GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גדי איזנקוט:  השאלה שאני רוצה לשאול היא: אם היו מפסיקים גיוס ונותנים לכם תקציב חופשי – לדעתי זה הפתרון הכי זול – שבו תעשו פתרון שמוכר בצה"ל, זה נקרא שנת קבע ראשונית
גדי איזנקוט:  יגידו לכם שאין מגבלה
גדי איזנקוט:  כל 500 המשרתים היום, תכינו להם תוכנית שאומרת שכל אחד יכול לחתום שנת קבע נוספת ולקבל שכר מסוים ומענק של 50,000 שקלים בסוף
גדי איזנקוט:  אתם תוכלו להשאיר 70%–80% מהאנשים?
יקי זנו: ההערכה שלנו היא שנשאיר כ-50%
גדי איזנקוט: 	זה מה שחשבתי
גדי איזנקוט:  יכול להיות שצריך לחזור לשר ולהגיד לו שיכין תוכנית רצינית של שנה, לאפשר את התוכנית של שנת קבע נוספת, ותשאירו את מי שכבר נמצא, עבר הכשרה ואתם מכירים אותו בין חצי שנה לשנתיים וחצי, ותעשו להם תוכניות שירות ייחודיות
גדי איזנקוט:  לדעתי זה יהיה הכי זול, הכי מקצועי והכי נכון, ואז בשנה אחת תוכלו לסדר את זה וגם תוכלו למצוא פתרון לאלה שכבר יימצאו כשנה וחצי ויהיה נכון להחתים אותם
גדי איזנקוט:  צה"ל עושה את זה עם חיילים בני 18, הוא מחתים אותם על 4–12 חודשים ואומר להם שזו שנת קבע נוספת בהסכמה דו-צדדית
גדי איזנקוט:  כל אחד מהצדדים יכול לסרב
גדי איזנקוט:  לדעתי זה אנשים שכבר מכירים את הארגון ואוהבים אותו וזה הפתרון הנכון
אורנה ברביבאי: פתרון נכון, גדי
גדי איזנקוט: זה יהיה גם הפתרון הכי זול שימנע עכשיו גיוס והכשרות והצטיידות שזה נראה לי בזבוז
יולי יואל אדלשטיין: אני מבקש להכריז על חמש דקות הפסקה על מנת שננסה לגבש פתרון
יולי יואל אדלשטיין: אני מחדש את ישיבת הוועדה
יולי יואל אדלשטיין:  לטובת אלה שלא היו בחדר, קיימתי התייעצות עם חברי הכנסת, זאת הייתה כוונתי
יולי יואל אדלשטיין:  לצערי הרב אני רואה שבמצב שנוצר אנחנו נצטרך לפצל את שתי הבקשות של הממשלה
יולי יואל אדלשטיין:  בכל הנוגע למשטרה, כפי שעלה גם אתמול בדיון, אני לא רואה שיש כאן אופוזיציה לבקשת הממשלה להאריך בשלוש שנים את ההוראה
יולי יואל אדלשטיין:  ברור שגם כאן יש דברים לבדוק ולעקוב אחריהם אבל זה לא קשור לבקשת הממשלה להארכת הצבת יוצאי הצבא בשירות המשטרתי
יולי יואל אדלשטיין:  אנחנו, כוועדה, מביעים תקווה שהם ישרתו בתפקידים שקשורים בשמירת ביטחון אזרחי מדינת ישראל ולא בתפקידים שלא שייכים לכך
יולי יואל אדלשטיין:       לעומת זה, עם האירוע של השב"ס, לאור כל מה ששמענו, אנחנו עדיין לא מבינים איך הלכה למעשה הדברים האלה יכולים להתבצע
יולי יואל אדלשטיין:  כולנו בעד מתן פתרון לנושא הזה, ודאי אחרי הסיפורים הקשים שכולנו שמענו ונחשפנו אליהם
יולי יואל אדלשטיין:  כולנו מבינים שזה לא פתרון אידיאלי, של הצבת חיילים, אבל יחד עם זה בתוך עמנו אנחנו חיים ומבינים שתוך זבנג וגמרנו אנחנו לא יכולים לאתר מאות תקנים של סוהרים מקצועיים ולהציב אותם במקום החיילים, לכן הוועדה תמשיך לדון בנושא
יולי יואל אדלשטיין:  אבקש מהיועצת המשפטית לוועדה להסביר את משמעות פיצול שתי הבקשות ונוכל להתקדם
מירי פרנקל-שור: מכיוון שהממשלה הגישה את ההסדר מול המשטרה ואת ההסדר מול השב"ס בהצעת חוק אחת, הצעת היושב-ראש לוועדה היא לפצל לפי סעיף 84ב לתקנון את הצעת החוק כך שמה שיעבור למליאה יהיה סעיף 1 להצעה שמדבר על הצבת חיילים במשטרה, וסעיף 2 להצעה יישאר על שולחן הוועדה
מירי פרנקל-שור:  המשמעות היא שהוועדה יכולה להמשיך בדיוניה ואין צורך להניח את הצעת החוק מחדש על שולחן הוועדה והוועדה שתחליט לזמן את הדיון, אם תחליט לסיים את הצעת החוק ולאשר לקריאה שנייה ושלישית, היא תעבור למליאה
מירי פרנקל-שור:       סדר ההצבעה יהיה כך: הוועדה תצביע על הפיצול, אחר כך נדון בהסתייגויות של המשטרה, נאשר את מספר החיילים שמוצבים במשטרה בהתאם להחלטת הממשלה ואחר כך נאשר את הצעת החוק בקריאה שנייה ושלישית
מירי פרנקל-שור:  אז קודם כל ההצבעה על הפיצול לפי סעיף 84ב לתקנון הכנסת
יולי יואל אדלשטיין: חברים, לפי סעיף 84ב לתקנון הכנסת אני מעמיד להצבעה את הצעתי לפיצול שתי הבקשות, למרות שהגיעו במסגרת הצעת חוק אחת
יולי יואל אדלשטיין:  רק חברי הוועדה יצביעו או ממלאי מקומם
יולי יואל אדלשטיין:  מי בעד הפיצול, ירים את ידו
יולי יואל אדלשטיין: ההחלטה על הפיצול אושרה פה-אחד
יולי יואל אדלשטיין:  אני יודע שיש הסתייגויות גם לפרק הזה של המשטרה
יולי יואל אדלשטיין:  האם החברים מעוניינים לנמק בוועדה את ההסתייגויות או שננסח אותן ונעלה למליאה?
