GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דן דייקר:  שמי דן דייקר, נשיא המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה, כפי שידוע להרבה מהמשתתפים פה
דן דייקר:  תודה רבה, חבר הכנסת עמית הלוי, על הדיון הזה
דן דייקר:       אנחנו התחלנו לחקור את העניין הזה לפני יותר מעשור
דן דייקר:  ותת-אלוף יוסי קופרווסר חיבר את החוברת "תשלומים למחבלים"
דן דייקר:  חשבנו במרכז אז רק בעניין של פיצויים לקורבנות, התשלומים למחבלים
דן דייקר:  היום, אני חושב, דרוש מאוד להרחיב את הדיון הזה, לכלול את הרעיון של הרתעה של הרשות הפלסטינית, כדי לגרום לשינוי בהתנהגות הרשות הפלסטינית, במלחמה טוטלית, רב-חזיתית נגד עצם קיומה של מדינת ישראל
דן דייקר:  שדה הקרב התרחב בצורה משמעותית מאוד
דן דייקר:  המקור של האנטישמיות בארצות הברית היום זה הרשות הפלסטינית, כמה קילומטרים מפה
דן דייקר:  אנחנו עדים לקמפיין גלובלי, אנטישמיות הכי חמורה שאנחנו ראינו מאז מלחמת העולם השנייה
דן דייקר:   הסתה לטרור ולאלימות, העניין של ספרי הלימוד, העניין של קמפיין בין-לאומי דרך ICC, ICJ והאו"ם, כל זה ממומן באופן אירוני על ידי מדינת ישראל
דן דייקר:  היום, כפי שדווח הבוקר בישראל היום, מדינת ישראל מעבירה מעל 11 מיליארד ש"ח לתקציב של הרשות הפלסטינית, כ-16 מיליארד ש"ח בסוף 2022
דן דייקר:  דהיינו, אנחנו משלמים לקמפיין רב-חזיתי נגדנו בתשלומים שאנחנו מעבירים לרשות הפלסטינית
דן דייקר:  הרבה מעבר ל-5% פגיעה בתקציב של הרשות הפלסטינית כשהתחלנו ב-2016 ובחוק הראשון ב-2018 על תשלומים למחבלים
דן דייקר:       לכן זה יום הולדת של הכנסת היום, וזה גם 30 שנה של אוסלו, ובאמת הגיע הזמן שהרשות הפלסטינית תהיה Accountable טוטלית לקמפיינים גלובליים נגד מדינת ישראל ואזרחי מדינת ישראל וגם נגד יהודים בתפוצות שהפעולות בעצם מפרות, זה מהווה הפרה בוטה, שכל הפרינציפים והעקרונות של הסכמי אוסלו ב-1993, הסכמי עזה, יריחו ב-1994, הסכמי אוסלו הביניים ב-1995
דן דייקר:  אז לכן, בגלל הפרה בוטה של כל הסעיפים של כל ההסכמים, אני מציע ואנחנו מציעים, המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה, לחקור, וזה מה שאנחנו עושים עכשיו
דן דייקר:  כרגע, ברגע זה, אנחנו חוקרים ומחברים מונוגרפיה מחדש על כל הסעיפים שמהווים הפרה בוטה של כל ההסכמים החתומים שבהם הקהילה הבין-לאומית היא עדה וערבה לכך
דן דייקר:  אז אני מציע בסוף שאנחנו נרחיב ממש את הדיון מבחינת ההכנסות לרשות הפלסטינית מעל ומעבר לפיצויים לקורבנות של מחבלים
ינון אזולאי:  חברת הכנסת שרון שניר, בבקשה
שרון ניר: אדוני היושב-ראש, קודם כול, אני רוצה לברך את המציעים ולהגיד דבר אחד
שרון ניר:  בעיניי, פונקציית המטרה היא פשוט הרחבת כל הכלים שנוגעים להרתעה
שרון ניר:  אנחנו צריכים לראות איך אנחנו מיישמים את ההרתעה באופן מקסימלי בכל מה שנוגע להרתעה בפני טרור ולהרחיב את ארגז הכלים שלנו, לוודא שיש כאן איזשהו סוג של הידוק מעגלי הבקרה על כל מה שקורה עם הכספים שמועברים לרשות
שרון ניר:  זו הצעה מבורכת
שרון ניר:  זה מתקשר למנופים כלכליים שצריכים להיות לנגד עינינו
שרון ניר:  ואנחנו צריכים באמת להשתמש בכל ארגז הכלים שלנו בשום שכל
שרון ניר:       ולכן אני חושבת שככל שהדבר יובא לוועדת החוץ והביטחון והבקרה בנושא תגדל ויבינו שיש קשר ישיר בין השימוש בארגז כלים שיש לנו כדי להגדיל את ההרתעה, החבר'ה מעבר לגדר יבינו היטב שיש קשר ישיר בין הדברים ויש מנופים שאנחנו יודעים להשתמש בהם בשום שכל
שרון ניר:  ולכן אני כמובן מברכת את המציעים וחושבת שצריכים את ההצעה
ינון אזולאי:  חבר הכנסת שטרן, אלעזר שטרן
אלעזר שטרן: תודה
אלעזר שטרן:  אם אני אקח את מה שחברתי שרון אמרה על פונקציית המטרה, פונקציית המטרה שלי היא לא להרתיע
אלעזר שטרן:  פונקציית המטרה שלי, שלנו, אני מקווה, היא להציל אנשים, להציל חיי אדם, למנוע נפגעים
אלעזר שטרן:  זה היה מהיום הראשון כשהתחלתי, התחלנו עם החוק הזה
אלעזר שטרן:  וכשדיברו איתי על מה שגם עלה כאן, על כסף, אז אמרתי: את הכסף יהיה אפשר להחזיר; את חיי אדם אי-אפשר יהיה להחזיר
