GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
זאב אלקין:
אני שואל אחורה, על 2021–2023, כי בנוסח אני לא מוצא פתרון לזה כרגע ולכאורה זה יכול לקרות בגלל שהם היו בצו הקודם בו הם שירתו, אם נתחיל את הספירה מחלש יצא שהם ישרתו שלוש שנים ברצף
אמיר ודמני:
אני לא חושב שיש כזה מצב, בייחוד לאור מה שבדקנו
זאב אלקין:
על פי הניסוח כרגע זה לא נמנע
אמיר ודמני:
אין מצב כזה
זאב אלקין:
אתם יכולים להתחייב לפרוטוקול שזה לא מה שיקרה?
אמיר ודמני:
כן
יולי יואל אדלשטיין:
תודה רבה לכל המוזמנים ולכל חברי הכנסת
יולי יואל אדלשטיין:
 תא"ל ודמני רוצה להוסיף
אמיר ודמני:
נשמעה כאן אמירה בעייתית ואני רוצה להתייחס אליה
אמיר ודמני:
 בצה"ל יש את כל הקשת האזרחית של המדינה, כל הרמות הסוציו-אקונומיות, כל האוכלוסיות – דתיים וחילוניים – כולם משרתים אחד ליד השני
אמיר ודמני:
 נאמר כאן משהו על מצב סוציו-אקונומי והיא לא נכונה
אמיר ודמני:
 בצה"ל כולם שותפים וכולם שייכים
יולי יואל אדלשטיין:
תודה, אמיר, זו הבהרה חשובה
יולי יואל אדלשטיין:
 אני מציע לכולנו להיזהר בלשוננו, גם אני הייתי עד שלמישהו שיש פאות אמרו שחבל שהוא לא משרת והיה מסתבר שהוא קצין בכיר במילואים
יולי יואל אדלשטיין:
 אני מציע לכולם להיזהר באמירות
יולי יואל אדלשטיין:
 לפני שאסכם, אני גם חבר כנסת וככזה אומר בנושא הסרבנות שמצער אותי מאוד, אתמול עליתי להתראיין כיושב-ראש ועדת החוץ והביטחון ונשאלתי אם גם אני רוצה לשלוח אנשי מילואים לעזאזל
יולי יואל אדלשטיין:
 גיניתי את הדברים בתוקף והסברתי עד כמה שאני אוהב ומעריך את אנשי המילואים
יולי יואל אדלשטיין:
 נשאלתי אם אני חושב שהתפתחה פה בעיה חמורה שתוביל לכך שאנשי מילואים לא יתגייסו
יולי יואל אדלשטיין:
 אמרתי שאני מעריך את אנשי המילואים ואני בטוח שביום פקודה כולם יתייצבו כמו שקרה בחומת מגן עם 103% גיוס
יולי יואל אדלשטיין:
 לתדהמתי, שמעתי בחדשות שלאחר מכן את הציטוט מפי ותגובה ממישהו שהציג את עצמו כטייס במילואים, אחר כך הוא הבהיר שכבר הרבה שנים הוא לא עושה מילואים מפאת גילו, הוא הודיע לי בשם כל הטייסים שהם לא יתגייסו
יולי יואל אדלשטיין:
      השיח הזה הוא בעייתי, שמחתי לשמוע את הפתיח של נציג עמותת המילואים
יולי יואל אדלשטיין:
 באנגלית יש ביטוי שתרגומו: אנחנו נובחים על העץ הלא נכון
יולי יואל אדלשטיין:
 דווקא לו אנחנו מסבירים מה הוא צריך לומר אבל כולנו צריכים לחשוב איך אנחנו לא מנהלים את השיח בצורה שתוסיף שמן למדורה שחבל שהיא קיימת
יולי יואל אדלשטיין:
 לפחות כמה מן היושבים בחדר הזה מנסים לכבות את המדורה בכל מיני דרכים
יולי יואל אדלשטיין:
 רשמנו בפנינו את כל ההערות שהיו מטעם משרתי המילואים, שמחתי לשמוע שיש מודעות לדברים הללו בקרב הגורמים הרלוונטיים בצה"ל
יולי יואל אדלשטיין:
 נרשמה גם הערתו של חבר הכנסת אלקין, בהמשך נבדוק שהדברים הללו התקיימו
יולי יואל אדלשטיין:
 אעצור כאן, נעבור להקראה של הצו
עידו בן יצחק:
" 1
עידו בן יצחק:
 הוראת שעה: בתקופה שמיום פרסומו של צו זה ועד ליום י"ט בטבת התשפ"ג, ה-31 בדצמבר 2023, יראו כאילו בצו שירות המילואים (שירות מילואים למטרת תעסוקה מבצעית יותר מפעם אחת בתקופה של שלוש שנים רצופות), (הוראת שעה), התשפ"ב 2022, בתוספת אחרי פסקה 9 בא:      (10) חיילים וקצינים המשרתים בחטיבה 646; (11) חיילים וקצינים המשרתים בחטיבות 16, 14, 12; (12) חיילים וקצינים המשרתים בחטיבה 261;"
אמיר ודמני:
מדובר בחטיבות וגדודים ולא מספר חיילים
אמיר ודמני:
 מדובר בשמות היחידות
שמעון סולומון:
נשמע כאילו זה חיילים
אמיר ודמני:
המדובר במספרי הגדודים
עידו בן יצחק:
מספר הסעיף הוא 12, זה לא מספר החיילים, לא נתכנסנו כאן עבור 12 חיילים