רם בן ברק: ננסח ונעלה למליאה
יולי יואל אדלשטיין: למליאה
יולי יואל אדלשטיין:  אוקיי, תודה
מירי פרנקל-שור: כיוון שיש הסתייגויות ליש עתיד, לעבודה ולישראל ביתנו, נערוך הצבעה על כל ההסתייגויות אם יש הסכמה של חברי הכנסת, ונעלה אותן למליאה
יולי יואל אדלשטיין: בסדר גמור, אנחנו מצביעים כרגע על ההסתייגויות של כלל הקבוצות – יש עתיד, ישראל ביתנו, והעבודה
יולי יואל אדלשטיין:  העבודה לא נמצאים אז אנחנו לא נוכל להצביע על ההסתייגויות שלהם - - -
אורנה ברביבאי: ברצוננו להעלות את ההסתייגויות גם במליאה
יולי יואל אדלשטיין: כן, תוכלו להעלותם במליאה
אלעזר שטרן: אנחנו מבקשים לצרף אלינו את ההסתייגויות של מפלגת העבודה
מירי פרנקל-שור: זה יעלה למליאה
יולי יואל אדלשטיין: נטיות הסיפוח שלך לא מוצדקות
אורנה ברביבאי: הוא מצרף אותם כמצביעים
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו נאשר להם את הנמקת ההסתייגויות במליאה
יולי יואל אדלשטיין:  מי בעד ההסתייגויות של כלל הקבוצות כפי שמניתי, ירים את ידו
יולי יואל אדלשטיין:  מי נגד?
אסף פרידמן: ההסתייגויות התקבלו
יולי יואל אדלשטיין: ההסתייגויות התקבלו אז הן יעלו
ינון אזולאי: אז רוויזיה
יולי יואל אדלשטיין: נבקש רוויזיה שתתקיים בעוד חצי שעה
אלעזר שטרן: יש חברים בוועדת החוקה, אפשר להביא אותם
יולי יואל אדלשטיין: יש מלא, למרות שכמה מהנוכחים התלוננו על כך שהם נמצאים בוועדת החוקה
יולי יואל אדלשטיין:  אנחנו נעסוק עתה בהקראת החוק
יולי יואל אדלשטיין:  בשעה 11:30 נקיים הצבעה על הרוויזיה כפי שביקשו חברי הכנסת
איילת לוי נחום: לאור החלטת הוועדה על פיצול אני מקריאה רק את סעיף 1 להצעת החוק:     " בחוק שירות ביטחון (הצבת יוצאי צבא במשטרת ישראל) (תיקוני חקיקה) (הוראת שעה) התשפ"ב–2021 (להלן – "החוק העיקרי")
איילת לוי נחום:  בסעיף 1, במקום תאריך ז' בטבת התשפ"ג, ה-31 בדצמבר 2022, יבוא: י"א בטבת התשפ"ו, ה-31 בדצמבר 2025"
יולי יואל אדלשטיין: אוקיי, אנחנו יכולים לשחרר את המוזמנים
יולי יואל אדלשטיין:  אני מודה מאוד לכל המשתתפים
יולי יואל אדלשטיין:  לתשומת הלב של חברי הכנסת ורכזי הסיעות – ב-11:30 הצבעה על הרוויזיה
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מחדשים את הישיבה כדי להצביע על הרוויזיה כפי שביקש חברת הכנסת ינון אזולאי
יולי יואל אדלשטיין:  השעה היא 11:31 ואנחנו יכולים להצביע
יולי יואל אדלשטיין:  מי בעד קבלת הרוויזיה, ירים את ידו, מי נגד?