אלעזר שטרן:  אני מקבל שצריך לשים על הרשות לחץ, שלצערי הרב, עד עכשיו, אולי מתחת לפני השטח, אני לא שמעתי את המל"ל כאן, אני לא יודע איפה זה היה – דרך אגב, צריך להגיד את האמת, אני הייתי מוכן לעשות כל מיני דברים, אם הייתי רואה איזשהו צעד משם, והכי חשוב זה הסתה, שכמובן הצעקה והתשלום לפי גודל הנזק שפעולת הטרור גורמת, שזה קטסטרופה
אלעזר שטרן:  והם ניסו להציג את זה גם כאילו כל אחד והביטוח הלאומי שלו, גם אנחנו לפושעים שלנו משלמים ביטוח לאומי
אלעזר שטרן:  אבל אנחנו לא משלמים לפי גודל הנזק שעשית, בוודאי לא לפי כמה הרגת, אתה מקבל יותר
אלעזר שטרן:       ולכן אני חושב שלצד כל הדברים של רק להכביד יותר ויותר, צריך שתהיה אצלנו עין ולוודא שאצלם יש אוזן לזה שאנחנו רוצים בסוף שיותר אנשים יחיו ושפחות פעולות טרור יהיו
אלעזר שטרן:  ראינו עכשיו את מה שהיה בירושלים
אלעזר שטרן:  זה לא יכול להיות שילד בגיל 13 הורג אנשים, רוצה להרוג אנשים במקרה הזה, ויודע לתפעל ככה נשק
אלעזר שטרן:  זאת אומרת, סימן שהוא גם התכונן לזה וגם סימן שהיה מישהו שלימד אותו את זה
אלעזר שטרן:  ואני אומר, זה התחיל במה שלימדו אותו בבית ספר
אלעזר שטרן:       בשורה התחתונה, אני לא הייתי פה את כל הדיון מסיבות, אני מקווה שהלחץ על הרשות והקבינט יודע לעשות את זה
אלעזר שטרן:  לא סתם לא התלהבו מהחוק הזה בקבינט שלנו
אלעזר שטרן:  צריך להגיד את האמת, בסדר? גם מהחוק הזה, אפילו עוד לפני שמרכיבים אותו, לא התלהבו בממשלה
אלעזר שטרן:  אני מזכיר, אני העברתי אותו מהאופוזיציה
אלעזר שטרן: אחרי שאמרתי את כל זה, אז באמת כשיגיעו הדברים לידי דיון, אני מקווה שהם יצמצמו את הטרור
ינון אזולאי: אלעזר, תודה רבה
נתן סמדר: שמי נתי סמדר, גם כן מהמשפחות השכולות, פורום "בוחרים בחיים"
נתן סמדר:  נאמרו פה שני דברים שהייתי רוצה קצת להבין
נתן סמדר:  קודם כול, אנחנו כמשפחות שכולות לא אמורים להרגיש את חוסר הכלכלי שלהם, כי הם פוגעים בנו, רוצחים, פוגעים בנו
נתן סמדר:  נאמר פה על ידי חברי שיש הסכם מסוים בינינו לבינם שהם מפרים כמעט כל סעיף בהסכם הזה
נתן סמדר:  אז באופן אוטומטי, כל ההסכם מבוטל, כי אם אחד משני הצדדים מפר הסכם, ההסכם עצמו מבוטל
נתן סמדר:  לדעתי, זה קצת לא חכם לעשות דיון על הסכם שהוא כבר לא קיים ורק אנחנו מממשים את זה לטובת הטרור, ולא מקבלים שקט ונחת מזה
נתן סמדר:  זה באמת דבר שצריך להפסיק אותו
נתן סמדר:  איך שקראתם למילה הזאת, למחוק או לא למחוק, לבטל, לא לבטל, זה דבר שהוא בכלל לא הגיוני שאנחנו ממשיכים לקיים מסמך מסוים שכל הצדדים פה נגדנו והפרו אותו
ינון אזולאי:  גל או רני, אתם רוצים להתייחס בקצרה
עמית הלוי: משפט אחד רק לדיון הזה
ינון אזולאי: רק לסיום, כי אנחנו חייבים כבר לסיים
ינון אזולאי:  משפט אחד רק
ינון אזולאי:  אנחנו נעשה דיון פה על החוק עם התיקונים האלה שאני מציע, כולל התיקון שאמר פה חבר הכנסת אלקין, אני מניח שזה יגיע גם לדיון כאן
ינון אזולאי:  אני רק מבקש, היה בזמנו הרי קיזוז של טראמפ בכספי אונר"א, שפגע מאוד ברשות הפלסטינית
ינון אזולאי:  אני אשמח ללמוד מה-Case Study הזה, מה קרה שם, מי שיפה אותם
ינון אזולאי:  כאילו, האם זה גרם להתמוטטות או לא
ינון אזולאי:  אני רק מעיר את זה כנקודה לדיון בהמשך
ינון אזולאי:  כמובן תם ולא נשלם הדיון החשוב הזה
ינון אזולאי:  יושב-ראש הוועדה, קודם כול, להודות לו שאף על פי שהוא לא מרגיש טוב, ונאחל לו רפואה שלמה, התעקש שהדיון יתקיים היום ולא יידחה
ינון אזולאי:  אז יישר כוח לו
ינון אזולאי:  תודה רבה גם למציעים, עמית הלוי, יבגני סובה וישראל אייכלר
ינון אזולאי:       אני רק מבקש, אמרת, רני, שבשבוע שעבר היה את הקיזוז ואת ההקפאה
ינון אזולאי:  אז אם ככה, זו ההזדמנות שלכם, משרד הביטחון, בתוך שבוע ימים להעביר את הדוחות לוועדת החוץ והביטחון בצורה מסודרת
ינון אזולאי:  מפה אולי יהיה להבא שבאמת יבואו בצורה - - -
זאב אלקין: זה צריך להיות מוצג לוועדה, נכון? זה לא סתם להעביר
ינון אזולאי: צריך להיות מוצג לוועדה
יבגני סובה: מוצג, כפי שמחייב סעיף 3(ג)
יבגני סובה:  סעיף 3(ג), נכון?
