבנק של הנוסע?
רם בן ברק:
"ובלבד שלעניין הוספת פרטי מידע יהיו פרטי המידע שיוספו כאלה הנאספים על ידי מוביל נוסעים במהלך העסקים הרגיל שלו בהתאם לקבוע לאמנות בין לאומיות או בתקינה בין לאומית"
עידו בן יצחק:
גם דבר בסיסי כמו "שם מלא" קבוע בחוק
עידו בן יצחק:
 גם זה דורש עכשיו את אישורה של הכנסת
עידו בן יצחק:
 כאשר משנים תוספת של חוק, שהוא חלק מהחוק, אלא שמבחינה טכנית הוא קצת בנוי אחרת, אנחנו לא אומרים לכם תבואו בשלוש קריאות כמוש נכון לעשות בחקיקה, אבל אנחנו כן אומרים שכאשר אתם רוצים לשנות את זה, או להוסיף דברים, תבואו לכנסת לאישור ועדה
דרור גרנית:
אנחנו חושבים ששינוי התוספת לא אמור להיות דבר של יום-יום
רם בן ברק:
על אחת כמה וכמה
דרור גרנית:
דברתי קודם על הסטנדרטים הבין לאומיים ועל ההתיישרות לסטנדרטים האלה, אפשר לראות את זה גם פה בסעיף הזה, עיגנו פה ומעגנים, כובלים את ידינו שלנו כדי להבטיח שהשינויים האלה יעשו בהתיישרות הסטנדרט הבין לאומי
דרור גרנית:
 היה ומחר, בעקבות לקחים מהקורונה, יהפוך להיות חלק מהסטנדרט הבין לאומי, שכל נוסע, בכל טיסה שהוא עולה בעולם צריך להביא אישור חיסון, הדוגמה לא קיימת היום אבל אפשר לדמיין שהיא תקרה
דרור גרנית:
 היה ויהיה סטנדרט בין לאומי רחב, נרצה להחיל אותו גם בארץ
עידו בן יצחק:
שהכנסת תחליט אם היא רוצה לעמוד בסטנדרט הבין לאומי או לא
מירי פרנקל-שור:
דווקא בשעת חירום, כאשר יש פגיעה בזכויות, צריכה להיות הכרה לרשות המבצעת
מירי פרנקל-שור:
 מעבר לזה, יש חקיקה נוספת, למשל כל נושא   - - -  שיש התייחסות לאמנות בין לאומיות, בכל זאת הנושאים באי לאישור הכנסת
מירי פרנקל-שור:
 זה שיש שינוי בסטנדרט בין לאומי, זה עדיין לא אומר שמדינת ישראל צריכה לאמץ אותו באופן אוטומטי
מירי פרנקל-שור:
 דבר שני, זו לא יכולה להיות החלטה בלעדית של הרשות המבצעת, בטח ובטח כאשר לא מדובר בזכויות וצריך להיות פיקוח על החלטת הרשות המבצעת
רם בן ברק:
מאחר וחלק גדול מהוויכוח שנסוב בוועדה וגם נאמר על ידי מי שנאמר בזום היה עניין המיקום, איפה ממקמים את אותו מאגר ומי מנהל אותו
רם בן ברק:
 הייתה הבעה של אי נוחות, גם מצד היועצת המשפטית וגם חלק מחברי הכנסת על זה שזה במשרד האוצר ולא במשרד הפנים
רם בן ברק:
 לכן אני חושב שיש פה אמירה נכונה, שאם כבר אתה החלטת ואם כבר קבעת שזה פה, עכשיו אתה רוצה לעשות שינויים, שהשר יוכל לקבוע תקנות בעניין, אז מן הסתם שיבוא לוועדה פה
דרור גרנית:
אנחנו לא מתנגדים
סגלית ברקאי:
אני מהשלכה המשפטית במשרד התחבורה
סגלית ברקאי:
 אני רק רוצה להגיד שמבחינת העמדה שלנו כמשרד התחבורה, אני לא מתייחסת איפה זה יאושר ובאיזו מסגרת זה יאושר, אבל חשוב מבחינתנו לשמור על אחידות אל מול מה שכתוב בנספח אמנת שיקגו ובהסדרים שקבועים בעולם
