GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שרון ניר:
בסדר, אני מסתכלת על ה- 1,200 שמתגייסים משנת 2019, 1,185, 1,200, אתה בסוף אומר לי מתוכם יש מאות שחוזרים בשאלה, ואני מבינה בסוף שמתוך 60 אלף או מתוך כל שנתון 12 אלף זה אפילו לא טיפה בים, זאת אומרת שאני יודעת לקרוא נתונים ברמה הכי בסיסית, ואני מבינה שאין שום עניין של הציבור החרדי, של ההנהגה החרדית לשלוח את הילדים שלהם לצבא, בסדר אם אתה מתייחס בהשוואה לציבור הכללי ששם 85% מתגייסים באופן כללי אל מול פחות מ-10% אנחנו מבינים את העניין הזה
שרון ניר:
      ולכן גברתי אני רוצה לומר דבר אחד, אנחנו יכולים להמשיך לדון עם עצמנו ולהסתכל מזווית כזו ומזווית ומזווית אחרת על הנתונים ומכל זווית אפשרית, אנחנו פשוט משנת 2000 ועד היום טוחנים מים, טוחנים מים, ומה שהולך לעשות החוק הזה שהם מעלים עכשיו, הנצחת השתמטות, זה השתמטות וצריך להגיד את זה בקול רם, הם רוצים עוד להוריד את גיל הפטור, גם ב- 1,200 האלה הם יפגעו, ויונצח פה ההשתמטות וצריך להגיד את זה בצורה הכי ישירה
אורנה ברביבאי:
תודה שטרן ואחר כך גברת אירית טויטו בבקשה כן
אלעזר שטרן:
תודה, אני רוצה כמובן לברך את צה"ל את אכ"א את תומכ"א ולהגיד שאנחנו בסך הכל מאוד מתבלבלים בכתובת, אנחנו לצבא יש שני מקורות, מקור אחד קוראים לו כסף ומקור אחד קוראים לו כח אדם
אלעזר שטרן:
      אני עוד לא שמעתי שהיה פה דיון שקראו לאיזה מפקד זרוע למה הוא לא שולח את האנשים שלא לעבוד בשביל להגדיל את תקציב הביטחון, לא ראיתי פה אף פעם, לא מבין למה אנחנו תמיד במישרין או בעקיפין שמים במוקד הזה את צה"ל
אורנה ברביבאי:
המוקד הוא תבואו תדווחו מה קורה
אלעזר שטרן:
שנייה אורנה זה לא עכשיו זה לא עכשיו, זה לאורך שנים, זאת לא אמורה להיות המשימה של צה"ל ומה שאנחנו צריכים להסתפק, זה גם האווירה שאנחנו כאילו יוצרים פה מעצם מי שאנחנו מזמינים לדיון, היה צריך להיות פה משרד החינוך בעיקר, ולשאול אותו איך אתה נותן כסף למי שלא מעודד גיוס, למי שמתנגד, למי שלא מעודד מקצועות ליבה, זה הדיון
אלעזר שטרן:
      עכשיו אחרי מה שצה"ל עושה ואני מאוד מעריך את המאמצים האלה, ואין לי ביקורת על אף אחד מהם, וגם לא על הנתונים, אנחנו ישבנו פה, אני יושב פה מ- 2013 בדיונים האלה, ואין לנו יכולת להגדיר מה זה חרדי, וזה מה שאנחנו אומרים לצבא לא הצבא אומר לנו, ההגדרה היחידה של היכולת מי זה חרדי, זה בוגר מה שאמיר ודמני תת אלוף ודמני ציטט כאן, לזה מה שהגענו, לא הגענו להגדרה יותר טובה, לא לסוג הבגדים, לא לאורך הפאות ולא עם ציציות בחוץ או לא, אלא מי שלמד בבית ספר דתי, ואני גם לא מציע ללכת אחר כך ולמדוד מדד החרדיות, כמו שאני מתנגד למדד דתיות גם במגזרים שבהם אני חי בין גברים ובין אם זה נשים
אלעזר שטרן:
      ולכן אני אגיד קודם כל אני מברך את מה שהוצג פה, אני מודה שיש בדברים האלה הרבה מן היצירתיות, וההבנה שאפשר לחלוק עליה של צורכי החברה הישראלית והיכולת של החברה הישראלית גם, זאת אומרת אם אנחנו מחר בבוקר יכולים להגיד אוקיי מחר כולם מתגייסים נהיה יותר טובים קצת? האם אנחנו יכולים להגיד אוקי מי שלא מתגייס הולך לשירות לאומי אזרחי, באמת אתם חושבים שאנחנו יכולים לעשות את זה? אתם חושבים שיש לנו תפקידים במקומות האלה? אין לנו תפקידים, ניצולי שואה ולהחליף את הסייעות ואת הסייעים בבתי חולים, ולהכניס עכשיו למעונות כאלה שאין להם ניסיון וכל שנה הם מתחלפים, בגלל שזה כאילו השירות והם יטפלו בתינוקות או בילדים שלנו