יולי יואל אדלשטיין:
למרות שהם חשובים גם כשהם 12
עידו בן יצחק:
אכן
עידו בן יצחק:
      "(13) חיילים וקצינים המשרתים בדודי חי"ר קל איו"ש;  (14) חיילים וקצינים המשרתים בחטיבה 417; (15) חיילים וקצינים המשרתים באגד 7338; "     לפי הערת חבר הכנסת אזולאי נוסיף כאן הערה שכל זה הוא יותר מפעם אחת אבל לא יותר מפעמיים בשלוש שנים
יולי יואל אדלשטיין:
 חברים, אני מעמיד את הצו הזה להצבעה
יולי יואל אדלשטיין:
 מי בעד אישור הצו ירים את ידו? יש מישהו נגד? אין, יש נמנעים? חבר הכנסת גלעד קריב נמנע
יולי יואל אדלשטיין:
הוועדה, ברוב קולות, קיבלה את הצו
יולי יואל אדלשטיין:
 תודה רבה לנציגי צה"ל על הסקירה וגם על הצגת הצו
יולי יואל אדלשטיין:
 בעוד דקה נתחיל את הדיון הבא
יולי יואל אדלשטיין:
בוקר טוב לכולם, אני פותח את ישיבת ועדת חוץ וביטחון, הנושא שלנו הצעת חוק סדר הדין הפלילי, סמכויות אכיפה, חיפוש בגוף ונטילת אמצעי זיהוי, תיקון מספר 8, התקיימו דיונים, היועץ המשפטי של הוועדה קרא את כל סעיפי החוק, אבל היו שני מקומות אני חושב, שהיית צריך לבוא בדברים עם הממשלה ולהסכים על הניסוח, אז אנחנו נשמע את התוצאות בבקשה עידו
עידו בן יצחק:
הנושא הראשון, יש במסגרת הצעת החוק נושא של העברת פרטי זיהוי, שאמנם זה כמובן משהו שהוא יותר מצומצם ופחות פוגענית מטביעות אצבע ומידע פלילי שיש בחוק, ואני חשבתי שנכון להגדיר את זה, לאחר בירורים עם הממשלה, בעצם ההבנה היא שהאמריקאים מתנגדים להגדרה של הנושא הזה, מאחר שהם טוענים שזה חושף שיטות עבודה שלהם, ולכן הם לא יכולים לכלול, מבחינת האמריקאים לא מוכנים שזה ייכתב במפורש, אז זה המצב בעניין הזה, תקנו אותי אם אני טועה
יולי יואל אדלשטיין:
בבקשה מטעם הממשלה, כל אחד וכל אחת שיציגו את עצמם לפרוטוקול בבקשה
יולי יואל אדלשטיין:
 להציג לפרוטוקול את השם והתפקיד ואז להתייחס
נירית להב קניזו:
שלום רב עו"ד נירית להב קניזו מייעוץ וחקיקה פלילי, כפי שהציג היועץ המשפטי של הוועדה, באמת בהסכמים פרטי הזיהוי לא מוגדרים, ובברור שעשינו עם האמריקאים, הם רואים קושי שאנחנו נגדיר את זה בחוק, ונייצר איזושהי מגבלה בהקשר הזה, ולכן אנחנו מבקשים שזה יישאר כפי שזה
עידו בן יצחק:
הנושא השני, יש סוגיה של העברת המידע לגופים נוספים, הייתה חסרה לי שם התייחסות להעברת מידע לגופים זכאים לפי המזכר, והציעה הממשלה להוסיף את הנוסח הבא שמונח לפניכם מסומן באדום, שבסעיף 11 ט"ז, ח'3, תתווסף פסקת משנה א' שתאמר כך, גוף החוץ המוכר, יהיה רשאי להעביר את המידע לגוף זכאי אחר, שלא ביקש את העברת המידע מלכתחילה, ובלבד שיבקש ממנו לעמוד בתנאים הקבועים בפסקה 1
עידו בן יצחק:
 זה לטעמי סוגר את החוסר שהיה לעמדתי בהצעת החוק
יולי יואל אדלשטיין:
מה ההתייחסות של משרד המשפטים?
נירית להב קניזו:
זאת הצעה שאנחנו הנחנו ולכן היא כמובן מקובלת עלינו
יולי יואל אדלשטיין:
בסדר גמור בבקשה, אז אם כן אנחנו בעצם סיימנו, חברי הכנסת רוצים להתייחס לדברים שנאמרו? אין התייחסות, אז אנחנו יכולים לעבור להצבעה
אסף פרידמן:
רק סוגיית ההסתייגויות
יולי יואל אדלשטיין:
כן, בוודאי אנחנו אנחנו קיבלנו הסתייגויות של אילו סיעות?
עידו בן יצחק:
יש עתיד, המחנה הממלכתי, "העבודה וישראל ביתנו בנוסף חדש תע"ל הגישו בקשות רשות דיבור
יולי יואל אדלשטיין:
חד"ש תע"ל בקשות רשות דיבור, אז כל הסיעות יוכלו לנמק את ההסתייגויות ולממש את זכות הדיבור במליאה, אין צורך בהעמקת ההסתייגויות בוועדה
יולי יואל אדלשטיין:
      אם כן, אנחנו בהצעת חוק סדר הדין הפלילי סמכויות אכיפה, חיפוש בגוף ונטילת אמצעי זיהוי, תיקון מספר 8תשפ"ג 2023 לקריאה שנייה ושלישית, מי בעד ירים את ידו?