ינון אזולאי: כפי שמתחייב, יעבירו אותו ויהיה מוצג
ינון אזולאי:  אז אני חושב שאם באמת כבר זה קרה ואמרתם שזו רק תקלה טכנית של חמש שנים, אז אפשר לתקן את התקלה בשבוע אחד
ינון אזולאי:  זה טכני והכול היום נעשה בצורה יותר מהירה ויעילה
ינון אזולאי:  אז נשמח גם על זה
ינון אזולאי:  אז תודה רבה לכולם
ינון אזולאי:  עוד פעם רפואה שלמה לחבר הכנסת יולי אדלשטיין, יושב-ראש הוועדה
ינון אזולאי:  תודה רבה
אסף פרידמן: הישיבה נעולה
יולי יואל אדלשטיין: בוקר טוב, שבוע טוב לכולם
יולי יואל אדלשטיין:  אני מתכבד לפתוח את הישיבה
יולי יואל אדלשטיין:  הנושא שלנו הוא: הצעת חוק שירות הביטחון (הצבת יוצאי צבא במשטרת ישראל ובשירות בתי הסוהר (תיקוני חקיקה) (הוראת שעה) (תיקון) תשפ"ג–2023
יולי יואל אדלשטיין:  אנחנו בעצם נתמקד בשני נושאים
יולי יואל אדלשטיין:  הוזמנו גם גורמים של המשטרה גם של השב"ס
יולי יואל אדלשטיין:  אני מציע שאנחנו קודם נתרכז בנושא של גיוס חיילים או הצבת חיילים במשטרה, ולאט לאט נעבור גם לשב"ס
יולי יואל אדלשטיין:  אני רוצה לפתוח?
פזית תדהר: אני
יולי יואל אדלשטיין:  רק כל אחד ודאי שיציג את עצמו, תציג את עצמה, לפרוטוקול
פזית תדהר:  שמי פזית תדהר, סגנית היועץ המשפטי למערכת הביטחון, משרד הביטחון
פזית תדהר:  אז אכן כפי שנאמר, אנחנו הבאנו את הצעת החוק שירות ביטחון, תיקון החוק שבעצם מאפשר להציב חיילים בשירות חובה במשטרת ישראל, המשטרה הכחולה, לא במג"ב, אלא אנחנו מדברים פה על המשטרה הכחולה, אני מדגישה את זה, ובשירות בתי הסוהר
פזית תדהר:  כאשר ההצבה הזאת היא בעצם מכוח הוראת שעה בחוק שירות ביטחון, הוראת שעה שמוארכת מעת לעת
פזית תדהר:  הוראת השעה הנוכחית צפויה לפקוע ב-15 בפברואר
פזית תדהר:  לכן גם ביקשנו שהדיון יתקיים כמה שיותר מהר
פזית תדהר:      ההצעה לגבי המשטרה מדברת על ההארכה בכשלוש שנים, עד לסוף שנת 2025, ולגבי שירות בתי הסוהר בחצי שנה בלבד, עד 15 באוגוסט
פזית תדהר:  ואני רגע אעשה את ההבחנה בין שני הגופים
פזית תדהר:  לגבי משטרת ישראל, חיילים מוצבים שם בעצם החל משנת 1995 במסגרת אותה הוראת שעה
פזית תדהר:  במקור ההחלטה הייתה להציב את החיילים כדי לסייע למשטרת ישראל ולתגבר אותה במסגרת ההתמודדות שהייתה אז עם גל הפיגועים
פזית תדהר:  מאז הוראת השעה בעצם הוארכה כל כמה שנים
פזית תדהר:  העמדה שלנו היא שמאחר שהצורך הביטחוני עדיין קיים, הממשלה מבקשת להאריך את הוראת השעה בכשלוש שנים נוספות
פזית תדהר:  לגבי שירות בתי הסוהר, זאת הוראת שעה יותר צעירה, היא מ-2005
פזית תדהר:  במקור היא בעקבות בעצם ההחלטה להעביר את בתי הכלא הביטחוניים מאחריות צה"ל לאחריות שירות בתי הסוהר, במסגרת איזושהי החלטה עקרונית ששירות בתי הסוהר יהיה אחראי על כל מערך הכליאה הלאומי, ובאותה עת הוחלט כחלק מאותה העברה שישרתו חיילי חובה בתפקידים של אבטחת האסירים הביטחוניים וליוויים, בתפקידים אלה בלבד
פזית תדהר:  גם הוראת השעה הזאת אושרה ב-2005 ומאז הוארכה מעת לעת
פזית תדהר:       הנושא העקרוני של הצבת חיילים מחוץ לסד"כ צה"ל הוא נושא שנדון רבות בהרבה מאוד ועדות וצוותים שהוקמו לאורך השנים
פזית תדהר:  אני אתמקד כמובן בדיון הזה רק במשטרה ובשירות בתי הסוהר
פזית תדהר:  אני אציין שלאורך השנים המספרים של החיילים שהוצבו שם כן ירדו בעקבות כל מיני המלצות שהיו
פזית תדהר:  כרגע המספרים עומדים על 1,161 במשטרה ו-760 בשב"ס, כאשר אלה בעצם מספרי התקן
פזית תדהר:  ההצבה בפועל היא יותר נמוכה, האיוש
פזית תדהר:  זהו
יולי יואל אדלשטיין: בכמה יותר נמוכה?