אלעזר שטרן:
      אני חושב שמה שעושה הצבא כאן, צריך לקחת את זה לפוליטיקאים, למחנכים, למנהלי בתי הספר, ולהגיד הנה תראו איזה צבא נהדר יש לנו, איזה יוזמות יפות יש בצה"ל, כמה רחוק הצבא מוכן ללכת וליצור את המסלולים האלה ואותם להעמיד פה, ולהעמיד את שר האוצר, ולהעמיד את שר החינוך, ולשאול אותו למה אתה לא תומך באמת תומך לא רק בהצהרות, אלא בכלים שעומדים לרשותך, איפה אתה נותן ביטוי למוכנות הגדולה הזאת שבאמת וליצירתיות הזאת שעושה הצבא
אלעזר שטרן:
      ואני לא רוצה כרגע להיכנס וגם לא הזמן אני חושב למה כן נכון לעשות, אם אתם שואלים אותי לא בחוק אלא בהוראת שעה, כדי באמת ללכת עם המגמות האלה, לקדם אותם ולדעת שמחר בבוקר לא כולם יתגייסו לצערי הרב ובכאב גדול, כי מי שאני אחד החסידים היותר גדולים של צבא העם, ולהבין שזה כנראה ייקח לנו קצת זמן לעשות את הכל
אלעזר שטרן:
      ולכן אני אגיד רק במשפט אחד, אני חושב שהחוק שאנחנו צריכים ללכת אליו הוא כן צריך להוריד את גיל הפטור מצד אחד, הוא צריך להיות הוראת שעה, כיוון שההליכים האלה של מה שתת אלוף ודמני הציג כאן, זה תהליכים שאם יתמכו על ידי מה שאמרתי קודם, יצרו פה מציאות כזאת שבסוף נגיע לזה גם אם זה ייקח עוד קצת זמן, שצה"ל באמת יהיה צבא העם, בגלל שהפתרון האחר הוא לא רק שלא יהי לנו צבא הוא גם שלא יהיה לנו כלכלה בהקשרים האלה, ולא רק זה, אלא על אות מיעוט משרת בסדיר או במילואים, יוטל על הכתפיים שלו גם התחזוקה הכלכלית של אותם אנשים שלא יבואו לשרת בצה"ל, תודה
אורנה ברביבאי:
שטרן תודה, גברת אירית טויטו בבקשה
אירית טויטו:
שלום שמי אירית טויטו אני סמנכ"לית בכירה בחברות טכנולוגיה, בעברי שירתי בצבא 5 שנים ביחידה הטכנולוגית, ובזכות ההכשרה והניסיון שרכשתי בצבא אני אישית יצאתי ממעגל העוני, אני חושבת שלהרבה מהחרדים שאנחנו מדברים עליהם היום, רכישת מקצוע בצבא היא כן מקור למוטיבציה, אבל אני מניחה שזה משהו שנילקח בחשבון לאור התוכניות שהוצגו כאן
אירית טויטו:
     אני ניהלתי ארגונים בני מאות עובדים בחברות בינלאומיות וביניהן גם קבוצות של נשים חרדיות, מהנדסות מעולות שעשו עבודה מצוינת, ההייטק הישראלי משווע לכוח אדם מקצועי כזה, הפקטורים להצלחה היו גם מיון והכשרה טובים, גם בשלב הראשוני קבוצה הומוגנית שלהם לצורך תמיכה הדדית ולימוד, וגם מחשבה על התנאים שבהם עושים עבודה, למשל נשים ידעו שהם לא ישבו באותו חדר עם גבר וספקנו להם תנאים שהיו נוחים, ואלה הן המהנדסות הכי מבוקשות בחברה היום חשוב להגיד
אירית טויטו:
     מספר השכירות החרדיות במשרות טכנולוגיות מזנק, עלה ב- 180% מאז 2014 עד 2022, צריך להבין את זה
אורנה ברביבאי:
צריך להגיד שנתוני נשים חרדיות בשוק העבודה מקבילות כמעט, 78% ל- 80% נשים בכלל שעובדות, זה נכון שחלקי המשרה שלהן הן פחותות, אבל הן פחות או יותר באותו אחוז
אירית טויטו:
מבחינת קצב הצמיחה, קצב הצמיחה היה גדול אפילו פי שלוש מנשים שאינן חרדיות, חשוב להזכיר את זה, מ- 3,900 נשים ל- 11
אירית טויטו:
500 אלף נתונים על בסיס הלמ"ס בעיבוד של הרשות לחדשנות
אירית טויטו:
      לסיכום הנקודה הזאת, החרדים יכולים לתת תרומה ענקית למנוע הצמיחה של ההייטק בישראל, ולצבא יכול להיות פה תפקיד לאומי כפול, גם תרומת חרדים לצבא, וגם תרומה לשוק ההייטק, אבל הנשים הן יותר מ- 70% מבין השכירים באוכלוסיית החרדים בהייטק, זאת אומרת הבעיה היותר עמוקה היא בצד של הגברים, גם בגלל פער בהשכלה ומחסור באפשר לקרוא לזה לימודי ליבה אבל לימודים שתומכים בידע טכנולוגי, וגם בגלל זמינות נמוכה לימודים בשל הגיל המאוחר שהם מגיעים, אבל יש סיפורי הצלחה וחשוב ללמוד מהם
אורנה ברביבאי:
ולכן, עמדתך אני רוצה פשוט לעבור הלאה
אירית טויטו:
לדעתי אני חושבת שבמסגרת תוכנית שלמה שמשלבת שירות ישראלי או שירות לאומי או שירות בהייטק בצבא, אני רוצה לתת בעניין הזה הצעה, כן אני דעה אישית שלי, שוב לא מייצגת פה אחרים, כן הייתי ממליצה להוריד את גילה גיל הפטור לאלו שלא מגיעים לשם, אני יודעת שיש בחברה החרדית הרבה שרוצים כן לבוא ולהשתלב בצבא או במקצועות שיאפשרו להם תעסוקה יותר מאוחר ותהיה לזה פתיחות
אירית טויטו:
     להסתכל שניה על סיפורי הצלחה, אז הוזכר פה כבר קודקוד, אני לא רוצה לרדת שם יותר לפרטים, אבל הצבא כבר מקיים מסלולים שמאפשרים תמיכה ביחידות טכנולוגיות, מסלול לימוד מקצועי באווירה שמורה, אבל אני רוצה גם להזכיר את תוכנית קרן פורטלנד, קרן פילנטרופית בשיתוף עם האוניברסיטה העברית, שהרימה תוכנית לימודים לתואר ראשון באוניברסיטה העברית לגברים חרדים, והתוכנית הזאת מראה הצלחה מאוד מאוד יפה, מכילה מכינה משמעותית, תמיכה מהותית של האוניברסיטה בשיעורי עזר, בלימודים, ובעצם עוזרת לאנשים להגיע, והשנה כבר יהיו בוגרים ראשונים שייצאו, יש כ-51 אנשים בתוכנית חרדים מצטיינים, הם יוצאים לשוק העבודה, אין להם פה את היתרון של התעסוקה
אירית טויטו:
      אם הצבא ישכיל להרחיב את מסלולי העתודה שקיימים היום, וליישם תכנית עתודה במתווה תוכנית פורטלנד על פי צרכי הצבא והביקוש בחברה החרדית, יכולה להיות כאן הזדמנות באמת לייצר כאן איזשהו ראש חץ של אנשים שגם יתרמו לצבא בתקופת שירותם, וגם יתרמו לכלכלה הישראלית אחר כך, ואני מתחברת כאן למה שאמר חבר הכנסת שטרן, שהבעיה היא נרחבת לכל רכבי תחומי החיים במדינת ישראל, כאשר האנשים האלה חסרים בהייטק וחסרים בכלכלה, לא רק בהייטק גם בתחומים אחרים של תעסוקה, והצבא כאן יכול להוות תפקיד, תודה רבה
אורנה ברביבאי:
אוקי תודה לך
אלעזר שטרן:
רק איזה גילאים זה בפורטלנד?
אירית טויטו:
פורטלנד זה גילאי 23 עד 26 היום, אפשר להשיג יותר
אורנה ברביבאי:
תודה, תודה אני רוצה פשוט להתקדם, מר אילן סמיש ואחריו חבר הכנסת משה סעדה
אילן סמיש:
גברתי היושבת ראש חברת כנסת האלופה במיל אורנה ברביבאי, אני נרגש וירא לדבר בדחילו ורחימו בדיון זה של ועדת החוץ והביטחון על גיוס חרדים, הנושא נוגע בקודש הקודשים של בית מקדשנו החיבור בין תורת ישראל, עם ישראל, וארץ ישראל, לא סתם כבר 20 שנה ממשלות ישראל דוחות את הנושא שעומד לפתחן ודורש אסדרה חוקית כפי שמבקש בית המשפט העליון
אילן סמיש:
      בשבילי מדובר בעניין הכי אישי שיכול להיות, אני סרן במילואים ד"ר אילן סמיש, מייסד ומנכ"ל my חלבונים אשר עוסקת בעיצוב חלבונים חישובי, משיקה השנה תחליף סוכר טעים בריא זול ובר קיימא , כמנהל של עובדים וספקים רבים המביא לשוק מוצר מהפכני, אני כל יום אומר תודה לצה"ל שנטע בי ערכי מנהיגות ויזמות, ושלמדני לעבוד בצוות ביחד עם מנהלים ואוכלוסיות מגוונות, מכל פרסי אני הכי גאה בצל"ש שקיבלתי מראש אמ"ן האלוף אורי שגיא
אילן סמיש:
      בשבילי מדובר בעניין הכי אישי שיכול להיות, בשנה שעברה ליוויתי את בני אהובי למדור בני ישיבות בבקו"ם לצורך קבלת דחיית גיוס, שכן תורתו אומנותו, הגם שהייתי מעדיף ללוות אותו למדור אחר בבקו"ם, אני מעריך ואף מעריץ את דרכו, דבקותו בלימוד מדף הספרים היהודי במסגרת ישיבת מרכז הרב, אם הישיבות שהוקמה על ידי הרב קוק לפני 100 שנה
אילן סמיש:
      מדי שנה בני צריך להחליט האם להמשיך עוד שנה בישיבה או להתגייס לצה"ל ואני מבין אותו שהוא בוחר בלימוד תורה, בשבילי מדובר בעניין הכי אישי שיכול להיות, ובימים אלה אני מגויס בצו 8 לצבא ההגנה לדמוקרטיה הפועל במסגרת מחאת ההייטקיסטים ובמסגרת אחים לנשק, כדי להבטיח עתיד בר קיימא לעם ישראל בארץ ישראל, מתוך המון כבוד לתורת ישראל
אילן סמיש:
      אני חייב להזכיר משהו ממגילת העצמאות שחשוב לדיוננו, הרי נכתב שם שמדינת ישראל תהא מושתתת על יסודות החירות הצדק והשלום לאור חזונם של נביאי ישראל, וצריך לשאול מהו צדק, ואיך אפשר להבטיח את השלום כאשר למצר אנחנו עדיין בעת מלחמה, והמגילה ממשיכה ואומרת שתקיים שוויון זכויות חברתי ומדיני גמור לכל אזרחיה בלי הבדל דת גזע ומין, ויש לשאול כיצד להבטיח שוויון? הן בזכויות והן בחובות, ובשל היעדר שוויון זה בג"צ פסל בשנת 2012 את חוק - -
אורנה ברביבאי:
אילן, אתם לא יכולים לתת סקירות רחבות ומעמיקות כאשר אתם נדרשים להתייחס לסוגיה על הפרק, וככל שתרחיבו אחרים לא יוכלו להתייחס, ב- 11:00 הדיון מסתיים בסדר? תגיע לתכלית בבקשה
אילן סמיש:
אני אגיע לתכלית, ראשית אחרי 75 שנה הסוגייה לא נפתרה, אנחנו חייבים להדגיש ולהציף את הקושי לגשר בין הצרכים והאוכלוסיות, ולצד הכבוד לתלמידי חכמים, היהדות מדגישה את חובת אחדות הנשיאה בנטל המלחמה, שהוא חשוב יותר ובוודאי שלא פחות מתלמוד תורה, תת אלוף ודמני כבר טען שהוא לא עושה מספיק בשביל לשווק את צה"ל זה המילים שלו, והוא עושה המון ואני מעריך את זה, ונשאלת פה השאלה כפי שחבר הכנסת שטרן אמר, מה בדיוק חלקו של צה"ל בשינוי התודעה בתחום ומי עוד יכול לתרום? משרד החינוך ומשרדים אחרים, כי אני חושב שמטילים פה על צה"ל משימה שהוא לא יכול לעמוד בה, פשוט לא יכול לעמוד בה
אורנה ברביבאי:
אוקי תודה רבה, תודה חבר הכנסת סעדה ואחריו וחבר הכנסת ואטורי, כן
משה סנה:
אני אשתדל להיות קצר, אני חושב שהחברה החרדית עוברת תהליך, עכשיו מה לעשות אנחנו ישראלים אין לנו סבלנות בתהליכים, רוצים הכל כאן ועכשיו וזה לא ככה, תהליך זה דבר ארוך, הרבה פעמים שאתה מתחיל את הדרך אתה אומר הדרך עוד ארוכה, אבל רק שאתה מסיים אותה אתה אומר עשיתי את כל הדרך הזאת
משה סנה:
      החברה החרדית עוברת תהליך, ואני באמת מברך את הצבא שהולך יד ביד עם החברה החרדית ולדעתי אפילו מוביל אותה, אני חושב שהאמירות של פוליטיקאים שראינו גם פה בוועדה, שמשמיצים, מקנטרים, רוצים להרוויח איזה רווח פוליטי של שנייה, לא תורמים למאמץ הזה אלא גורמים לחברה החרדית להתקפל ולהיכנס פנימה ולא לרצות להתגייס, כי זה הופך להיות על סדר היום של הוויכוח הציבורי
שרון ניר:
אולי רק תפרט את התהליך, מבחינתך אמרת תהליך, תסביר לנו איך זה בא ליידי ביטוי במספרים, בנתונים, כדי שנבין את התהליך
אורנה ברביבאי:
שרון אין לנו זמן
שרון ניר:
לא אני רוצה, היות והוא ייחס את הדברים
אורנה ברביבאי:
אבל עזבי, אני לא מקיימת פה דיון עכשיו של ויכוח בין ח"כים, בוא נתקדם
שרון ניר:
בוא תסביר את התהליך, לא אמירות פופוליסטיות מה התהליך? אם זה נתונים אז מה התהליך?