יולי יואל אדלשטיין: הרוויזיה התקבלה פה-אחד ואנחנו מעלים שוב את קבלת ההסתייגויות בוועדה של סיעות יש עתיד, ישראל ביתנו וסיעת העבודה
יולי יואל אדלשטיין:  מי בעד קבלת ההסתייגויות, ירים את ידו
יולי יואל אדלשטיין: לא אושרו
יולי יואל אדלשטיין: הוועדה דחתה את ההסתייגויות פה-אחד, מה שלא מונע מחברי הכנסת לנמק את ההסתייגויות ולבקש להצביע עליהן במליאת הכנסת
ינון אזולאי: זה גם לא מונע מאלו שהשתתפו עכשיו לבוא להצבעות הבאות בזמן
יולי יואל אדלשטיין: אני חושב שזאת לא בעיה של השעון בדיוק
יולי יואל אדלשטיין:  חברי הכנסת, מכיוון שנדחו ההסתייגויות אנחנו נוכל להצביע על הסעיף שקשור בהצבת יוצאי צה"ל במשטרה כפי שביקשה הממשלה ולאחר הפיצול שהוועדה תמכה בו
יולי יואל אדלשטיין:  מי בעד הסעיף בחוק המתייחס לשירות יוצאי צבא במשטרה, הארכת הוראת השעה בשלוש שנים, ירים את ידו
יולי יואל אדלשטיין:  נגד? נמנעים?
יולי יואל אדלשטיין: התקבל פה-אחד
איילת לוי נחום: אני מקריאה לחברי הכנסת את הסעיף הרלוונטי בנוסח החלטת הממשלה שנוגע למספר החיילים שמוצבים:      "בהתאם לסעיף 24א(ג) לחוק שירות הביטחון (נוסח משולב) התשמ"ו–1986, בכפוף להארכת תוקפו בחקיקה כאמור בטיוטת החוק
איילת לוי נחום:  סעיף א להחלטה זו קורא לאשר את הצעת שר הביטחון בהסכמת השר לביטחון לאומי כי מספר יוצאי הצבא, חיילים בשירות סדיר חובה שישרתו ביחידות אחרות של משטרת ישראל שאינן משמר הגבול יעמוד על 1,161 חיילים בשלוש השנים הקרובות, מ-2023–2025"
יולי יואל אדלשטיין: 1,161 חיילים
יולי יואל אדלשטיין:  אנחנו צריכים לאשר את המספר בהצבעה
יולי יואל אדלשטיין:  מי בעד, ירים את היד
יולי יואל אדלשטיין:  מי נגד? מי נמנע?
יולי יואל אדלשטיין: אישרנו פה אחד את הבקשה לגבי מספר החיילים לשלוש השנים הקרובות
יולי יואל אדלשטיין:  סיימנו עם החובות שלנו
יולי יואל אדלשטיין:  תודה לייעוץ המשפטי, תודה לחברי הכנסת, אני נועל את הישיבה הקשורה בבקשת הממשלה להארכת הוראת השעה לגבי יוצאי צה"ל במשטרה
יולי יואל אדלשטיין:  בשעה 12:00 ניפגש לדיון על צו חיסיון של קצ"א
יולי יואל אדלשטיין: חברים, אנחנו פותחים את ישיבת ועדת החוץ והביטחון
יולי יואל אדלשטיין:  יש לנו שתי ישיבות היום
יולי יואל אדלשטיין:  הישיבה הראשונה היא הצעה לדיון מהיר בנושא: מרשם הטאבו הפלסטיני, של חברי הכנסת אריאל קלנר וצביקה פוגל
יולי יואל אדלשטיין:  נשיאות הכנסת אישרה את הנושא לדיון מהיר בוועדת החוץ והביטחון ואנחנו מקיימים את הדיון
יולי יואל אדלשטיין:  יש לנו מעכשיו 50 דקות לקיום הדיון החשוב הזה
יולי יואל אדלשטיין:  חבר הכנסת קלנר, בבקשה, אתה רוצה להציג את הנושא?
אריאל קלנר: תודה, אדוני היושב-ראש
אריאל קלנר:  קודם כול, אני רוצה להתייחס לפיגוע הנורא שהיה אתמול, הרצח הנורא של נערים יהודים, של צעירים יהודים, רק בגלל שהם יהודים
אריאל קלנר:  אני משתתף באבל הכבד של משפחת יניב על הלל ועל יגל, ועם כל עם ישראל אנחנו מבכים את הירצחם
אריאל קלנר:       זו המלחמה שלנו כבר מאה שנים, מעל מאה שנים, על אלה שרוצים לנשל אותנו, לגרש אותנו, לקחת את אדמתנו
אריאל קלנר:  הם נרצחו עקב תעמולה אנטישמית, עקב הסתה פרועה, חינוך שחיי יהודי זה משהו שצריך לקחת אותו, ואת התוצאות אנחנו רואים מול האויב האכזר הזה
אריאל קלנר:      אני כמובן מצפה לתגובה ציונית הולמת של מדינת ישראל – לא של פרטים, של המדינה – מכה אמיתית חזקה באויב, והתיישבות
אריאל קלנר:  התשובה למי שרוצה לזרוק אותנו מפה, לקחת את האדמה שלנו ואת הארץ שלנו היא התיישבות, היא המשך הפיתוח שלה והעמקת שורשים
אריאל קלנר:       גם הדיון הזה הוא על אותה מערכה, אותם אלה שרוצים לנשל אותנו מאדמתנו, המערכה הזאת נמשכת והיא נמשכת בשלל אמצעים
אריאל קלנר:  אחד מהם זה רצח יהודים באשר הם יהודים בארץ ישראל, הדרך השנייה היא השתלטות על קרקעות, והדרך שאנחנו רואים פה היום היא דרך משפטית, דרך של רישום בטאבו
אריאל קלנר:       הפרויקט, כפי שנחשף על ידי ארגון עד כאן וערוץ 14 – בערוץ 14, לפחות כך אני נחשפתי אליו – בסוף אותה מטרה, גזילת ארץ ישראל מידינו, והפרויקט הזה מתבצע קודם כול על ידי הרשות הפלסטינית, תוך הפרת כל ההסכמים שנחתמו בעבר, אבל כאן כבר גם אין מה להתפלא