אמיר ודמני: אני אשיב על זה
יולי יואל אדלשטיין: אה, בסדר גמור
יולי יואל אדלשטיין:  תודה
אמיר ודמני:  שמי אמיר ודמני, ראש חטיבת תכנון ומינהל כוח אדם באגף כוח אדם בצה"ל
אמיר ודמני:  בהתאם גם לשאלות שהתבקשתי להתייחס, אני אעבור על הנושאים
אמיר ודמני:  כפי שצוין לפניי, אנחנו משבצים חיילים במשטרה ובשב"ס בהתאם לחוק שירות ביטחון, ששם יש הוראות שמסדירות את שירות החיילים מחוץ לצה"ל
אמיר ודמני:  אני נשאלתי באחת השאלות: איך זה משפיע על תמונת המצב של איוש של צה"ל? אז אני אענה ישר לדבר הזה, שאנחנו לא בוחרים את המשימות שלנו
אמיר ודמני:  לצורך העניין, זאת ההגדרה שקיבלנו ובהתאם לזה אנחנו מבצעים
אמיר ודמני:  לצורך העניין, אם הייתי יכול לשבץ את החיילים האלה בצה"ל, הייתי מעדיף לעשות את זה
אמיר ודמני:  אבל יש פה צרכים שנקבעו על ידי ממשלת ישראל והכנסת, ולכן מבחינתי זאת לא שאלה
מירי פרנקל-שור: ודמני, מה זאת אומרת? זו כן שאלה, מכיוון שאתה בתפקידך יכול לפרוט בפני הוועדה
מירי פרנקל-שור:  לו לא הייתה הקצאת החיילים מחוץ לסד"כ, מה הייתה ההשפעה על אורך שירותם, למשל, של חיילי צה"ל?
אמיר ודמני: אני לא חושב שזה היה משפיע על אורך שירותם של חיילי צה"ל, במיוחד לא בהיקפים האלה
אמיר ודמני:  אבל, כפי שכבר מצוין קודם, בשנת 2015 נעשתה הסדרה של היקף החיילים שמשרתים בימ"לים כחלק מההיערכות לקיצור השירות שהיה ב-2016
אמיר ודמני:  במסגרת הזאת צומצם היקף החיילים בשב"ס ובמשטרה וגם ביתר הימ"לים
אמיר ודמני:       האם הדבר הזה ישפיע על צה"ל? אז, שוב, אנחנו דואגים, וגם זה צוין כאן, שאחוז האיוש יהיה דומה למערכים המקבילים בצה"ל
אמיר ודמני:  כלומר, אנחנו מדברים פה על אזור 90%
אמיר ודמני:  תכף אני אתייחס ספציפית לשב"ס, כי הוא נמוך יותר
אמיר ודמני:  אבל בהחלט החיילים האלה היו יכולים לשמש את צה"ל גם למטרות אחרות
מירי פרנקל-שור: מה למשל?
אמיר ודמני: למטרות של תפקידים של תומכי לחימה ביחידות כאלה ואחרות
אמיר ודמני:  אנחנו לא מלאים
אמיר ודמני:  ואני הצגתי את זה גם בדיונים שהיו פה בכנסת הקודמת
אמיר ודמני:  לצורך העניין, היינו יכולים לשבץ את החיילים האלה גם בתפקידים אחרים
אמיר ודמני:  אבל זאת ההחלטה ואנחנו מממשים אותה בצורה הטובה ביותר שאנחנו יכולים
מירי פרנקל-שור: הם גם היו יכולים להצטרף למסגרת שירות המילואים אחר כך במקצועות שחסרים?