משה סנה:
נחנו רואים פה שינוי מגמה כמו שהצבא הציג, אם יש 1,800 אנשים בגילאי 22 ששוקלים גיוס ליחידות טכנולוגיות בצבא, זה כמות עצומה זה- 1,800 איש שהם המיינסטרים של החברה החרדית, תבינו איזה תרומה משמעותית, קודם כל לכלכלה, למערך המילואים, האנשים הללו ישרתו במילואים, והדבר השלישי שאולי הכי חשוב, הילדים שלהם מי ששירת בצבא, אני לא בדקתי את זה אבל זה השכל ההיגיון הישר אומר, הילדים שלו ישרתו גם בצבא וזה מכניס אותם לחברה הישראלית, לכן אני אומר בוא ננטרל את הוויכוח הפוליטי סביב העניין הזה, ונאפשר לצבא ולחברה החרדית לעשות את הדרך שלהם, ובעזרת השם זה יהיה וין וין לכולנו
אורנה ברביבאי:
תודה, חבר הכנסת ואטורי
ניסים ואטורי:
טוב התלבטתי איך להתחיל את זה אחרי ששמעתי את כולם, קודם כל אני ניסים ואטורי חבר כנסת במפלגת השלטון, שירתי בחילוץ בחיל האוויר, השתתפתי בהפגנת המיליון והפגנות של למען הדמוקרטיה מהצד ההפוך
ניסים ואטורי:
      אני רוצה להגיד לכם דבר אחד, אני אבא לשלושה חיילים, אחד השתחרר אחד מתגייס תכף, אני לא אציין איזה יחידות כדי לא לפגוע בביטחונם וביטחוני כנראה, הילד השלישי שלי שהתגייס הוא נפצע בצורה קשה במסלול ליחידה מובחרת, ואני אומר לכם דבר אחד בצורה הכי ברורה שיש, אני בעד לימוד תורה בארץ ישראל אני חושב שזה חלק מהביטחון שלנו, גם שאמרתם קודם משפטים, משה אמר משה רבנו וזה, יש משפטים גם מהצד השני כן, כמו שכדי שישראל ינצחו אז משה החזיקו לו את הידיים נכון יהושע וכלב אם אני לא טועה, ואז כדי לנצח לפעמים גם המורל הוא מאוד שווה
ניסים ואטורי:
     אני לא מצפה שמישהו שהיה איתי בחילוץ שהייתי בחיל האוויר, שיבוא איתי איזה מישהו שמדבר יידיש בכלל לא מדבר עברית, אתם צריכים להבחין, יש חרדים שאתם קוראים להם, יש ישיבות של מר"ן עובדיה יוסף וכל מיני כאלה שכן הם בעד גיוס, דרך אגב יש קנאה ביניהם, מי שמתגייס הוא נחשב מאוד מאוד איך נקרא לזה כוכב בחברה שם, אבל יש מקומות שהם לא רוצים להתגייס, ואנחנו לא אני אומר לכם לא צריך אותם בכלל, אני לא מבין למה אתם מתעקשים על זה
ניסים ואטורי:
      עכשיו עוד התעקשות אחת, כשאתם מדברים האם אלה שהתגייסו לצה"ל, האם הם חזרו בשאלה הלכו בתשובה הלכו לשם באו לשם, זה לא משנה למה? חוץ מקטרוג להגיד שאתם גייסתם 1,200 אבל מה 400 מהם כבר לא דתיים בדיוק, מה זה משנה? מה זה אנחנו גם לא דנים בעניין אם הם חזרו בשאלה בשלב שלאחר הגיוס או לפני הגיוס, יש פה הרבה נתונים שאפשר לבקש, אבל זה לא מעניין אותנו, אנחנו בעד שלום בן אחים, אז בואו נפסיק לדון עכשיו כרגע על קמצוץ של הזה, לא הוא התגייס אבל לא, הוא היה חילוני דקה לפני שהתגייס, הגיע לבקו"ם החליט להיות חילוני, יכול להיות גם שהם נהיו חילונים כי הם החליטו שזה מתאים להם האווירה של הציבור הליברלי יותר, יכול להיות שהם אמרו תשמעו, בואו נשים כיפה סרוגה ולא כיפה שהייתה לפני כן ולא אותו שטריימל ולא אתה זה, זה לא רלוונטי אנחנו צריכים להיות שלום בין אחים קודם כל לפני הכל
ניסים ואטורי:
      ואני אומר לכם שאני לא בעד גיוס של חרדים בכל מחיר להציע להם, גם אם נכפה עליהם אני לא חושב שנשיג את המטרה פה, איפה החיבור החברתי אם נגרור אותם בפאות לכיוון הבקו"ם
אורנה ברביבאי:
אז חבר הכנסת ואטורי רק אני רוצה להבין את העמדה שלך, אתה אומר לגיטימי בעיניך לדרוש על פי חוק גיוס של גבר אישה שאינו חרדי בחובה ואם הוא לא מתגייס אנחנו מבינים מה המשמעויות של זה, ולמול זה צעירים אחרים להגיד, לגביו צריך להתייחס לא כחובה על פי חוק, אלא לגביו להתייחס באופן שונה?
ניסים ואטורי:
חוק גיוס חובה לכולם, אני אומר יש כאלה שגם הצבא לדעתי, ואני אומר גם אנחנו לא היינו רוצים אותם דווקא בשירות, איתי בצוות - -
אורנה ברביבאי:
עזוב רוצים לא רוצים, שאלתי אותך, אתה חושב שצריך להיות חוק שונה לצעירים שונים?