אריאל קלנר:  הרשות הזאת מתפקדת כאויב לכל דבר ועניין, ובין אם מדובר בהשתלטות ובין אם מדובר בתמיכה כלכלית בטרור ובטרוריסטים, יש כאן תמיכה כספית שמאפשרת ותומכת ברשות כדי שזו תמשיך להפר את הסכמי אוסלו ולהשתלט על חלקי ארץ ישראל, מה שקרוי שטח C והשטחים הפתוחים, בתוך יישובים עצמם ממש
אריאל קלנר:       אנחנו מדברים – לפחות כפי שנחשף – על תמיכת האיחוד האירופי, בין 2017 ל-2022 אנחנו מדברים פה על 30 מיליון אירו; סוכנויות האו"ם השונות – 3
אריאל קלנר: 4 מיליון דולר; הבנק העולמי – 12 מיליון דולר, וכמי שהקים ועומד גם בראש השדולה למאבק בדה-לגיטימציה של ישראל, אני חייב לציין שמימון אירופאי הוא זה שגם עומד מאחורי עמותות שמאל קיצוני שמציפות את בתי המשפט בעתירות נגד התיישבות יהודית והוא זה שגם עומד מאחורי קמפיינים כמו אלימות המתנחלים, שנועדו גם הם להשחיר ולבצע דה-לגיטימציה
אריאל קלנר:      הדיון כאן נועד גם להבין את היקף התופעה ואת דרך ההתמודדות איתה וגם כדי לגבש, ככה אני רואה, הדיון הזה לא צריך להישאר ברמה של דיון אלא להגיע למצב של דרכי פעולה
אריאל קלנר:       יש את ה"סור מרע", שזה למנוע את המשך הרישום הפלסטיני בשטח C, ויש את הפעילות הדיפלומטית לעצירת המימון שמגיע גם מהאיחוד האירופי, גם מהבנק העולמי, גם מסוכנויות האו"ם, ויש גם את ה"עשה טוב"
אריאל קלנר:      הגיע הזמן, אדוני היושב-ראש, שיקודם הסדר מקרקעין ישראלי בשטחי C
אריאל קלנר:  כבר עברו מאז 1967 לא מעט שנים, דורות כבר מתחלפים, הגיע הזמן לבצע את הסדר המקרקעין הזה, שאנחנו נבצע אותו
אריאל קלנר:  תודה רבה
יולי יואל אדלשטיין: תודה לחבר הכנסת קלנר, יוזם הדיון
יולי יואל אדלשטיין:  בבקשה, אנחנו נשמע התייחסות של המוזמנים שלנו, הגורמים המקצועיים
יולי יואל אדלשטיין:  משרד הביטחון
אריאל קלנר: אני רוצה גם להודות לחבר הכנסת צביקה פוגל שהצטרף אליי לדיון הזה
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו מודים לו ומצטערים על כך שהוא לא כאן, בטח הוא בעיסוקים אחרים
אריאל קלנר: הוא יגיע
יולי יואל אדלשטיין: מטעם משרד הביטחון מי רוצה להתייחס?
מירב בן ארי: שלום, אדוני היושב-ראש, שמי מירב ואני מהייעוץ המשפטי למשרד הביטחון
מירב בן ארי:  קראנו את הדוח של עד כאן ואנחנו מכירים את הסיטואציה, נקרא לזה כך
מירב בן ארי:  הפעולות שנעשות מטעם הצד הפלסטיני, בעינינו הן חסרות משמעות, בוודאי נעדרות תוקף משפטי, נעשות תוך הפרה של הסכמי הביניים
מירב בן ארי:  השאלה אם לקדם הסדר מטעם המדינה או לא זו שאלה שרובצת לפתחו של הדרג המדיני, ואנחנו, הייעוץ המשפטי, נעשה כל שביכולתנו כדי לסייע לאחר שתתקבל החלטה כזאת
אריאל קלנר: אני אשאל אותך שאלה
אורנה ברביבאי: אין לכם דעה בנושא?
מירב בן ארי: אני מהייעוץ המשפטי, אני לא מוסמכת לומר עמדה ביחס לדרג המדיני
אורנה ברביבאי: אז כל המלצה של הדרג המדיני, את לא יכולה גם להגיד מה המשמעויות החוקיות של ההמלצה?
מירב בן ארי: קודם כול שתהיה המלצה של הדרג המדיני, אז תיבחנה ההמלצות
אורנה ברביבאי: אבל יש רוח של המלצה
אורנה ברביבאי:  כדי לגבש עמדה, נכון להבין מהם הסייגים המשפטיים שרלוונטיים להצעה, אחרת מה העניין? לא אמרתי להביע את דעתך האישית אם זאת עמדה נכונה או לא נכונה, את לא פוליטיקאית, אבל להגיד מהם הסייגים המשפטיים שעומדים בסתירה או לא בסתירה לחוק הקיים היום
מירב בן ארי: כשאת אומרת סייגים משפטיים את מתכוונת שתתקבל איזושהי החלטה של הדרג המדיני או שתיבחנה כלל האפשרויות שעומדות בפניו
מירב בן ארי:  כשיעשה הדרג המדיני את הבחינה הזאת, יינתנו לו כל הכלים המשפטיים
אורנה ברביבאי: יש פה שני חברי כנסת שמציעים הצעה
אורנה ברביבאי:  אפשר להתעלם ולהגיד: עד שזה יגיע לדרג ממשלה נדבר על זה, ואפשר גם כיועצת משפטית – זה לפחות מה שאני מצפה מיועץ משפטי, כל עוד לא יחסלו וישתיקו אתכם – להגיד: יש פה דיסוננס, יש פה סתירה פנימית
אורנה ברביבאי:  לא ציפיתי לשמוע את דעתך ברמה האישית
אורנה ברביבאי:  ברמה המקצועית, איפה זה פוגש את החוק? איפה יש בעייתיות, ואם החלטה כזו תעבור מה המשמעויות שלה לישראל?