אמיר ודמני: אני חושב שבנושא המילואים זו שאלה פחות קריטית, מכיוון שאחוז החיילים שאנחנו משלבים במילואים הוא כזה שיש לנו מענה
אמיר ודמני:  אנחנו מדברים על כ-50%, קצת פחות אפילו, שממשיכים לשירות מילואים, ולכן לא הייתי משליך את זה לנושא של מילואים
אמיר ודמני:  אם יש תפקידים שהם ספציפיים שאנחנו נדרשים אליהם, אז אנחנו יודעים לתת לזה את המענה
אמיר ודמני:  אני לא חושב שיש פה שיקולים יותר מדי משמעותיים בתחום של המילואים
אמיר ודמני:  בתחום של הסדיר בהחלט הייתי יכול להשתמש בהם לתפקידים אחרים
אמיר ודמני:  אבל, שוב, אני חוזר ואומר, אנחנו מממשים את הדברים בצורה הטובה ביותר כפי שנקבע בחוק
שלום דנינו: הסיבה העיקרית היא תקציבית? שבתי הסוהר - - -
אמיר ודמני: אני חושב שכן, אבל לא צריך לשאול אותי את השאלה הזאת
שלום דנינו: את מי צריך לשאול?
אמיר ודמני: אני לא קובע את הדבר הזה
שלום דנינו: אה, טוב
אמיר ודמני: לגבי הדברים עצמם, אז היו מספר ועדות, שגם צוינו כאן, לאורך השנים
אמיר ודמני:  במסגרת הוועדות הזאת גם דויקו התפקידים שבהם משרתים חיילים מחוץ לסד"כ וגם, לצורך העניין, בוועדת חסון, שאני תכף אקדיש לה מספר שתי דקות, נקבע שאנחנו צריכים לחדד את השפה המשותפת ואת ההגדרות ביחס לחיילים שנמצאים מחוץ לסד"כ
אמיר ודמני:  עשינו באמת פעילות מאוד מאוד מסודרת כדי להבדיל בין יחידות מחוץ לסד"כ – ימ"לים – לבין יחידות שאנחנו משבצים בהם יוצאי צבא, שזה למעשה השב"ס ושח"ם, כי בשונה מיחידות מחוץ לסד"כ, שהחיילים שמשובצים שם, לדוגמה בשב"כ או במוסד או ממשרד הביטחון, הם חיילים לכל דבר ועניין
אמיר ודמני:  ויוצאי צבא בשב"ס ובשח"ם הם חיילים שבסופו של דבר הם סוהרים או שוטרים
אמיר ודמני:  ויחד עם זאת, לפי גם ההערות שקיבלנו, היינו צריכים להגדיר הגדרות של אחריות רחבה, מרחיבה, של צה"ל ביחס לתנאי השירות שלהם וביחס לעובדה שהיינו רוצים, ואנחנו דואגים לזה, שהם יקבלו את התנאים ואת המענים של כל חייל אחר
אמיר ודמני:       מבחינת תמונת המצב כרגע בימ"לים, אז כפי ששאלתם, בשח"ם, במשטרה, יש 1,161 תקנים
אמיר ודמני:  משובצים שם נכון להיום 1,024, כלומר זה 88%
אמיר ודמני:  זה נקודתי
אמיר ודמני:  אנחנו מסתובבים באזור של 90%
אמיר ודמני:  ובשב"ס יש 763 תקנים, ומשובצים שם 554, קרי 73%
אמיר ודמני:  צריך להגיד שיחס המשרתים בשב"ס עומד על כשני שלישים גברים ושליש נשים, ובשח"ם הפוך – כשני שלישים נשים ושליש גברים
אמיר ודמני:       מבחינת המספרים, אז חייל מחוץ לצה"ל לא מחויב לשרת שם
אמיר ודמני:  צריך להגיד, צריך את הסכמתו
אמיר ודמני:  מעבר לזה שגם חידדנו את הנהלים האלה בעקבות ועדת חסון, החייל יכול לחזור לשירות בצה"ל על פי רצונו בכל מועד שהוא מעוניין, עד ארבעה חודשים לתום שירותו
יולי יואל אדלשטיין: זה קורה בפועל?
אמיר ודמני: זה קורה בפועל
אמיר ודמני:  יותר מזה שזה קורה, כתוצאה מהדיונים שהתקיימו לפני קצת יותר מחצי שנה, אנחנו חידדנו את זה עוד הרבה יותר
אמיר ודמני:  קרי, מתבצע דֶּבֶב למתגייסים שבו אנחנו שואלים אותם אם הם מעוניינים להשתבץ שם
אמיר ודמני:  לאחר מכן נכנסנו גם נוהל של קצין מיון שבודק בתוך לשכת הגיוס שהם באמת מעוניינים ורוצים להגיע ליעד הזה
אמיר ודמני:  וחידדנו את הנהלים, את נוהלי עבודה, עם השב"ס והמשטרה לגבי אפשרות החזרה משם
אמיר ודמני:  ואני תכף אגע גם – אנחנו מבצעים היום שם ביקורות על מנת לוודא את הדבר הזה
אמיר ודמני:  ולכן האיוש הוא גם תלוי ברצון המתגייסים
אמיר ודמני:  מן הסתם בחודשים האחרונים היעד של השב"ס הוא יעד עם מוטיבציה לא גבוהה במיוחד