סגלית ברקאי:
 אנחנו לא רוצים שתהיה הכבדה מיותרת על חברות התעופה ושכל המסגרת שנקבעת, נקבעת במנגנון הרגיל של הפעילות הרגילה של החברה
סגלית ברקאי:
 לכן אם נהוג בעולם לחייב לאסוף מידע מסוים, אז יש אפשרות להכניס אותו לתוך זה
סגלית ברקאי:
 זה גם בדיונים העתידיים שיהיו לתיקונים
רם בן ברק:
אנחנו נאשר את החוק הזה, אבל מאחר ואתם הכנסתם ש"השר ראשי" כי אם הייתם משאירים את זה על פי מה שקורה היום והיו שינוים בתוך הבין לאומי, אז זה היה חל גם עלינו
רם בן ברק:
 אבל מאחר וכתבתם "השר רשאי" ואנחנו יודעים שנותנים לשרים אישור לעשות אז הם נוהגים מידי פעם לעשות את זה, אז שיבוא לוועדה לאישור, הכול בסדר
דרור גרנית:
שמענו קודם את הערותיהם של נציגי אל על שדברו על איך יועבר המידע והשבתי שאנחנו ערים כמובן לסטנדרטים הבין לאומיים, אז גם פה אני רוצה להגיד שסעיף (ד) הזה זו הכוונה
דרור גרנית:
 הכוונה שאם רוצים שהמידע צריך לעבור בפורמט מסוים, בצורה מסוימת של טבלה, כל הפרטים הטכניים והחשובים, המילה "טכנית" ממעיטה בחשיבות שלהם, זה ייקבע מכוחו של הסעיף הזה
אילת לוי נחום:
	4
אילת לוי נחום:
 "מינוי נציג
אילת לוי נחום:
     	5
אילת לוי נחום:
 "חובת יידוע הנוסעים בדבר העברת מידע
אילת לוי נחום:
  	6
אילת לוי נחום:
 דרישת השלמת מידע ודרישת סידור מידע
עידו בן יצחק:
				"פרק ג': המרכז הלאומי לאבחון נתוני נוסעים     	7
עידו בן יצחק:
 הקמת המרכז הלאומי לאבחון נתוני נוסעים ומאגר נתוני הנוסעים
עידו בן יצחק:
  	8
עידו בן יצחק:
 עצמאות המרכז
עידו בן יצחק:
 המרכז יהיה עצמאי בהפעלת סמכויותיו  לשם מילוי תפקידיו, בהתאם להוראות חוק זה"
גיל ברינגר:
לא הקראנו את 3 (ג)
רם בן ברק:
נחזור להקריא את הסעיף
דרור גרנית:
היינו רוצים להוסיף פה סעיף קטן (ד) שאני אסביר בקצרה מה מהותו
דרור גרנית:
 סעיף 9 נועד לתת מוטיבציה לגופים שרשאים להחזיק שלוחות  לעבוד בתוך מסגרת המרכז באמירה שאומרת, אתם נשארים הבעלים של המידע, זה מה שבעצם אומר סעיף קטן 9(ב)
דרור גרנית:
 מתוך הניסוח הזה השתמע בסופו של יום שכאילו המרכז רשאי לקבל רק את רשימת המכולת הסגורה שיש ב-(א), (ב) ו-(ג)
דרור גרנית:
 לכן כדי לא למנוע אפשרות שהוא יקבל מידע נוסף מלקוחות אחרים, להוסיף סעיף קטן (ד) שאומר:     "המרכז רשאי לקבל ולשמור מידע ממאגרי מידע אחרים שהוא מוסמך לקבל לפי כל דין ובלבד שהמידע רלוונטי לאחת או יותר מהמטרות המנויות בסעיף 12"
רם בן ברק:
למה לא לחייב את הגופים להחזיק אנשים ולא לוותר על השלוחות האלה, שצריך להגיד שהן מטרידות מאד?
דרור גרנית:
את ההערה על השלוחות אני מציע לשמור כשנגיע לפרק השלוחות
דרור גרנית:
 הגופים יתנו את התייחסותם בהקשר הזה
אילת לוי נחום:
איזה מידע נוסף מקבל המרכז הזה מלבד המידע הזה?