יולי יואל אדלשטיין:
אושר פה אחד
יולי יואל אדלשטיין:
     תודה, התקבל פה אחד, אין מתנגדים או נמנעים, אני מודה מאוד לכל המוזמנים ולחברי הכנסת ודאי, החוק יעלה להצבעה במליאה, גם חבר הכנסת רם בן ברק הצטרף להצבעה, זה לא משנה את העובדה שהחוק התקבל פה אחד
יולי יואל אדלשטיין:
     חברי הכנסת, ישיבה זו נעולה, תודה רבה
יולי יואל אדלשטיין:
שלום רב, היום יום שלישי, כ"א באדר התשפ"ג, ה-14 במרץ 2023
יולי יואל אדלשטיין:
 אני פותח את ישיבת ועדת החוץ והביטחון
יולי יואל אדלשטיין:
 הנושא: הצעת חוק סמכויות לאיסוף ואבחון של נתוני נוסעים הנכנסים לישראל או היוצאים ממנה, התשפ"ב–2022
יולי יואל אדלשטיין:
 אנחנו בהכנת החוק לקראת ההצבעה בקריאה השנייה והשלישית במליאת הכנסת
יולי יואל אדלשטיין:
 הדיונים על החוק התקיימו, הם היו דיונים מעניינים וארוכים
יולי יואל אדלשטיין:
 אנחנו לקראת הקראת נוסח החוק וההצבעות עליו
יולי יואל אדלשטיין:
 מנהל הוועדה הביא לידיעתי שישנם גורמים שטרם הביעו את עמדתם ולא נכחו קודם אז בבקשה, מר קובי זוסמן מארגון התעופה IATA
יעקב חזן:
שלום לכולם, תודה רבה על האפשרות לומר כמה מילים
יעקב חזן:
 ארגון התעופה הוא ארגון בינלאומי שאמון על קשת רחבה מאוד של תחומים – בקרקע, באוויר, בצד המסחרי של חברות התעופה, בטיחות וביטחון – כמובן שהנושא הזה של - - - הוא נושא שאנחנו עוסקים בו
יעקב חזן:
 מה שמאפיין את עולם התעופה הוא האחידות שנובעת מהצורך לייצר סטנדרטים כי אם אין סטנדרטים חברות התעופה לא יכולות לפעול
יעקב חזן:
 אתן אנלוגיה: מטוס של אל-על שינחת היום בטוקיו ובעוד יומיים יהיה בניו-יורק, אי-אפשר לטפל באווירון בשני אופנים שונים
יעקב חזן:
 יש אין סוף תחומים שחברות התעופה חייבות לפעול לגביהם באופן אחיד
יעקב חזן:
 לא היינו מודעים לפורום המכובד שישב על המדוכה כבר הרבה מאוד זמן, לא שיתפו אותנו וגם לא זומנו לכאן
יעקב חזן:
 עד היום היינו בקשר עם רשות המיסים שמתכללת את הפרויקט בשם המדינה ולטעמנו, והדגשנו זאת לאורך כל הדיאלוג עם רשות המיסים, הסטנדרטיזציה גם בתחום זה היא חשובה
יעקב חזן:
 הפצנו מסמך לוועדה וברשותך לא אחזור על כולו, אבל יש כמה נושאים מרכזיים שמבטאים, לדעתנו, חריגה מהסטנדרט המקובל
יעקב חזן:
      זה לא שאנחנו שוחרי סטנדרטים, בסופו של דבר יכול להיות מצב בו שכרנו יצא בהפסדנו, אני יכול לתת כמה דוגמאות של יוזמות ישראליות שלא החזיקו מים או עוכבו במשך תקופה מאוד ארוכה, כך הוא הקוד האופוזיטיבי שמדינת ישראל החליטה פעם שהיא הולכת לזהות מטוס שנכנס למרחב האווירי באופן שחורג מהמקובל בעולם
יעקב חזן:
 עוד נושא שהכוונה הייתה טובה והיישום היה לקוי הוא השער העולמי – אופן הדיווח של חברות התעופה על אודות נתוני המטענים
יעקב חזן:
 החריגה מהסטנדרט גרמה לכך שהיישום שלו היה על פני מאוד שנים וחברות תעופה לא הצליחו לתת את המידע כפי שהמדינה ביקשה
יעקב חזן:
 אפילו נושא כמו חוק פיצוי נושאים שמדינת ישראל, מה שהיום אנחנו קוראים לו חוק טיבי, היישום הראשוני שלו חרג לחלוטין מסטנדרטים אחרים בעולם וכתוצאה מזה היה עיכוב ביישום שלו
יעקב חזן:
 לכן, גם בעיננו הנושא הזה הוא קריטי משום שבסופו של דבר, עם כל הרצון הטוב, לחברות התעופה תהיה בעיה לשדר את הנתונים