יולי יואל אדלשטיין: שאני אבין
יולי יואל אדלשטיין:  החלטה של הדרג המדיני לבצע רישום מקרקעין מטעם המדינה בשטח C
אורנה ברביבאי: לפי ההצעה
אריאל קלנר: לי יש שאלה למירב
אריאל קלנר:  את אומרת שאין כל תוקף משפטי למה שהם עושים
מירב בן ארי: בעינינו, נכון
אריאל קלנר: בעיניכם
אריאל קלנר:  צריך להבין, יש פה את האיחוד האירופי שעומד מאחוריהם, סוכנויות של האו"ם שעומדות מאחוריהם, בנק עולמי
אריאל קלנר:       אם מה שהם יעשו, אותם הסדרי טאבו, יקבלו בסוף איזה חותמת של אותם גופים, אני שואל אותך האם גם אז זה יהיה חסר כל תוקף משפטי, כלומר כשהאיחוד האירופי יבוא ויגיד, אם יקרה מצב חלילה שהוא יבוא ויגיד: אנחנו מקבלים ואנחנו חותמים על אותם הסדרים שנעשו על אותו מרשם טאבו פלסטיני, אנחנו מכירים בו ברמה הבין-לאומית, מה התוקף של זה אז, במצב כזה?
מירב בן ארי: זאת שאלה שהיא יותר ברמה המדינית, מה התוקף של זה ברמה המדינית, כי מבחינה משפטית בעינינו אין לצעד הזה תוקף
יולי יואל אדלשטיין:  התשובה אני חושב ברורה
אריאל קלנר: כלומר, אם יבוא פלסטיני ויעתור לבית המשפט ויגיד: אני רוצה את האדמה הזאת כי בנסח טאבו הפלסטיני כתוב שזה שלי, התשובה תהיה - - -
מירב בן ארי: מבחינת המדינה - - -
יולי יואל אדלשטיין: התשובה של המדינה
אורנה ברביבאי: מה היא תהיה?
מירב בן ארי: אין לזה תוקף
אריאל קלנר: אני לא נכנס לזה
אריאל קלנר:  אני אומר, התשובה של המדינה תהיה זה חסר כל תוקף, הרישומים שהוא מציע
מירב בן ארי: נכון
יולי יואל אדלשטיין:  הייתי רוצה לשמוע את משרד המשפטים
דוד שיפמן: נציג ייעוץ וחקיקה בדרך, הוא מתנצל, הוא מתעכב
דוד שיפמן:  עורך דין דוד שני, אני מנהל הרשות לרישום והסדר זכויות מקרקעין, אני אחראי על כל התהליכים של ההסדר בתוך גבולות הקו הירוק
דוד שיפמן:       הדיון הזה לא נוגע לעניינים שנמצאים נכון לעכשיו בסמכותי, ולכן אני יכול לשתף בתהליכים שכן קרו בתוך גבולות ירושלים
דוד שיפמן:  החלטה 3790, החלטה שנתקבלה ב-2018 לאחר עשרות שנים של סטגנציה בהליכי ההסדר במזרח ירושלים, נתקבלה החלטת ממשלה שהורתה לנו להסדיר את המקרקעין במזרח ירושלים
דוד שיפמן:       זה תהליך שמעצם טבעו ומהותו הוא תהליך רגיש, במיוחד אחרי עשרות שנים של קיפאון, יש היסטוריה של דיונים פנימיים שנעשו על חזון אחרית הימים מה יקרה אם וככל שניגע בתהליכי ההסדר במזרח ירושלים
דוד שיפמן:       המציאות מלמדת שאנחנו עושים את זה בדרך מאוד בטוחה, לא בקצב שיעדי הממשלה הורו לנו כי זה תהליך שבאמת יש בו לא מעט חסמים, אנחנו עושים את זה עקב בצד אגודל בתהליך מאוד מאוד סדור, עם שיתוף ציבור
דוד שיפמן:  יש כל הזמן קולות ברקע שקוראים לא לשתף פעולה עם השלטון הישראלי – בתקשורת הפלסטינית, גם הירדנית – אבל על אף ולמרות הכול, אנחנו ממשיכים בתהליך ההסדר ולאט לאט הלבבות באוכלוסייה המקומית נפתחים לתהליך הזה, מבינים את החשיבות
דוד שיפמן:  יכול להיות שאפשר ללמוד מהתהליכים האלה לגבי התהליכים ביו"ש, לגבי הסוגיה שהיא באמת סבוכה, כי בסופו של יום זה מקרקעין בסוגיות שהן מערבות עוד כל מיני אלמנטים ולא רק זכויות קנייניות
דוד שיפמן:  התהליך עצמו הוא מורכב אבל אנחנו יכולים ללמד שאנחנו עושים את זה, זה קורה וזה אפשרי
יולי יואל אדלשטיין: ואם תתייחס לרישה בדברים של חבר הכנסת קלנר, נתקלתם באיזשהו זרם נגדי, בניסיונות של הרשות הפלסטינית לבצע רישום מטעם עצמם במזרח העיר?