אמיר ודמני:  אני אומר את זה בלשון המעטה
אמיר ודמני:  אנחנו גם לא כופים את השיבוץ שם
אמיר ודמני:  ולכן העניין הזה של 73% זה משהו שאנחנו מבינים שהוא פחות מהנורמה שנקבעה, ומצד שני, הערך הזה של שמירה על הרצון של הפרט בשיבוץ מחוץ לצה"ל הוא יותר משמעותי מבחינתנו
אמיר ודמני:  ולכן אנחנו עושים את כל הפעולות כדי ליידע את המתגייסים בדבר האפשרות שלהם
אמיר ודמני:  יש כאלה שהם מעוניינים להגיע לשם
אמיר ודמני:  אבל אנחנו לא כופים את השיבוץ שם, אנחנו גם מייצרים את ההבנה שיש את האפשרות לא להשתבץ שם
אמיר ודמני:      כפי שציינתי, במסגרת הדיונים שהתקיימו כאן כתוצאה מהפרשה שהייתה בכלא גלבוע, הצבא, הרמטכ"ל, בהתייעצות עם שר הביטחון הקודם וראש אגף כוח אדם, הקימו ועדה בראשות תא"ל במילואים חסון שבחן את אופן מימוש האחריות של צה"ל כלפי המשרתים בכל החתכים, גם בחתך של פעילות השגרה, גם הטיפול בפרט, גם הרפואה, הלוגיסטיקה, סוגיה של טיפול יוהל"ם ועוד דברים אחרים
אמיר ודמני:  במסגרת הבדיקה הזאת בחנו גם את הפקודות, הנהלים, גם את מימוש האחריות של צה"ל כלפי המשרתים בראייה מרחיבה, וכמובן את אחריות הימ"לים, על מנת שבאמת יממשו את האחריות שלהם כלפי החיילים לפי הנורמות שאנחנו קבענו גם לחיילים בצה"ל
אמיר ודמני:       צריך להגיד שהתבצעה עבודה מאוד משמעותית
אמיר ודמני:  עיקרי הממצאים היו, אני אומר את זה לאחר שהיו ביקורות בכלל בתי הכלא והתבצע גם תהליך מאוד מסודר עם המשטרה, שבסך הכול, בלוח הזמנים שהדברים נבדקו, שילוב של המשרתים מתנהל בצורה טובה, שרוב המשרתים מרוצים משיבוצם
אמיר ודמני:  צריך להגיד, שוב, שאם מישהו לא מרוצה, הוא יכול לחזור לצה"ל, ושצריך היה לעשות שיפור והוא בוצע בתחומי הת"ש, הרפואה, גם ברמת הבקרה, המיסוד והעברת הנתונים בין הגופים
אמיר ודמני:  נעשתה עוד עבודה לתחומי אחריות, שיהיו ברורים
אמיר ודמני:  והקמנו במסגרת ההמלצות מינהלת מטכ"לית שכפופה אליי בראשות אל"מ שעושה בקרה על אופן מימוש האחריות של צה"ל והיא מהווה כתובת לימ"לים, בדגש על הימ"לים של יוצאי צבא, קרי משטרה ושב"ס
אמיר ודמני:      במסגרת המימוש, סיכמנו את נוהל החזרה לצה"ל, כפי שאמרתי אותו קודם
אמיר ודמני:  סוכמו נהלים של בקרה ומעקב דרך המינהלת וביקורים וביקורות שוטפים שהתקיימו כבר בכל חציון השני של 2022 ומתוכננים להתקיים גם ב-2023, כמובן בכפוף לפרק הזמן שיהיו שם חיילים
אמיר ודמני:  התבצע תהליך של מינוי בעלי תפקידים ייחודים ותפיסת הפעלה והעברת מידע בתחומים של טיפול בפרט, וניתנו גם מענים ספציפיים לפערים שנמצאו במקומות שונים
אמיר ודמני:  אמרתי, יש גאנט ביקורות מאוד מסודר שהתבצע כבר לאורך 2023 וגם מיועד להתבצע ב-2023 בכלל המקומות, בכלל החתכים
אמיר ודמני:      עניינית, בהתאם להחלטה שהתקבלה בממשלה, אנחנו נערכים להמשך השיבוץ והשירות במשטרה לפי הדברים שהצגתי לפרק זמן נוסף
אמיר ודמני:  צריך להגיד שאנחנו מגייסים, עתידים לגייס לשח"ם ולשב"ס כבר ב-15 בפברואר
אמיר ודמני:  ולכן אנחנו נדרשים לקבוע פה את המנגנון החוקי להמשך
אמיר ודמני:  אנחנו ערוכים כרגע לבצע גיוס
אמיר ודמני:  אנחנו גם ערוכים, במידה שמתקבלת החלטה כפי שהתקבלה בממשלה להפסיק את שירות החיילים והחיילות בשב"ס תוך חצי שנה, לעשות מול השב"ס את ההסדרים הנדרשים
אמיר ודמני:  וזהו כרגע מבחינתי
אמיר ודמני:  תודה
יולי יואל אדלשטיין:  יש לי שאלה
יולי יואל אדלשטיין:  מי מנציגי המשטרה אחראי על או יודע להתייחס לקליטת החברים האלה במשטרה מבחינת ההכשרה שלהם וכן הלאה?