יעקב חזן:
      לסיום אומר שעולם התעופה נמצא עכשיו בנסיקה, זה נכון לחברות תעופה זרות וישראליות כאחת
יעקב חזן:
 בראייה של חברות התעופה מדינת ישראל קשה לתפעול, הרגולציה קשה, התנאים הגיאופוליטיים קשים
יעקב חזן:
 עכשיו, כשחברות תעופה מחפשות כל הזמן יעדים חדשים ושווקים חדשים, ככל ששוק נהיה מסובך יותר ומעמיד תנאים רגולטוריים שקשים ליישום – וחברות תעופה מצייתות לחוק – כפי שאנחנו רואים מהחומר שקיבלנו לאחרונה יש פה עדיין פער שצריך לטפל בו מבחינת הגעה לסטנדרט הנדרש
יעקב חזן:
 מבחינתנו היה רצוי להמתין עוד קצת ולעשות את ההתאמות הנדרשות ולבוא עם גישה יותר מכילה משום שבסופו של דבר זה הולך להיות אתגר עבור חברות התעופה
יעקב חזן:
 המידע הזה יועבר למדינה, גם למדינה יהיה אתגר בלעבד וללקט את כל המידע הזה, תודה רבה
יולי יואל אדלשטיין:
תודה למר זוסמן, אנחנו רק יכולים לומר לך שהסיפא של דבריך – סוג של תקופת הסתגלות והקשיים שיהיו גם לחברות התעופה וגם למדינה ביישום כל התוכנית והחוק וכן הלאה – כל הדברים הללו עלו לדיון בישיבה הקודמת
יולי יואל אדלשטיין:
 אני מצטער שלא הוזמנת אליה אבל הנושא עצמו עלה
יולי יואל אדלשטיין:
 דיברנו כאן על שיקול הדעת שיהיה למבצעים, לא טייס אוטומטי של הטלת קנסות על חברות במידה שהן לא עמדו בפסיק
יולי יואל אדלשטיין:
 לכולם ברור שהכניסה לסידור החדש היא תהליך
יולי יואל אדלשטיין:
 אני מקווה מאוד שהדברים יסתדרו על הצד הטוב
יולי יואל אדלשטיין:
 דבר שני, אני מציע שתבואו בדברים עם הגופים המבצעים
יולי יואל אדלשטיין:
 אנחנו גוף מחוקק, מפקח, איננו מבצעים את התוכנית
יולי יואל אדלשטיין:
 אם תהיה בקשר עם רשות המיסים זה טוב
יולי יואל אדלשטיין:
 במידה והדברים לא יסתדרו ואתה חושב שהם פוגעים בעיקר ובמהות אז אנחנו כוועדה נוכל להתכנס ולחשוב איך מטפלים בזה
יולי יואל אדלשטיין:
 כרגע, למען האמת והגילוי הנאות, אני לא רואה שאנחנו עוצרים כי יש פה הא בהא תליא לגבי כל מיני תהליכים
יולי יואל אדלשטיין:
 אני מציע דרכי עבודה לנסות ולפתור את זה ואם לא אז נכתב בפרוטוקול שאנחנו ניתן את תשומת ליבנו לנקודות במחלוקת אם תתגלענה בינכם לבין הגורמים המבצעים
יולי יואל אדלשטיין:
 עורכת הדין שירלי קציר בזום, בבקשה
שירלי קציר:
צהריים טובים, אני מצטרפת בזום באופן חריג באישור מיוחד שקיבלנו משום שהוועדה התכנסה אחרי שכבר קבענו את הנסיעה וסברנו שניתן יהיה לעלות בזום
שירלי קציר:
 זה אושר ואנחנו מודעים על כך
שירלי קציר:
 אדוני היושב-ראש, אנחנו חושבים שהצעת החוק, בעולם גלובלי שבו חברות תעופה פועלות במרחב אווירי שאמור ליצור ודאות חוקית אחידה יוצרת בעיה אקוטית עד כדי כך שיש חשש אמיתי שאם חברות התעופה תיאלצנה להיות כפופות לחקיקה הן לא תוכלנה להמשיך את הטיסות לישראל ובסוף יצא שכרנו בהפסדנו
שירלי קציר:
 אדבר באופן קונקרטי: יש מספר בעיות בחוק, העברנו נייר מסודר אחרי שערכנו מחקר מקיף
שירלי קציר:
 אנחנו פועלים עם למעלה מ-30 חברות תעופה זרות שייפו את כוחנו על מנת להביא את קולן לגבי הצעת החוק שעומדת להצבעה
שירלי קציר:
 המטרות שלשמן נועד החוק: החוק הזה הוא לא חוק חדש בעולם, המטרה היא ראויה – מניעת פיגועים ושמירה על ביטחון המדינה – רק שמדינת ישראל חרגה באופן גורף מכל המטרות שלשמן חוקק החוק הזה במדינות מקבילות בעולם ובכלל זה בארצות הברית, אירופה ומדינות נוספות
שירלי קציר:
      אנחנו סבורים שיש בעיה עם חמש המטרות שהוצבו שלשמן ניתן למסור את המידע ולאסוף אותו
שירלי קציר:
 אנחנו מבקשים להגביל ולהקביל את איסוף המידע בהתאם לחקיקה בינלאומית שמתבצעת בדיוק בנושא הזה
שירלי קציר:
 בגדול, המטרה שלנו, הבקשה שלנו היא שאיסוף המידע, גם באמצעות ה-PNR וגם באמצעות ה-API יוגבלו לטובת מטרות בינלאומיות מקבילות – שמירה על ביטחון לאומי בלבד
שירלי קציר:
 יש כאן בעיה אקוטית חמורה בעניין סתירה בין הוראות החוק שנקרא GDPR – חקיקה אירופאית משנת 2018 שמטרתה לשמור על זכויות ופרטיות של נושאים – לבין הצעת החוק המובאת כאן להצבעה
שירלי קציר:
 חברות תעופה אירופאיות, בכל מקום שבו הן נותנות שירות בעולם – והחוק שלנו בהחלט נופל תחת אותה סתירה להוראות חוק GDPR – לא תוכלנה לציית להוראות החוק הישראלי אלא אם כן, זה גם צוין על ידי מר יחיא מרשות שדות התעופה בישיבה הקודמת, מדינת ישראל תערוך הסכם בינה לבין האיחוד האירופי
שירלי קציר:
 אם לא יהיה הסכם שכזה חברות התעופה האירופאיות וחברות התעופה נוספות שכפופות לתקינה אירופאית לא תוכלנה לקיים את הוראות החוק הזה, צריך להבין שזה דבר אקוטי
שירלי קציר:
 הוראת חוק ישראלית בענף שהוא גלובלי במהותו שסותרת את התקינה הבינלאומית, מדובר בדבר שלא ייעשה
שירלי קציר:
 אנחנו מבקשים לפעול בהתאם להוראות הבינלאומיות שמחייבות קיומו של הסכם בינלאומי בין מדינת ישראל לבין האיחוד האירופי ביחס לנושא של איסוף ומסירת מידע על נוסעים
שירלי קציר:
 אם לא כן, חברות תעופה אירופאיות ואפילו אמריקאיות שפעולות תחת תקינה של GDPR לא תוכלנה לעמוד בהוראות החוק
שירלי קציר:
      יווצר מצב שבו חברות התעופה תפעלנה בניגוד להוראות החוק, וכפי שציין קובי זוסמן זה לא משהו שחברות התעופה מבקשות לעשות, או פשוט להפסיק את הטיסות לישראל ואני חושבת שזו לא המטרה
שירלי קציר:
 מעבר לפגיעה בחברות התעופה בסופו של יום אנחנו נפגע בצרכן, בתחרות במשק ובוודאי שזה הפוך להסכם השמיים הפתוחים שישראל הצטרפה אליו ב-2013
שירלי קציר:
 כפי שאמרתי עד כה, אנחנו מבקשים לצמצם את רשימת המטרות שמוגדרות בהצעת החוק למטרה של שמירה על ביטחון לאומי בלבד ומניעת אירועי טרור
שירלי קציר:
 בנוסף, לפעול במישור הבינלאומי לחייב הסכם בין מדינת ישראל לבין האיחוד האירופי ופשט להתאים את החוק האירופי והתקינה האירופית שקיימת באופן אחיד ולמנוע תקלות וחריקות בדרך
שירלי קציר:
      יש לנו נושאים נוספים, לא אלאה את הוועדה אך אציין אותם בקצרה
שירלי קציר:
 מספר נושאים נוספים שמטרידים את חברות התעופה הזרות ובכללם איסוף המידע
שירלי קציר:
 מקובל בעולם לבקש איסוף מידע רק של 24 שעות לפני ו-12 לפני, 12 שעות לפני ביצוע ההזמנה ומידע שניתן בצ'ק אין
שירלי קציר:
 בישראל הרחיבו את זה ל-48 שעות לפני וגם לאחר סגירת דלתות
שירלי קציר:
 זה אומר שחברות התעופה תהיינה עסוקות באיסוף ומסירת מידע באופן תדיר במקום לעשות את הפעילות שלמטרתה הן נשכרו – להוביל נוסעים מנקודה לנקודה
מאיר כהן:
את בוודאות אומרת שבתשקיף העולמי הנוהג שונה לגמרי מהצעת החוק?