דרור גרנית:
לכן אנחנו אומרים מידע על פי דין, בעצם העברת מידע מרשויות אחרות לפי פרק ד של חוק הגנת הפרטיות
עוזי דיין:
לגבי סעיף 5, החובה ליידע את הנוסעים בעת רכישת הכרטיס, חלק גדול מהכרטיס לא נרכש ישירות דרך חברת הנסיעות אלא דרך סוכני נסיעות, אתרי אינטרנט, שאין לנו שליטה עליהם
עוזי דיין:
 לכן החובה מתייחסת לגבי חברת התעופה, שהיא מוכרת כרטיסים
עוזי דיין:
 אם צד שלישי או אתר אינטרנט שאין לי שליטה עליו מוכר כרטיסים שלנו, אני לא יכול ליידע את הנוסעים בעת רכישת הכרטיס
עוזי דיין:
 אני יכול לקבוע את זה בתקנון או משהו אחר, אבל החוק צריך לתת את הדעת עליו
עוזי דיין:
 אי אפשר לחייב אותנו לגבי כרטיסים שאנחנו לא מוכרים באופן ישיר
דרור גרנית:
הנחת העבודה היא שאם יש סוכן במדינה זרה שמוכר כרטיסים של אל על אז יש איזושהי התקשרות אתו
עוזי דיין:
יש כל מיני אתרים שאין לנו שום שליטה עליהם, זה לא סוכן מורשה שלנו שמוכר כרטיסים
עוזי דיין:
 גם לגבי שאר הסוכנים, אני יכול אולי לשלוח להם הנחיה, אבל אני לא יכול לוודא שהם מיישמים את זה, בטח לא כל אתר אינטרנט קיקיוני שמוכר כרטיסי טיסה של אל על ומצוי בכל מיני מקומות בעולם, אין לי שליטה עליו
עוזי דיין:
 אי אפשר להטיל חובה על חברת התעופה שהיא לא יכולה ליישם אותה, צריך להכיר במציאות הזו
עוזי דיין:
 אפשר לחייב את חברת התעופה לקבוע בתקנון או בחוזה התובלה, באתר האינטרנט שלה, אבל אי אפשר להטיל חובה קטגורית כשאני לא מוכר את כל הכרטיסים באופן ישיר
עוזי דיין:
 זה פשוט לא ישים
רם בן ברק:
למה סעיף 5(א) כל כך חשוב לכם?
דרור גרנית:
אגב הדיון על פרטיות, סעיף 5(א) מכונן את הרעיון שמוביל נוסעים
דרור גרנית:
 נאמרה פה אמירה, יש את הנוסע שבתחילת הדרך שמזמין כרטיס, מוסר את המידע לצורך הזמנת הכרטיס, אנחנו רוצים שהוא ידע שהמידע עובר הלאה לרשויות המדינה
דרור גרנית:
 לכן מה שאומר הסעיף, שאנחנו מחייבים את חברת התעופה להגיד לנוסע, דע לך שהמידע שאתה מוסר לנו, אנחנו מחויבים על פי חוק להעביר לרשויות המדינה
רם בן ברק:
בחברת יונייטד יש סעיף כזה שהם מחויבים?
דרור גרנית:
בדין האמריקאי אנחנו לא יודעים, בדין האירופי יש הוראה דומה
רם בן ברק:
זאת אומרת כל מי שקונה בחברה אירופית כרטיס טיסה יש סעיף כזה שהוא חותם בסוף?
דרור גרנית:
יש סעיף שמחייב אותם להגיד לנוסעים, בתוך האותיות הקטנות אומרת חברת התעופה לנוסעים להם שהם מחויבים על פי דין להעביר את המידע לרשויות המדינה
עידו בן יצחק:
איך אתה מתמודד עם הטענה לגבי הצדדים השלישיים שדרכם אנשים קונים?