אושרת אור אל: בוקר טוב
אושרת אור אל:  שמי אושרת אור אל
אושרת אור אל:  אני ראש חוליית אוכלוסיות במדור הנגדים, מחלקת כוח אדם במשטרה
אושרת אור אל: ואני אוכל לתת מענה בנושא
אושרת אור אל: תהליך הקליטה מתחיל דרך מיטב בצה"ל
אושרת אור אל:  אנחנו מקבלים את הרשימות, יוצרים קשר עם החיילים, עושים דבב כאמור
אושרת אור אל:  ולאחר מכן, אנחנו מראיינים אותם טרם הגעתם למשטרת ישראל או לאחר שסיימו טירונות, לאחר שהתגייסו
אושרת אור אל:  לאחר סיום הראיונות, הם מגיעים אלינו למשטרה
אושרת אור אל:  ישנו תהליך קליטה שלם שכולל שיח איתם, התאמתם, ההשמה הנכונה שלהם ביחידות, על פי הצרכים שלהם, על פי צורכי משטרת ישראל
אושרת אור אל:  ואז הם מתפזרים למעשה, מגיעים ליחידות שלהם, בין אם במחוזות ובאגפים השונים, על פי התפקידים, ובהתאם כמובן לנתונים האישיים שלהם, לרבות פרופיל, דפ"ר וכו'
אושרת אור אל:      הקורסים שהם אמורים לעבור, ההכשרות שהם אמורים לעבור הן בהתאם לתפקידים שהם אמורים לבצע
אושרת אור אל:  יש גאנט הכשרות שנקבע בהתאם לגאנט כניסות מצה"ל
אושרת אור אל:  זהו
אושרת אור אל:  לאחר סיום ההכשרה הם יכולים למעשה לשמש בתפקידם ובתפקיד אליו היו מיועדים
יולי יואל אדלשטיין: זה שונה ממישהו שמתגייס למשטרה שלא דרך צה"ל מבחינת ההכשרה? הגיע אליכם כרגע ראובן שמעון או שמעון ראובן שרוצה להיות שוטר, התקבל, מתאים
יולי יואל אדלשטיין:  מה תהליכי ההכשרה שעוברים אנשים שמתגייסים למשטרה? זה דומה למה שאת מתארת?
אושרת אור אל: כלל השוטרים במשטרת ישראל, בין אם חיילי החובה המוצבים במשטרה ובין אם שוטרי קבע, כלל השוטרים עוברים הכשרות במכללה הלאומית לשוטרים
אושרת אור אל: חלקם, אם מיום הגיוס שלהם או בסמוך לגיוסם, מגיעים למכללה להכשרות בהתאם לתפקידם
אושרת אור אל: לעניין חיילי החובה, אנחנו עושים את זה לאחר שסיימו את הטירונות שלהם ולא תמיד אנחנו יודעים מה מועדי סיום הטירונות
אושרת אור אל:  ולכן יכול שיגיע שוטר חובה למשטרת ישראל, יעבור הכשרה בתוך הבית עד ליציאתו להכשרה
אושרת אור אל:  אנו עושים כל שביכולתנו על מנת שהם ייצאו להכשרות בסמוך להגעתם למשטרה
אורנה ברביבאי: כמה מתוך החיילים, החיילות, שמגיעים אליכם נשארים אחר כך בקבע? זאת אומרת, ממשיכים
אושרת אור אל: בשנה שעברה היו, אם אני לא טועה, בסביבות 120 או 130
אושרת אור אל:  אני לא זוכרת את המספרים
אורנה ברביבאי: אה, די הרבה
אושרת אור אל: כן
אושרת אור אל: בסך הכול יש רצון מאוד גבוה של החיילים להישאר במשטרה בקבע
אורנה ברביבאי: את יכולה להגיד משהו על האיכות שלהם, נגיד, ביחס לגיוס שוטרים אחרים?
אושרת אור אל: ביחס לשוטרים אחרים, אני לא יודעת
אושרת אור אל:  אני יכולה לומר על האיכויות שאנחנו מקבלים מצה"ל
אושרת אור אל:  יש מנעד
אושרת אור אל:  המנעד הוא כמו בצה"ל, בהתאמה גם לצה"ל
אושרת אור אל:  כמו שאמרתי, גם ההשמה שלהם היא בהתאם לאיכויות שלהם
אושרת אור אל:  אנחנו מרוצים מאוד מחיילי החובה שמגיעים למשטרה, ויש לנו שיתוף פעולה מדהים עם צה"ל
אמיר ודמני: האיכות דומה לאיכות במערכים המקבילים בצה"ל
מירי פרנקל-שור: יש לי שאלה, סליחה
מירי פרנקל-שור:  תראי, הוראת השעה – הוראת השעה, כבר 27 שנים בעצם ועדת החוץ והביטחון עוסקת בנושא
מירי פרנקל-שור:  אנחנו עושים לאתר מה הסיבה שחיילים הוצבו במשטרה
מירי פרנקל-שור:  אומרים, בזמנו היודעים, שמכירים את הנושא, שהיקף כוח אדם, צה"ל לא היה יכול להכיל, ולכן הוחלט להציב במשטרה
מירי פרנקל-שור:       עכשיו השאלה היא: מה ההצדקה להצבת חיילים במשטרה? ומדוע אני מעלה את השאלה הזו? וזה גם בהתייחס לדברים שאתה, ודמני, אמרת
מירי פרנקל-שור:  החיילים שמוצבים במשטרה הם שוטרים והחיילים שמוצבים בשב"ס הם סוהרים, מבחינת הדין של חוק שירות ביטחון
מירי פרנקל-שור:  זאת אומרת, החייל שמוצב במשטרה ובשב"ס לא יכול להיות שהוא יהיה חייל בתוך המשטרה
מירי פרנקל-שור:  ולכן הוחלט שהדין שיחול עליו הוא שוטר
מירי פרנקל-שור:  אבל צריך לשאול את השאלה המקדמית
מירי פרנקל-שור:  לגבי השב"ס אומרים שהצבת חיילים היא מכיוון שצה"ל החליט להעביר את האסירים הביטחוניים והוא החליט לשאת בכוח האדם
מירי פרנקל-שור:  זו גם הייתה אמורה להיות הוראת שעה
מירי פרנקל-שור:  אבל עכשיו, אחרי 27 שנים, בעצם צריך לשאול את שאלת הבסיס: מה ההצדקה שחייל שמתגייס בגיל 18 בהתאם להוראות חוק שירות ביטחון, הוא מתגייס לצה"ל, הוא לא מתגייס למשטרה; הכנסת, מדינת ישראל החליטה לא לגייס חיילים בתור חובה למשטרה
מירי פרנקל-שור:  הם מתגייסים לצה"ל
מירי פרנקל-שור:  ואז השאלה היא אם באמת יש הצדקה עדיין, אחרי 27 שנים, להמשיך בהוראת השעה הנוכחית הזו ולהציב חיילים במשטרה, שלפי ודמני וסביר להניח שהם היו יכולים לעשות גם תפקידים אחרים בצה"ל, במקום שאולי חסר כוח אדם
מירי פרנקל-שור:  אז מה ההצדקה לזה?