ניסים ואטורי:
אני חושב שצריך כן, אם כן אני אומר קודם כל אפשר לעשות שירות לאומי, גם אמרתי גם לגבי ערבים, למה הערבים אנחנו לא דורשים? אזרחי המדינה תעודה כחולה, למה שלא יתגייסו לשירות לאומי בכפרים שלהם, כשהם מבקשים תמיד את יודעת, הם הולכים קרבות ביניהם קוראים ליהודים בואו תפרידו בינינו, לא, אם צריך לעשות שירות לאומי ביישוב שלהם, להסתובב כמו פעם היה לנו הג"א אתם זוכרים בשנות לפני עשרות שנים, אותו דבר שגם הם יתחילו לעשות שירות לאומי, למה אנחנו לא דורשים מהם?      סליחה חובה לכל האזרחים, זה היה נאום בכורה שלי בכנסת, זה מה שאני אומר גם עכשיו, היה לי חוק מוכן לגבי זה שרציתי להגיש אותו, ואז התחילו כל מיני רפורמות ודיונים על גיוס, אני עדיין בודק את זה, דרך אגב חלק מהדברים שהצעתי החרדים מקבלים אותם, אני מדבר על ההרדקור, אתם קוראים חרדים, ששם כיפה שחורה וזה, יש כל מיני סוגים גם בזה יש זרמים, יש כאלה שהם שונאי ישראל וצריך להבחין בסיטואציה הזאת, לא כל חרדי הוא שונא ישראל, יש כאלה שהם זרמים מסוימים שהם לא איתנו בכלל, הם לא בסרט הזה, צריך לחשוב דבר אחד, אני אומר בשני מילים, שלום בין אחים, תעצרו את הטרוף הזה
אורנה ברביבאי:
תודה, הידי נגב בבקשה
הידי נגב:
תודה גברתי יושבת הראש, הערה מקדימה סעיף 26 , הידי נגב התנועה לאיכות השלטון מנהל מחלקת מדיניות וחקיקה, אנחנו הגשנו את העתירה נגד המדינה ונגד הצבא, עתירה שעדיין מתנהלת פשוט מהסיבה שכל פעם דוחים והכנסת לא מצליחה לחוקק חוק גיוס
הידי נגב:
     הערה מקדימה גברתי יושבת הראש, סעיף 26 כ"ח לחוק שירות הביטחון קובע, ששר הביטחון צריך לדווח לוועדה בכל שנה על בעצם נתונים של גיוס חרדים, נתונים של גיוס בני ישיבות, אל מול נתונים של שאר המתגייסים, ולעשות חתך לגבי מספר צווי הפטור, אנחנו לא מצאנו שום דיווח כזה משנת 2015, אני שלחתי אימייל גם לפני כמה ימים לוועדה ולמנהל אין דיווח כזה
מירי פרנקל-שור:
יש דיווח עד שנת 2020
אורנה ברביבאי:
נאמר לי פה שיש דיווח עד שנת 2020
הידי נגב:
שר הביטחון לא מעביר, זה מה שאני רוצה להגיד תודה
מירי פרנקל-שור:
הידי, אתה טוען משהו כנגד הוועדה ואנחנו רוצות לענות לך, יש דיווחים של שר הביטחון על שנת 2020, הדיווחים אפשר להעלות אותם לאתר של הוועדה, דיווח של שנת 2021 לא התקבל בוועדה, שנת גיוס 2022 עוד לא הסתיימה
אורנה ברביבאי:
ואני אומרת כבר כחלק מהסיכום, אנחנו נדרוש ממשרד הביטחון, שנת 2021 להגיש
הידי נגב:
מירי, אתם לא העליתם אותם לאתר
אורנה ברביבאי:
יעלו אדוני הידי גמרנו, קיבלת תשובה, כל נתון שיש זה נתון פורמלי רשמי, אין סיבה שלא יהיה בשקיפות, בכלל אני כל נתון שיוצג פה שיוצג בציבור
הידי נגב:
אגב גם לא בוועדה לקידום האישה, דרך אגב גם עליה צריך לקדם לגבי לפי אותו סעיף בעצם לגבי מעמדן של נשים וגם זה אין דיווח
הידי נגב:
      עכשיו זה היה הערה מקדימה
אורנה ברביבאי:
הדיווח צריך להיות משר הביטחון לוועדה, כן בבקשה
הידי נגב:
תודה זה היה הערה מקדימה, אני רוצה להתייחס להגדרה המאוד מרחיבה שכיום של החוק שבעצם בג"צ ביטל אותו כי הוא לא משיג את השוויון, כי הוא לא שוויוני כלפי שאר האוכלוסייה, והחוק היום מתייחס כמו שאמר ודמני, בעצם מי שלמד משנת בעצם מגיל 14 עד גיל 16 שנתיים עד 18 תודה, שנתיים במוסד חרדי זה הגדרה מרחיבה מאוד, ואם מירי אמרת מקודם שההגדרה מאוד ברורה, אז היא לא ברורה בכלל, וגם בעתירה שלנו בג"צ קבע שזו הגדרה מרחיבה, אני מצטט מהדברים של המשנה לנשיאה הנדל
מירי פרנקל-שור:
יש הבדל בין מרחיבה ללא ברורה
הידי נגב:
 הגדרה מרחיבה ששמה ללעג את יעדי הגיוס ומאפשרת לעמוד בהם באופן פיקטיבי, באמצעות מתגייסים שנשאו בלאו הכי בחובת גיוס, והנה שנתיים לאחר מתן פסק הדין ב-2019 צוות נומה נאלץ לחקור, למה ניתנו בעצם נתונים פיקטיביים ולמה נאספו נתונים פיקטיביים, ההגדרה הזאת היא הגדרה רעה, כי היא הגדרה שכוללת הרבה חוזרים בשאלה, היא הגדרה שכוללת הרבה מתגייסים שהם בכלל לא חרדים, ואין לה נתונים