דוד שיפמן: אנחנו כל הזמן בתהליכים האלה, בין אם בתהליכים שנעשים במקביל ובין אם תהליכים שקוראים לא לשתף פעולה עם הליכי ההסדר שאנחנו מובילים, וגם לזה יש מענה
דוד שיפמן:  אנחנו עובדים, יושבים, נמצאים בשטח, נמצא איתנו פקיד ההסדר, הוא נמצא שם בשטח, הוא יושב עם מוכתרים ויושב עם אנשים שהם נכבדי הקהילה במקומות המסוימים, מסביר להם את החשיבות של הדבר הזה
דוד שיפמן:  יושבים, עובדים ביחד
דוד שיפמן:       זה לא פשוט, זה לא קל, ולעיתים גם מאיים, אבל קודם כול יש החלטת ממשלה שאנחנו צריכים ליישם, ודבר שני, זה חשוב, זה משילות
דוד שיפמן:  זה נותן גם מענה שהמדינה מחויבת לספק לתושבים, ולכן על אף ולמרות כל הקשיים, צריך לעשות את זה
יולי יואל אדלשטיין: ברור לגמרי שזאת הערכה מאוד גסה, אבל אם תיקח את כל הדרך כמאה אחוז, איפה אתם נמצאים כרגע במעלה ההר?
דוד שיפמן: אנחנו נמצאים עכשיו בתהליך שאנחנו נוגעים בהליכי ההסדר בכ-27% מהשטח, אנחנו רחוקים מהיעד שהממשלה הגדירה
דוד שיפמן:  אנחנו היינו אמורים כבר לעבור את רף ה-50%
יולי יואל אדלשטיין: אבל זה כבר משמעותי, זה כבר רבע
דוד שיפמן: אין ספק שזה תהליך מאוד משמעותי
דוד שיפמן:  אנחנו גם עדים לקפיצת מדרגה בשנה האחרונה כי השנים הראשונות היו בעיקר לבנות את האופרציה הזאת אחרי עשרות שנים של קיפאון, מתוך תקווה שנמשיך עם קפיצת המדרגה הזאת
אריאל קלנר: מאיזו שנה אתם עובדים על הנושא?
דוד שיפמן: אנחנו מ-2018 התחלנו, אבל באופן אמיתי, היה תהליך קודם כול לבנות את האופרציה הזאת ולראות איך אנחנו יוצרים מענה למשהו שעשרות שנים לא נעשה
דוד שיפמן:  התהליך הזה צובר תאוצה אבל ככל שאנחנו מתקדמים ככה גם ההתנגדות גוברת הרבה פעמים, של גורמים מסוימים
דוד שיפמן:  אנחנו בכל זאת נמצאים שם בשטח, על אף ולמרות כל הקשיים שיש שם
אורנה ברביבאי: אתה יכול להגיד משהו על התהליך? איך זה מתבצע? מה העיקרון שלו?
דוד שיפמן: התהליך – באופן, נקרא לזה מפתיע או שלא מפתיע – די דומה לתהליך שמבצעים בדוח שהוגש
דוד שיפמן:  מבחינת התהליך הסדור שמנסים לבצע, ואולי חשוב לומר את זה, זה תהליך שהוא בא לדמות תהליך הסדר ישראלי
דוד שיפמן:  במובן של מה ההשלכות המשפטיות, אין השלכות משפטיות, זה גם אני יכול לומר על דעת הייעוץ המשפטי, היועץ המשפטי לממשלה, במובן הזה, בהשלכות המשפטיות, אבל התהליך הוא תהליך סדור
דוד שיפמן:  הוא תהליך שיכול להיות שהוא ייצור מציאות בשטח, שאולי המשמעות המשפטית שלה שווה כקליפת השום אבל בסופו של יום זה יוצר מציאות מסוימת
דוד שיפמן:  מה ההשלכות שיהיו לזה? קטונתי, ואני חושב שזה גם לא בסמכותי לומר, זה גם לא אזור שאני אחראי עליו, אבל התהליך שהדוח מתאר פה ומפרט הוא תהליך שמאוד דומה לתהליכי ההסדר שאנחנו מקדמים בכלל במזרח ירושלים ובכל הארץ
יולי יואל אדלשטיין:  ואז דווקא אולי בנקודה הזאת יש לנו נציגי משרד החוץ, אולי רוצים להתייחס לנושא הזה?
וון גלדר: שולמית קורזון וון גלדר, מנהלת מחלקת פלסטינים במשרד החוץ
וון גלדר:  בהמשך לעמיתתי ממשרד הביטחון, המינהל האזרחי לא מכיר ברישום הזה וכך גם מדינת ישראל, ובהתאם לכך גם משרד החוץ
וון גלדר:       לגבי השלכות בין-לאומיות, נצטרך ללמוד את הנושא
וון גלדר:  דרוש יותר זמן לאיסוף מידע על מנת לגבש תוכנית פעולה משמעותית בנושא הזה
יולי יואל אדלשטיין: למרות שאת ממחלקת פלסטינים, אבל דווקא משום כך, יש לך התייחסות למה שאמר חבר הכנסת קלנר ומה שמתאר אני מניח הדוח, שהאיחוד האירופי וגורמים בין-לאומיים נוספים מעורבים עמוק בתוך התהליך?