אושרת אור אל: אז סעיף 24א(א) לחוק שירות הביטחון מאפשר לצבא להציב יוצאי צבא במשטרת ישראל
מירי פרנקל-שור: נכון
מירי פרנקל-שור:  אבל אני שואלת את השאלה המקדמית
אושרת אור אל: אז אני אענה לך
מירי פרנקל-שור: לא אם הוא מאפשר
מירי פרנקל-שור:  למה צריך לאפשר?
אושרת אור אל: אז, ברשותך, אני אענה
אושרת אור אל:  ביחידות שעיקר פעילותן הוא ביטחון המדינה ותושביה
אושרת אור אל:  את שאלת מה קרה בשנת 1995
אושרת אור אל:  כאשר אני הגעתי לתפקיד ניסיתי להבין למה
אושרת אור אל:  באמת היו המון פיגועים באותה העת, והמצב הביטחוני אשר הביא אז, כמובן שגם שהייתה שאלה של כוח אדם, אבל המצב הביטחוני אשר הביא בשנת 1995 לתגבור משטרת ישראל בחיילי החובה לא השתנה באופן מהותי
אושרת אור אל:  נהפוך הוא
אושרת אור אל:  העורף הפך לחזית
אושרת אור אל:  לצערי, כולנו מודעים לאירועים הקשים שפקדו אותנו בשבועות האחרונים
אושרת אור אל:  ולכן נדרש ממשטרת ישראל מאמצים, מאמצים עילאיים, לסיכול פיגועים ולשמירה על ביטחון הפנים של המדינה ושל תושביה
אושרת אור אל:  אי-אפשר להתעלם גם מהעובדה שמשטרת ישראל נמצאת בפערי כוח אדם משמעותיים
אושרת אור אל:  חיילי החובה מהווים מכפילי כוח מאוד משמעותיים במשטרה
מירי פרנקל-שור: זאת אומרת, המשטרה צריכה עוד כוח אדם, מכיוון ביטחון הפנים במדינת ישראל השתנה
מירי פרנקל-שור:  צריך עוד שוטרים
מירי פרנקל-שור:  אבל השאל היא מה ההצדקה להציב חיילים במשטרה כאשר הם מגויסים בעצם מלכתחילה
מירי פרנקל-שור:  חוק שירות ביטחון מדבר על כך, שאפשר להלאים נער – להלאים כמובן במירכאות – לגייס אותו לצבא
מירי פרנקל-שור:  והשאלה היא האם נכון להעביר אותו – אני מפנה את השאלה גם לחברי הכנסת – האם נכון להציב במשטרה, מכיוון שבסך הכול מה שעולה הוא שהמשטרה אכן, וכולם יודעים, צריכה כוח אדם
מירי פרנקל-שור:  אבל זה עדיין לא אומר שהיא צריכה חיילים
אושרת אור אל: כן אבל - - -
גדי איזנקוט: אם אני יכול לעזור, אם הפנית את זה אלינו, למי שנמצא פה, אני חושב שההצדקה היא בעיקר במבט צופה פני עתיד
גדי איזנקוט:  המציאות היום היא שרק 48% מבני ובנות ה-18 מכלל אזרחי מדינת ישראל משרתים או 68%-69% מחייבי גיוס, אם אני שולט בפרטים
גדי איזנקוט:  אם יעברו לעבודה שנעשית בשנים האחרונות, אני חושב שגם משרד הביטחון, לשירות לכל שבו יש שירות צבאי, שירות לאומי, שירות אזרחי ושירות בקהילה, אני מוצא טעם רב בלשלוח חיילים או צעירים – אני לא רוצה הגיד חיילים – צעירים וצעירות בני 18 גם מהמגזר הערבי וגם מהמגזר החרדי, ולנסות להרחיב את השירות עד כמה שאפשר שבו השירות הצבאי יהיה אחד מארבע אפשרויות, כמובן הראשונה, החשובה, המתועדפת
גדי איזנקוט:  אבל זה ייצור אפשרות לצעירים ולצעירות לקחת חלק בנטל
יולי יואל אדלשטיין:  אבל, אם אני מבין נכון, אני מקווה שאני מבין נכון, דווקא כאן אני לא בטוח שהמסלול של הגיוס לצבא ההגנה לישראל הוא המסלול המועדף על חלק מן האוכלוסיות האלה