דרור גרנית:
כשאקספדיה מוכרת כרטיסים זה לא מוצר שהיא קונה ואחרי זה היא הולכת ועושה עם זה מה שהיא רוצה, זה שירות
דרור גרנית:
 היא בעצם מוכרת יחידת שירות שאל על יודעת לספק
דרור גרנית:
 לכן חייבת להיות התקשרות בין אל על לאקספדיה, אז תדרוש אל על מאקספדיה - - -
עוזי דיין:
סליחה שאני אומר, אבל זה לא עובד ככה
עוזי דיין:
 זה ממש לא עובד ככה
עוזי דיין:
 אין שום התקשרות כזו ואי אפשר להטיל עלינו חובה
עוזי דיין:
 אנחנו לא מתנגדים ליידע את הלקוחות שקונים מאתנו
עוזי דיין:
 יש לנו מוקד טלפוני שעובד ואתר אינטרנט שמוכר
עוזי דיין:
 אין לנו התנגדות לגבי מה שאנחנו עושים, ליידע את הנוסעים
עוזי דיין:
 אבל אי אפשר לחייב אותי לשלוט בכל מיני צדדים שלישיים
עוזי דיין:
 יש סוכנים מורשים, שגם מהם אני יכול אולי לבקש, אני לא יכול לאכוף את זה
עוזי דיין:
 יש אלפי סוכנים ובטח לא לגבי סוכנים שהם לא מורשים ואין לי התקשרות אתם ישירה
עוזי דיין:
 אני לא משלם להם עמלות
רם בן ברק:
אני מציע שתעשו כוכבית על סעיף 5(א) תראו מה קורה בעולם, איך מסתדרים עם זה, תדבר עם אל על וחברות אחרות ותבואו עם שיפור לקראת ההצבעה בקריאה  שנייה ושלישית
עידו בן יצחק:
10
עידו בן יצחק:
 "עובדי מרכז
דרור גרנית:
בנקודה הזאת חשוב לי להדגיש לאור הערות של חבר הכנסת אייכלר בשלב מוקדם יותר היום
דרור גרנית:
 דברתי על עצמאות המרכז, ראינו את סעיף 8 וגם בסעיף 10 אנחנו מכוננים את היחידה הזו כגוף שיש לו שיקול דעת מקצועי, עצמאי, מחויב לסטנדרטים
עידו בן יצחק:
"הממונה על הגנת הפרטיות במרכז
דרור גרנית:
לעניין סעיף (ה) רישא, יש תקלת נוסח, התייחסנו לרשם מאגרי המידע גם בשורה אחת לפני אחרונה בסעיף וגם בשורה האחרונה וזה צריך להיות "הנחיות הרשות להגנת הפרטיות"
דרור גרנית:
 נעיר בהקשר הזה שהיום, חוק הגנת הפרטיות מבחינה ניסוחית, האורגן שהוא מכונן, חוק הגנת הפרטיות, זה רשם מאגרי המידע ואכן השתמשנו בטרמינולוגיה הזאת, אבל הלכה למעשה היום הרשות להגנת הפרטיות היא כבר רשות שעומדת על שתי רגליה והיא רשות מלאה ושלמה
דרור גרנית:
 האירוע של רשות להגנת הפרטיות עוגן
דרור גרנית:
 לכן בהמשך תיקנו אבל פה פספסנו את זה בנוסח הפנימי אז אני מבקש בשתי הנקודות האלה להחליף את זה לרשות להגנת הפרטיות
עידו בן יצחק:
חוץ מהדיווח לראש המרכז ולרשות להגנת הפרטיות יש פרסום פומבי של זה?
דרור גרנית:
בסעיפים האחרונים יש דיווח לכנסת וקבענו את הרשות להגנת הפרטיות מקבילה להוראה שקיימת בדירקטיבה האירופית, רשות מפקחת לאומית שהיא בעצם חיצונית למרכז, במשרד המשפטים, אנחנו נותנים לה פה את הכוחות לעשות פיקוח ובקרה חיצונית ונגיע לזה בהמשך בסעיף 48
דרור גרנית:
 יש גם דיווח לכנסת בסעיף 49
עידו בן יצחק:
מעבר לממונה על הגנת הפרטיות, במרכז עצמו, אין בעצם פונקציה דומה בשלוחות שעוד לא הגענו אליהם
דרור גרנית:
יש, נגיע לזה כשנגיע לפרק השלוחות
אילת לוי נחום:
"פרק ד': מאגר נתוני הנוסעים
רם בן ברק:
כאן נכניס "רשאי ובאישור ועדת חוץ וביטחון"
דרור גרנית:
אני רוצה להתייחס לסעיף הזה שהוא מאוד משמעותי ואני חושב ששווה להרחיב לגביו בין היתר לאור הערותיה של ד"ר אלטשולר