וון גלדר: זה אחד מהדברים שאנחנו נצטרך לבדוק כי אנחנו לא מכירים את זה וקיבלנו את הזימון לדיון מהיר בהתרעה מאוד קצרה כדי לבדוק את זה
וון גלדר:  אתמול היה יום ראשון
יולי יואל אדלשטיין: אנחנו נשמח לקבל, ולו אפילו בכתב כוועדה, איזושהי התייחסות לנושא הזה בהמשך
יולי יואל אדלשטיין:  תודה לך
יולי יואל אדלשטיין:  מתאם הפעולות בשטחים, בבקשה, אדוני
סא"ל אדם אבידן: בוקר טוב, אדוני היושב-ראש, אני יכול לחזק רק את דבריה של עמיתתי ממשרד הביטחון
אורנה ברביבאי: מה התפקיד שלך?
סא"ל אדם אבידן: אני ראש ענף תשתית במינהל האזרחי
סא"ל אדם אבידן:  המינהל האזרחי לא מכיר ברישום ובסקר שעושה הרשות הפלסטינית
סא"ל אדם אבידן:  אנחנו גם העברנו בשנים האחרונות שלוש פניות רשמיות לנציגי הרשות הפלסטינית, פניות פורמליות מטעם מתאם פעולות בשטחים, אחת ב-2018, אחת ב-2020 ואחת ב-2022, במכתבים רשמיים שבהם, א', מפצירים בהם לעצור את התהליך ולחדול ממנו; ב', מבהירים להם, גם משפטית וגם מדינית, שאין לזה שום תוקף חוקי או מדיני
סא"ל אדם אבידן:  זה חשוב כי בהמשך, ככל שיהיה שיח בנושא הזה, אז הדבר הזה הובהר להם
יולי יואל אדלשטיין: הייתה התייחסות כלשהי מצידם או שתיקה?
סא"ל אדם אבידן: לא הייתה התייחסות חוזרת
סא"ל אדם אבידן:  שתיים מהפניות הועברו בצורה ידנית במהלך פגישה, ככה שזה התקבל וידוע היטב לצד השני, גם נשלח בצורה פורמלית
סא"ל אדם אבידן:       כמו שנאמר, ההחלטה על ביצוע הסדר מקרקעין יזום על ידי מדינת ישראל או המינהל האזרחי, באמת נמצאת לפתחו של הדרג המדיני
סא"ל אדם אבידן:  המתפ"ש לפני קצת יותר משנתיים העלה איזושהי הצעה לקיום הסדר מקרקעין, גם הייתה ועדה כאן בכנסת בנובמבר 2020 שדנה בהצעה הזו
סא"ל אדם אבידן:  עד לרגע זה, או לפחות לא שידוע לי, לא התקבלה החלטה לבצע את התהליך וכאן אנחנו עומדים מבחינתנו
סא"ל אדם אבידן:       ככל שיש אגב פעולות בשטח שמזוהות על ידינו לביצוע הסדר מקרקעין ברמה הטקטית או הפיזית,  אנחנו כמובן פועלים על מנת לעצור אותן
אריאל קלנר: תוכל לפרט איך זה מתבצע? איך אתם מזהים? איך אתם פועלים כנגד?
סא"ל אדם אבידן: זה קרה במקרים בודדים בלבד שזוהו מודדים כאלה, זה בדרך כלל קורה בפאתי הכפרים או בסמוך לשטחי A ו-B, לא זיהינו מהלך כזה שקורה בשטחים הפתוחים או בלב השטח, ופשוט עוצרים את הפעילות, בין אם זה כוח צבאי, אבל שוב, זה לא שגרה וזה לא משהו שהוא תופעה
סא"ל אדם אבידן:  זה קרה פעם-פעמיים בשלוש-ארבע שנים האחרונות כי במקרה שמו לב לדבר כזה
סא"ל אדם אבידן:  זה לא תופעה רחבה, לא משהו שאנחנו רואים אותו לפחות, וזהו מבחינתנו
יולי יואל אדלשטיין: ברשות, למיטב הבנתכם, מי שעומד מאחורי המהלך זה ראש הממשלה שלהם או לשכת אבו מאזן, או גורם נוסף? איך אתם מבינים את זה?
אריאל קלנר: זה חלק מתוכנית פיאד?
סא"ל אדם אבידן: להבנתנו ולפי מה שאנחנו מכירים, וניתחנו ככל שהצלחנו לנתח, יש משרד לשלטון מקומי, אפשר לומר, שהוא המקביל שלו בסמנטיקה לישראל, שעושה את זה כחלק מתהליכי תכנון ותהליכי מקרקעין שגרתיים מבחינתם
יולי יואל אדלשטיין: שלטון מקומי, זאת אומרת כל רשות או ראש רשות לעצמו?