שירלי קציר:
הוא לא שונה לגמרי, יש מטרה אחת שהיא חופפת – מניעת אירועי טרור ופשיעה – רק שישראל הרחיבה באופן קיצוני את המטרות, את איסוף המידע, את משך הזמן שבו חברות התעופה נדרשות - - -
מאיר כהן:
כן, הבנתי, 24/48
מאיר כהן:
 תני לנו דוגמאות לדברים שלא מופיעים בחוץ לארץ אלא רק בהצעת החוק שלנו
שירלי קציר:
למשל מידע לגבי מינו של אדם, מידע לגבי המגדר, מידע לגבי איסוף נתונים כלכליים
שירלי קציר:
 48 שעות לפני הטיסה שזה משהו שלא נהוג בעולם וגם מקשה באופן מאוד פרקטי על חברות התעופה למסור את המידע הזה
שירלי קציר:
 חמש המטרות שהוגדרו בראשית החוק חורגות לחלוטין מכל המטרות שמוגדרות בעולם
שירלי קציר:
 בעולם יש מטרה אחת שהיא מניעת פשיעה וטרור
שירלי קציר:
 בישראל הרחיבו את זה לשמירה על בריאות הציבור, מידע כלכלי, אני יכולה להקריא ממה שכתוב בהצעת החוק ולמנות איפה זה סותר באופן חזיתי
שירלי קציר:
 חמשת המטרות שמוגדרות אצלנו, עם הראשונה אין בעיה כפי שאמרנו – מאבק בארגוני הפשיעה ומניעת טרור
שירלי קציר:
 מטרות אחרות: חיזוק אבטחת התעופה האזרחית – יש גוף בעולם שעושה זאת, למה צריך את החוק הזה? שיפור מערך ביקורת הגבולות וניהול הליכי הגירה – יש לישראל הרבה דרכים לעשות זאת ולא באופן הזה
שירלי קציר:
 שמירה על בריאות הציבור – המונח שמירה על בריאות הציבור הוא מעין שסתום רחב שאפשר ליצוק אל תוכו הרבה תוכן
שירלי קציר:
 חברות התעופה שואלות אותנו מה המשמעות של הדברים, כיצד נוכל בעצם לדעת מה כן אנחנו נדרשים למסור, מה אסור לנו למסור
שירלי קציר:
 צריך להגיד באופן ברור, כפי שציין קובי, ישראל חשובה לחברות התעופה, מדובר ביעד אסטרטגי, אבל היא רק ישראל
שירלי קציר:
 צריך להבין שאם יכפו על חברות תעופה זרות לפעול בניגוד לתקינה מקומית שיש להן ההשלכות של זה מובנות מאליהן, זה לשים מצב של בין הפטיש לסדן ובעיני ברור לאן הכף תיטה
שירלי קציר:
 אני חושבת שצריך לפשט את הדברים, יש כבר תקינה, לא המצאנו את הגלגל
שירלי קציר:
 חברות התעופה מדווחות ופועלות בשיתוף פעולה גם עם מדינת ישראל היום
שירלי קציר:
 פשוט מה שצריך לעשות זה לעשות את התהליך הרבה יותר חלק וקל, לקחת את נייר החקיקה המקביל בארצות הברית ובאירופה ולהיצמד אליו ככל שניתן
שירלי קציר:
 אם יש עניין נקודתי שרוצים לקיים לגביו שיח אז אפשר לעשות את זה בפתיחות ואולי להרחיב או לנסות למצוא פתרון
שירלי קציר:
 להציג נייר כזה שסותר באופן חזיתי תקינה אירופאית שמחייבת חברות תעופה אירופאיות זה לשים לעצמנו אצבע בעין כי בסופו של יום הן לא תוכלנה לפעול וההשלכות של זה ברורות
שירלי קציר:
 גם האינטרס של אזרחי מדינת ישראל וגם של הציבור
מאיר כהן:
היא נשמעת משכנעת, אתם תצטרכו להסביר
יולי יואל אדלשטיין:
מאיר, אנחנו מחכים לסיום דבריה של עורכת הדין קציר ונשמע את תגובת משרד המשפטים
שירלי קציר:
נקודה אחרונה, צריך להבין שבענף הזה מרבית כרטיסי הטיסה נמכרים דרך סוכני נסיעות, בערך 80% לא נמכרים דרך חברות התעופה ויש קרב בין - - - מהמידע המבוקש
יולי יואל אדלשטיין:
תודה, את מעלה סוגיות חשובות, חלקן עלו לדיון בישיבות הקודמות וחבל שלא הייתם, אתם הוזמנתם
יולי יואל אדלשטיין:
 עדיין, זה לא מוריד מחשיבות הדברים ולכן נשמע את תגובת משרד המשפטים
דרור גרנית:
שלום לכולם, דרור גרנית, משרד המשפטים
דרור גרנית:
 הופתעתי לקבל את המכתב של עורכת הדין קציר גם באופן שבו הוא הועבר אלי שהיה דרך הדוברות של המשרד ולא במישרין, גם בעיתוי שהוא הועבר אלי – יום לפני הישיבה האחרונה כשתזכיר החוק פורסם כבר בקיץ – וגם מבלי שצוינו אילו חברות היא מייצגת
דרור גרנית:
 גם הגברת קציר עצמה לא ציינה זאת, זה דבר מוזר בעיני אבל בסדר
דרור גרנית:
 עכשיו, אחרי ההקדמות הללו נתייחס לגופם של הדברים: אני חושש שהגברת קציר מציגה דברים שגויים, פשוט שגויים
דרור גרנית:
 נפתח רגע לעניין פרטי המידע, אנחנו פירטנו בתוספת הראשונה להצעת החוק את פרטי המידע המבוקשים
דרור גרנית:
 רשימת פרטי המידע הללו מתכתבת אחד לאחד עם המצוין בנספח א' של הדרקטיבה האירופאית
דרור גרנית:
 אל מול טענותיה של עורכת הדין קציר בעניין זה שלא מבוקש שם מידע על המדינה ועל האזרחות ועל מגדרו של אדם וכדומה, אקרא תא פריט 18 מתוך - - - שאומר:      "Any advance passenger information (API) data collected (including the type, number, country of issuance and expiry date of any identity document, nationality, family name, given name, gender, date of birth, airline, flight number, departure date, arrival date, departure port, arrival port, departure time and arrival time)" כל אלו הם בדיוק, אבל בדיוק מה שכתבנו בחלקים א' ו-ב' של התוספת הראשונה שלנו
דרור גרנית:
 זה לעניין פרטי המידע
דרור גרנית:
 אם תעברו באופן מדוקדק אתם תראו, אנחנו קצת שינינו את הסדר ואת החלוקה של הפרטים אבל זה מתכתב אחד לאחד עם מה שיש פה, אין פה שום תוספת של מהות
דרור גרנית:
 הערה שנייה של עורכת הדין קציר נוגעת ב-GDPR
דרור גרנית:
 דנו בזה בהרחבה בישיבה הקודמת, אנחנו ערים לבעיות וגם הצגנו את המורכבות אל מול הוועדה
דרור גרנית:
 הצגתי כבר את השיח שהתחלנו מול האירופאים ואנחנו מתכוונים להמשיך בו עם השלמת החקיקה
דרור גרנית:
 לא ארחיב שוב כי אמרנו את כל הדברים בישיבה השנייה
יולי יואל אדלשטיין:
לגבי ההסכם עם האיחוד האירופי, אולי תבהיר את הדברים
דרור גרנית:
אז אמרתי, הגברת קציר מציגה את הדברים כאילו ה-GDPR נוגע במישרין בישראל ולא היא
דרור גרנית:
 מדובר בדין אירופי שחל באירופה, גם על חברות שממריאות אל ומאירופה ולכן אנחנו ערים למורכבות ולא מתכחשים לה
דרור גרנית:
 יחד עם זאת, ספציפית לעולם ה-PNR, יש התלבטות שהיא אפילו בתוך בית הדין האירופי עצמו, שקצת מזגזג בנקודה הזאת, מה הדין החל באירופה פנימה, האם חל ה-GDPR או ה- Law enforcement directive שזו נורמה אחרת
דרור גרנית:
 בית הדין אמר פעם א', פעם ב', בפעם השלישית הוא אמר שבחלק מהמקרים כך ובחלק מהמקרים אחרת
דרור גרנית:
 מדובר באירוע מורכב בתוך בית הדין האירופי עצמו
דרור גרנית:
 אנחנו התחלנו בשיח מול האירופאים ובהקשר הזה האירופים אמרו לנו שהם יקיימו איתנו משא ומתן לא לפני שנשלים את החקיקה ונבוא עם חוק, התחלנו שיח עם האירופאים לפני שהגענו לכאן עד כמה שיכולנו
דרור גרנית:
      נקודה נוספת שהעלתה עורכת הדין קציר נוגעת לתכלית ההסדר
דרור גרנית:
 אני רוצה לומר שאנחנו שמנו את הדרקטיבה האירופית כמודל אבל אנחנו אמרנו והצגנו את זה בישיבה הקודמת
דרור גרנית:
 נכון, לדרקטיבה האירופית יש שתי תכליות, לא אחת
דרור גרנית:
 האחת היא מאבק בטרור והשנייה היא מאבק בפשיעה החמורה, יש עולם של טרור ויש עולם של עבריינות
דרור גרנית:
 לא רק אינטרס אחד של ביטחון לאומי אלא שני אינטרסים בדרקטיבה
דרור גרנית:
 יחד עם זאת אמרנו שהסטנדרט הוא לאו דווקא אירופאי, הפנינו למסמך של ארגון התעופה הבינלאומי שמונה חמש מטרות מסחריות שמקובלות במקומות שונים בעולם
דרור גרנית:
 גם בפועל נעשה שימוש בהן במקומות שונים בעולם, חלק בכל המטרות לעיתים בחלקן
דרור גרנית:
 באירופה הם מצמצמים ונוגעים רק בשתי המטרות האלה
דרור גרנית:
 אציין גם שהתכלית הבריאותית שהיא אחת מהחמש שאנחנו מנינו נוספה בגרמניה כהוראת שעה, מכאן אנחנו לומדים שגם באירופה מבינים את הפוטנציאל של המידע הזה לצרכים בריאותיים בעולמות של מגיפה עולמית ויצרו הוראת שעה ספציפית
דרור גרנית:
 סברנו שנכון לקבוע את זה כתכלית גם בחקיקה שלנו באופן קבוע
דרור גרנית:
      לגבי התכלית של אבטחת התעופה האזרחית, הסברנו בדיונים שהיא מקרה פרטי של עולם התקפות הטרור, זה נוגע קצת בחלוקת התפקידים והסמכויות
דרור גרנית:
 התכלית המשמעותית שלא מקובלת באירופה אבל אנחנו הכנסנו אותה והיא כן מקובלת בהנחיה של ארגון התעופה הבינלאומי נוגעת בנושא ההגירה
דרור גרנית:
 אנחנו חושבים שיש ללכת על גישה מרחיבה כי זה מתכתב באופן הדוק עם עולמות ההגירה, מה שבאירופה יש לו דרקטיבה נפרדת
דרור גרנית:
 במקומות אחרים בעולם, לרבות ארצות הברית, ההפרדה הזאת לא כל-כך חדה וברורה ואוספים את הנתונים באופן מקביל, לכן אני חושב שהצגת הדברים מפי עורכת הדין קציר הייתה לא מדויקת גם בנקודה זו
דרור גרנית:
     לעניין יידוע הנוסעים והערת עורכת הדין קציר בנוגע לעדכון הנושאים: ההערה הושמעה גם על ידי נציגי אל-על שיושבים בדיונים
דרור גרנית:
 הם הציעו תיקון נוסח
דרור גרנית:
 אנחנו ראינו את הנוסח שלהם ומסכימים לו
דרור גרנית:
 הנוסח שלהם מדבר על קביעת היידוע בתנאי התובלה ולא בעת הנפקת הכרטיס
דרור גרנית:
 זה מסיר מחברות התעופה כל מיני חששות של סכסוכים צרכניים
דרור גרנית:
 אנחנו מקבלים את ההצעה של אל-על שהייתה קונקרטית וספציפית
דרור גרנית:
      נקודה נוספת שהעלו מר זוסמן ועורכת הדין קציר ואליה אני רוצה להתייחס, מדובר באחידות ובסטנדרטיזציה
דרור גרנית:
 אנחנו מסכימים ומבינים שבעולם התוכן יש חשיבות לאחידות, מהטעם הזה עשינו כל מאמץ כדי שהטקסט שלנו יהיה מיושר עם המחמיר מבין הסטנדרטים – הדרקטיבה האירופאית – מעבר לכך אומר שקבענו שעדכונים לגבי התוספת הראשונה ומהם פרטי המידע שקובעים אמרנו שאם רוצים לתקן את זה זה יהיה בהתאמה לסטנדרטים הבינלאומיים
דרור גרנית:
 אני מפנה רגע לסעיף 2ד שמדבר על הרחבת התוספת הראשונה ואומר שאפשר להרחיב ובלבד שזה בהתאם לקבוע באמנות בינלאומיות ובתקינה הבינלאומית המונהגת על ידי ארגון התעופה הבינלאומי
דרור גרנית:
 אנחנו מסכימים עם ההערה בדבר הסטנדרטיזציה ואני אעיר שלאחר שחשבנו על הפורמט והביצוע חשבנו שנכון לתקן את סעיף 3ד כשנגיע אליו
דרור גרנית:
 גם שם נתנו דגש לעולמות הסטנדרט מתוך עין צופיה אל עבר האחידות והנורמות הבינלאומיות
דרור גרנית:
 אני חושב שעברתי על כל הנקודות המרכזיות שהגברת קציר התייחסה אליהן אבל אם יש עוד שאלות אשמח לענות
יולי יואל אדלשטיין:
בסדר גמור, שמענו התייחסות
יולי יואל אדלשטיין:
 אני שמח שאתם קשובים ומכניסים שינויים היכן שצריך, ברוש שזה אף פעם לא 100% אבל זה מעיד על רצון טוב ואני מקווה שאותו הרצון יהיה גם במגעים שיהיו מול מר זוסמן בהמשך
יולי יואל אדלשטיין:
 בחיוך אומר, למרות שהפרוטוקול לא רואה חיוכים, שכשר הבריאות בתקופת הקורונה אני מצדד בסעיף 5, אתה יכול לרשום את זה
יולי יואל אדלשטיין:
 אני זוכר את הגיהינום שעברנו עם כל מיני רצונות לקבל איזשהו מידע
יולי יואל אדלשטיין:
 אנחנו נשמע גם את מר שלומי עם שלום מקשרי הממשל של חברת אל-על, בבקשה
שלומי עם שלום:
	אנחנו רוצים לברך על התהליך הזה, אין לנו הערות מקצועיות מלבד ההערה הזאת ואני חושב שזה היה נכון לשמוע את חברות התעופה
שלומי עם שלום:
 נפגשנו עם המל"ל ועם רשות המיסים
שלומי עם שלום:
 יש לנו צוות משותף כדי לראות שהממשק עובד
שלומי עם שלום:
 תודה לחברים מאל-על ולמחלקה המשפטית
שלומי עם שלום:
 אני רוצה לציין כמה דברים: לגבי ה-GDPR, גם אנחנו מחויבים ובעוד מקומות, לנו אין אפשרות ואנחנו חושבים שיהיה נכון לציין לפרוטוקול או בכל דרך אחרת שככל, זה עניין תיאורטי אבל הוא יכול להתממש
שלומי עם שלום:
 אם מישהו יחליט שפגענו לו בפרטיות הוא יתבע אותנו, אנחנו רוצים להגיע להסכם והסדר ברמה הבינלאומית של הגנה מפני דבר כזה
שלומי עם שלום:
 אנחנו עושים את מה שהמדינה אומרת ואחר כך יכול להיות ניגוד אז אנחנו מצפים לסוג של הגנה
שלומי עם שלום:
 כמו שאמרתי, לנו אין אופציה שלא לקיים את החוק
שלומי עם שלום:
 זה דומה ולא דומה
שלומי עם שלום:
 יש הרבה מאוד חוקים, כמו חוק טיבי, שחלים בעיקר על חברות התעופה הישראליות ולא חלים על חברות אחרות
שלומי עם שלום:
 החוק הזה הוא דוגמה טובה לעבודה שנעשתה
שלומי עם שלום:
 עוד משהו לפרוטוקול, כרגע נראה שאנחנו יכולים לעמוד בעלויות בלי הוצאות מיותרות אבל אנחנו בפיילוט
שלומי עם שלום:
 אם יתגלו דברים אחרים נשוב ונבקש את הדבר הזה, כרגע זה נראה מצוין
שלומי עם שלום:
 זה חוק חשוב להרבה מאוד אזרחים במדינת ישראל, לחיזוק הקשר בין המדינות ואנחנו רוצים שהוא יקודם