הידי נגב:
      ועכשיו לגבי הנתונים שפעם ראשונה אנחנו רואים שהוצגו ולא כמו בדיווח שהיה צריך להיות, אנחנו רואים בנתונים יציבות כלשהי, 1,200 כל שנה עם סליחה עם גידול של 4%, זה נתונים רעים, זה נתונים שמראים שהחוק לא מצליח לעמוד במטרה של גיוס כמו שבג"צ קבע, ועוד יותר גרוע מזה, הנתונים של מספר החרדים פשוט לא מתגייסים החוק הזה הוא חוק רע
הידי נגב:
      ועכשיו לגבי החוק שהולך להיחקק שבהם רוצים להוריד את גיל הפטור לגיל 21, הכל כדי שהם ייצאו לעבוד, צריך להגיד שהנטל הכלכלי לא קשור לנטל הגיוס, אין שום קשר בין נטל הגיוס לנטל הכלכלי, חוק שירות הביטחון כשמו כן הוא צריך לגייס לצבא חרדים וצריך לגייס בני ישיבות, ואני אגיד כי החוק הזה רק ינציח את ההבדל בין דם לדם, תודה גברתי היושבת ראש
אורנה ברביבאי:
תודה רבה, תראו יש לי פה עוד שש דקות ויש לי שני אנשים שרצו להתייחס ואני רוצה לסכם, אני מבטיחה יש פה שני אנשים שנרשמו קודם, משה נידם מתנועת הביטחוניסטים ויוסי לוי מנכ"ל נצח יהודה, שאני ביקשתי שתתייחס אבל אין לנו זמן, משה אתה יכול לדבר בשתי דקות כדי שאני אספיק לסכם? בבקשה
משה נסים:
20 שניות, היינו באותה מסגרת שני דברים מרכזיים, אחד אמירה כללית הסוגייה היא לאומית מורכבת עם הרבה השפעות על כל תחומי החיים, צה"ל לא לבד במגרש, אני חושב שהוא עושה את המיטב, אמיר גם אמר שהם מנסים לתקן את המיטב גם, ללמוד ולנסות כיוונים להתרחב, עדיין אני חושב שיש פה הזדמנות לשלב את החרדים בחברה הישראלית, אני חושב שצריך להסתכל על הדברים יותר גדול, אני חושב שחשוב שיהיה בשיתוף פעולה מתוך כבוד גם לחרדים וגם ליהודים, לא בכפייה
משה נסים:
      אנחנו יודעים מאז שקמה המדינה מתעסקים בדבר הזה ולא מצליחים לסדר אותו, ולכן יש פה מורכבות וצריך לזכור שהיהדות שמרו על הגחלת לאורך אלפי שנים
משה נסים:
      הדבר השני עלו פה כל מיני רעיונות לנסות ולשלב אותם, שירות לאומי וכל מיני דברים, אנחנו אצלנו בביטחוניסטים חשבנו על רעיון נוסף במסגרת המשמר הלאומי בערים שלהם, לבדוק אפשרות כן לשלב, לא ביררנו עד הסוף את המשמעויות של הדבר הזה אבל זה נראה הכיוון שיכול לעזור, אנחנו ראינו באירועים האחרונים הביטחוניים ובכלל, ארגוני המחבלים תופסים החרדים חוליה חלשה
אורנה ברביבאי:
תודה רבה, תראו המיקוד של הדיון היום בלקבל נתונים הוא רק בסיס לסוגיות לדיון בסוגיות ליבה מאוד משמעותיות, אבל כדי להתחיל לדון בהם היה צריך להגיד מה לבדוק מה הצבא אומר, זה שהצבא פה הציג את הנתונים, זה לא אומר שזה נגמר כשמערכת שלטונית מול הצבא בכן יתגייסו לא יתגייסו, זה אומר שזה משקף תמונת מצב
אורנה ברביבאי:
      תמונת המצב כפי שהיא משתתפת למרות מאמץ מאוד גדול, ויש מי שאומר שאולי מספיק ויש מי שאומר שיותר מדי, ויש מי שאומר שהצבא הוא היחידי במגרש שעוסק בזה, לא מספרת לנו סיפור של צבא העם, משום שזה לא כל העם בוודאות עם המספרים האלה, ולא מספרת לנו סיפור של שוויון
אורנה ברביבאי:
      היא כן מספרת שיש פה פער מובנה בין אוכלוסייה שמגויסת בשירות חובה, לאוכלוסייה אחרת שאינה מגויסת, אני לא נכנסת כרגע לדיון הפוליטי מה חושבת כל מפלגה וההנהגה החרדית, ומה היא עושה ואיזה חוקים מונחים על השולחן, כי מונחים משני הצדדים, גם מצדו גם הממסד החרדי וגם מצידי מצידנו מיש עתיד, לפחות יש הצעת ח"כ שבוודאי אומרת שמחייבת גיוס לכל, בין אם זה שירות לצבא ובין אם זה שירות אזרחי ולאומי
אורנה ברביבאי:
      ואני אומרת לכם הסוגייה הזאת לא יכולה להיות רק לפתחו של הצבא, הצבא צריך להיות מאוד מדויק מהנתונים שהוא אומר, כדי לשקף לנו לחברה למחוקק בוודאי לממשלה אלה הנתונים, אבל את המסקנות שכתובות על הקיר אנחנו צריכים להגיד, אין פה שירות חובה לכל העם, בג"צ שמבקש שנבוא ונציג את הנתונים ורוצה לדבר על שוויון, לא מקבל באמת את התשובה הזאת איך הממשלה מתארגנת להביא חוק שוויוני, עכשיו תחליט הממשלה בקונסטלציה פוליטית כזאת או אחרת שהיא מבקשת לפטור חרדים, או מבקשת לגייס את חלקם בשונה מצעירים אחרים שמחויבים על פי חוק, הם יעמדו ויסבירו את זה לציבור ולמי שבמדינה דמוקרטית הם צריכים להסביר
אורנה ברביבאי:
      בהוויה, באופן שבו אני מתרגמת את זה, אנחנו רחוקים מאוד משרות שוויוני ואנחנו אם בכלל, וכשאני מדברת על צבא והצבא מדבר על צבא העם, אני לא חושבת שהנושא של גיוס חרדים או מסביר את החלק המשמעותי שהוא צריך לקחת ביחס לגודלו בוודאי ביחס לדמוגרפיה ולאחוז הגידול שלו בשנים הבאות
אורנה ברביבאי:
      ולכן חובתי וזו חובה שאני שמתי על עצמי, לשקף ציבורית את הנתון, מבלי להגיד עמדה כזאת או אחרת לגבי גוף כזה או אחר, אני ארצה להציג ציבורית את הנתונים, לנתח את המשמעויות שלהם, ולחייב גם את הממשלה וגם את המחוקקים, לתרגם את המשמעויות של החוק, בוודאי כלפי בג"צ, כל עוד יש פער בין מה שהציבור חושב, לבין מה שהבית הזה מוציא החוצה, והחובה הראשונית שלי היא לספר את מה קורה בשנת 2023 בואכה לשנים הבאות, בדמוגרפיה שהולכת וגדלה, ומה צריכה לעשות מדינת ישראל כממשלה, כמערכת לאומית שרוצה לדבר גם על ערכים של שוויון וצדק, בחובת הגיוס לאיזה אוכלוסיות, אנחנו לא דיברנו מילה פה על ערבים, אבל גם זה צריך לשאול את עצמנו, מה תפקידם של הצעירים החרדים בגיוס בין אם זה לצבא ובין אם לשירות אזרחי ולאומי
אורנה ברביבאי:
      אנחנו רק התחלנו אני אעשה סיכום מסודר במה אני מבקשת, אני אומרת כבר על הסף, משרד הביטחון יצטרך להציג גם את הנתונים, וגם את התשובה לשאלה למה הוא לא אישר למעלה משנה את המוסדות האלה שם התבקשו על ידי הצבא
אורנה ברביבאי:
     ודמני אני אומרת לך תודה רבה על ההצגה, תודה רבה על הביאור של נתונים מסוימים, יש לא מעט נתונים נוספים כולל המשמעויות והשלכות לגבי מגזרים אחרים שמשרתים בצבא, ואנחנו את הדיון הבא שיתקיים בעניין הזה נדרש להשלמת הנתונים, תודה רבה הדיון נעול
יולי יואל אדלשטיין:
בוקר טוב, אנחנו פותחים את ישיבת ועדת החוץ והביטחון
יולי יואל אדלשטיין:
 הדיון היום הוא דיון פתוח, הנושא : עלייה בכמות המתאבדים בצה"ל בשנה האחרונה, בעקבות לסדר של חבר הכנסת רון כץ
יולי יואל אדלשטיין:
 המציע, כמו חצי עם ישראל תקוע בפקקים ולכן על פי בקשתו דחינו את הישיבה ובעוד כמה דקות הוא יצטרף אלינו
יולי יואל אדלשטיין:
 אנחנו מתנצלים  בפני נציגי צה"ל שהגיעו בזמן וחיכו
יולי יואל אדלשטיין:
  כשהמציע יגיע הוא ישמיע את דברו
יולי יואל אדלשטיין:
 עכשיו נתחיל עם הסקירה של צה"ל
יולי יואל אדלשטיין:
 בבקשה, תא"ל כנפו
תא"ל יורם כנפו:
אני ראש מטה אכ"א
תא"ל יורם כנפו:
 מתוקף תפקידי אני גם מרכז את התוכנית הצה"לית לצמצום האובדנות בצה"ל
תא"ל יורם כנפו:
 אנחנו נציג פה את הנתונים – חללי צה"ל הם גם ממקרי אובדנות ואנחנו רואים בהם ככאלה שאנחנו צריכים לעשות את הכול על מנת ללמוד, להפיק את הלקחים ולראות  מה ניתן לעשות על מנת לצמצם זאת
תא"ל יורם כנפו:
 אנחנו נראה את הנתונים, נדבר על התוכנית הצה"לית, גם נראה לא מעט דברים שאנחנו עושים בשנים האחרונות, הכול מתוך מגמה להגיע לצמצום מקרי האובדנות בצה"ל
תא"ל יורם כנפו:
      רצינו להגדיר בצה"ל את היעד כיעד של מיגור מקרי האובדנות בצה"ל, ואנחנו ממש רואים את זה כיעד להשגה
תא"ל יורם כנפו:
 אנשי המקצוע אומרים שהוא יעד מאתגר מאוד, אבל בצבא, כמו בצבא, אנחנו שמים לעצמנו את המשימות ועושים הכול על מנת לעמוד בהן
תא"ל יורם כנפו:
      אני אתחיל בנתונים
תא"ל יורם כנפו:
 מה שאתם רואים בשקף זה הסתכלות רבת שנים אחורה, מאז שאנחנו מתעדים את העניין הזה