סא"ל אדם אבידן: לא
יולי יואל אדלשטיין: סוג של משרד הפנים שלהם
סא"ל אדם אבידן: בדיוק
סא"ל אדם אבידן:  וזה הגוף שאמון על זה, שמעסיק מודדים וכולי
סא"ל אדם אבידן:  אבל שוב, זה גוף שעושה את זה בתוך שטחי A ו-B, וככל שישנן פעולות כאלה אני לא יודע להצביע עליהן, לא משהו שנראה בשטח למעט הפעמיים ששמנו לב, אז באמת על ידי אותו גורם
סא"ל אדם אבידן:  לא ידוע לנו על איזשהו גורם מעבר לזה או גבוה יותר שמכווין את העניין הזה, זה לפי הפרסומים אולי
סא"ל אדם אבידן:      שוב, חשוב לומר ואני אחזור על זה
סא"ל אדם אבידן:  אנחנו בכל מפגש ובכל שיח ועיסוק בנושא הזה מבהירים ומדגישים – זה נושא קבוע באג'נדה – שככל שמתבצע סקר כזה או הסדר כזה, הוא לא מקובל, הוא לא חוקי, אין לו מעמד, לא מדיני ולא משפטי
יולי יואל אדלשטיין:  אני מבין שרצית להציג מצגת קצרה, כמה שקפים
אריאל קלנר: אני אעביר את השרביט לגלעד
גלעד ארדן: שלום
גלעד ארדן:  גלעד אך, ארגון עד כאן
גלעד ארדן:  תודה רבה, אדוני היושב-ראש, תודה לחבר הכנסת קלנר על ייזום הדיון
גלעד ארדן:  אני רוצה להתייחס למה שקורה בשטח
גלעד ארדן:       קודם כול, אנחנו כבר מ-2016 מתעסקים בסוגיה הזאת, אנחנו מבינים שהרשות הפלסטינית, בשיתוף פעולה עם האיחוד האירופי, בעצם מקימים את המדינה הפלסטינית, באמצעות שלוש פעולות
גלעד ארדן:  פעולה אחת זה בנייה בשטח
גלעד ארדן:  כמו שאנחנו רואים, ספציפית צמוד לצירים שישראלים נוסעים אליהם, טבעות חנק סביב היישובים, נעשו על זה הרבה מחקרים וזה בעצם דובר רבות
גלעד ארדן:       פעולה שנייה, גם דובר עליה בעבר, זה רצח של מוכרי קרקעות – כן, כמה שזה נשמע דרמטי, זה מה שקורה
גלעד ארדן:  בן אדם שרוצה למכור קרקע ליהודי עובר על חוק פלסטיני-ירדני, בעצם הביטחון המסכל הפלסטיני מגיע אליו, עוצר אותו, מעביר אותו עינויים לא פשוטים ובחלק גדול מהמקרים גם הוא מסיים את חייו בסיטואציה הזאת
גלעד ארדן:      הדבר השלישי זה הסיטואציה המשפטית, יש פה שיתוף פעולה בין הבנק העולמי, האיחוד האירופי ו-UN-Habitat, סוכנות הפיתוח של האו"ם, והרשות הפלסטינית
גלעד ארדן:  מ-2016, 600 עובדים פשוט מתניעים את התהליך ורושמים את הקרקעות
גלעד ארדן:  עד היום, 1
גלעד ארדן: 3 מיליון דונם נרשמו, הכול נמצא באינטרנט, קשה מאוד להגיד שלא רואים את זה, צריך פשוט לעקוב אחרי האתר של הטאבו הפלסטיני ולדעת לקרוא בערבית, לאט לאט נסחי הטאבו מתפרסמים מי הבעלים בשטח, רואים את האנשים גם, יש כל סוף שנה דיווחים איזה אזורים, איזה כפרים, איזה יישובים נרשמו, כולל יישובים ישראלים
גלעד ארדן:       יש פעולה שלטונית נוספת שבוצעה בשיתוף עם טורקיה, בעצם העברת כל הקושאנים מהשלטון הטורקי לרשות הפלסטינית, לרשות הטאבו והמקרקעין הפלסטינית, זאת אומרת החבר'ה פה עובדים במשך לפחות שבע שנים
גלעד ארדן:       נשאלת השאלה מה קורה כשמגיעים לקרקע שהיא בעצם נקנתה על ידי יהודים
גלעד ארדן:  כולכם יודעים, כולנו מכירים את סוגיית גאולת הקרקעות, מ-1881 יהודים קונים קרקעות ביהודה ושומרון
גלעד ארדן:  אלא מאי? שזה עובר על החוק הפלסטיני
גלעד ארדן:  החוק הפלסטיני, הוא פוגע בזכות הקניין הבסיסית של אדם, לא בגלל שהוא ישראלי אלא בגלל מוצאו, בגלל שהוא יהודי, מזכיר חוקים מההיסטוריה
גלעד ארדן:  ובעצם, אם מגיעים לקרקע שידוע שהיא נרכשה על ידי יהודי מתישהו ב-140 השנים האחרונות, פשוט הרישום הזה נמחק
גלעד ארדן:      אלה ההנחיות של מרשם הטאבו הפלסטיני, אפשר לראות פה דוגמאות מהעיר אריאל, כל השטח הזה עבר במרשם הטאבו לידיים פלסטיניות פרטיות
גלעד ארדן:  אפשר לראות מהיישוב שילה, עופרים, כל השטחים שחלקם אלה שטחים שרשומים בטאבו בית אל, בעצם פלסטיני שגר בכפר הסמוך מקבל נסח טאבו שיש עליו חותמת של האו"ם, חותמת של הבנק העולמי וחותמת של האיחוד האירופי ושל הרשות הפלסטינית, ועם זה הוא יכול לבוא לטענות בבית משפט כזה או אחר