GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רם בן ברק: דבר שלישי, אני מוכרח להגיד לכם, אני באמת מאוד מרוצה, כי בעניין הזה של הגדר יש הסכמה בין כל פלגי הבית הזה - - -
רם בן ברק: ואני בטוח שכשנביא דברים להצבעות - - -
אורית סטרוק: לא, אין הסכמה.
רם בן ברק: אז אנחנו נזכה - - -
משה טור פז: אורית תצביע נגד, אבל לא נורא, יש 119.
אורית סטרוק: אין הסכמה ואני אשמח לקבל זכות דיבור בעניין.
רם בן ברק: נזכה לתמיכה של הליכוד ולתמיכה של גורמים אחרים שיתנו את התקציבים הנדרשים ואת התוכניות בשביל לבנות את הגדר.
אורית סטרוק: תודה רבה, אדוני היו"ר.
אורית סטרוק: אני אקצר בדבריי על הגדר, אני מבינה שבין כה יש דיון נוסף בנושא הגדר, אבל אני בכל זאת רוצה להביא את הדברים על דיוקם.
אורית סטרוק: אני מאוד הייתי רוצה שנדון בפרצת הטיולים, שהיא שערורייה בפני עצמה.
אורית סטרוק: בכל זאת, אני רוצה לומר - - -
רם בן ברק: הטיולים, דרך אגב, לא יוצאים בשערים הרשמיים, הם יוצאים בפרצות.
רם בן ברק: אין אוטובוס של פלסטינים שנוסע לטייל בפארק הירקון ועובר במעבר, הם יוצאים בפרצות.
אורית סטרוק: אדוני היו"ר, אני קודם כל רוצה לומר שאתה צודק כשאתה אומר - - -
רם בן ברק: תגידי את זה עוד פעם, שאני אשמע.
קריאה: היסטוריה.
אורית סטרוק: אני רוצה לומר שאתה צודק כשאתה מעיד על עצמך שמרגע שהתיישבת על הכיסא הזה אתה עוסק רבות בסוגיות הגדר, בשב"חים, בפרצות של הגדר, ואני כמי שמשתתפת מעת לעת, כל פעם שאני יכולה כי אנחנו לא חברים בוועדה, אז אני מעידה שבעניין הזה אתה צודק.
אורית סטרוק: יחד עם זה, אתה גם טועה, משום שהגדר הזו היא לא באמת משרתת את הביטחון, והיא לא באמת מה שמונע את הפיגועים.
אורית סטרוק: בוא ניקח לדוגמא, את המחבל מבני ברק, לא מבני ברק, כן?
אורית סטרוק: זה שהגיע לבני ברק.
אורית סטרוק: המחבל, וזה פורסם על ידי יוסי יהושע ב"ידיעות אחרונות", הוא בכלל חצה את הגדר לא בשום פרצה, אדוני היו"ר, אתה מן הסתם יודע את זה.
אורית סטרוק: הוא חצה את הגדר דרך שער מסודר בגדר, שכמוהו קיימים רבים, שנקרא "שער מרקם חיים" כי בג"ץ וכל תפיסת השוויון ומרקם החיים מייצרים שערים כאלה שמאפשרים להם לעבוד.
אורית סטרוק: אני, אגב, שנוסעת כל יום מחברון לכנסת, במיוחד עכשיו בימי קריסת הקואליציה כשהחקיקה לא מתארכת ואנחנו לא צריכים להשתכן במלונות בירושלים, אז אני כל יום נוסעת ולא ישנה כאן, אז אני יכולה להגיד שאני עוברת כל יום דרך המחסומים, גם דרך המחסומים האלה שיושבים שם אנשים נחמדים ששואלים אותי איך קוראים לי, ומנהלים איתי איזו שיחה קצרצרה רק כדי לראות שאני יהודייה, גם דרך השערים האלה יכולים לעבור.
אורית סטרוק: בסוף, אדוני היו"ר, הגדר היא הפרויקט הכי יקר והכי מיותר שהיה אי פעם במדינת ישראל.
אורית סטרוק: הגדר הפרוצה, באמת, היא הגדר של ג'נין, קרי, ההחלטה של שר הביטחון מאוגוסט מפגישתו עם אבו מאזן והוא עשה לו מחווה והוא החליט שצה"ל יפסיק לעשות את מה שנקרא "כיסוח דשא" בג'נין, כלומר שנכנסים כוחות צה"ל מפעם לפעם לתוך הערים הפלסטיניות ועושים שם עבודת "כיסוח" של כל מה שצץ מבחינת טרור.
אורית סטרוק: מה שבאמת מונע טרור זה שצה"ל שולט בשטח, זה שיש לו מודיעין בשטח, זה שיש לו פעילות גם בתוך שטח A וגם בתוך שטח B וכמה שיותר.
אורית סטרוק: מה שגרם לקריסה ולהתדרדרות של עכשיו, זה שבני גנץ החליט שהוא מפסיק את זה בגלל שהוא רוצה לעשות מחוות לרב המרצחים אבו מאזן, שמשלם משכורות למחבלים, זה מה שהביא להתדרדרות של מרחב ג'נין, וגם זה כתוב ב"ידיעות אחרונות", ותקראו פשוט מאוד, ומעידים על זה אנשי צבא, ב"שושו" הם מעבירים את זה לאנשי צבא במיל' שכותבים על זה וכן הלאה, וזאת האמת.
אורית סטרוק: מה שבאמת מונע פיגועים, זה פעילות של השב"כ.
אורית סטרוק: שימו את הכסף של הגדר הזאת בפעילות של השב"כ ואפשרות של צה"ל לחדור לכל מקום, ולהיות נוכח בכל מקום, ולאסוף מידע מכל מקום, ובכך תמנעו פיגועים.
אורית סטרוק: ומה שהכי חמור בגדר, זה כמה אז היא כלום, היא דרדל'ה ואתה יודע את זה, בסדר?
אורית סטרוק: אבל מה שהכי חמור זה שעכשיו נפתלי בנט, שהוא האיש שהוביל את המאבקים בתוך ממשלות נתניהו נגד הפיכת הגדר לחומה, הוא עכשיו הופך את הגדר לחומת גבול לכל דבר, ובזה הוא בונה את המדינה הפלסטינית.
אורית סטרוק: אני יודעת שזה מוצא חן בעיניך, וזה בסדר, אבל אני חושבת שזה מאוד לא מוצא חן בעיניי המצביעים של נפתלי בנט.
יוסף טייב: אז מה את רוצה, לסגור את הגדר או להשאיר אותה פרוצה, או לא? לא הבנתי.
רם בן ברק: שנייה, עזוב - - -
אורית סטרוק: אני רוצה לחזק את הביטחון בתוך אזורי - - -
יוסף טייב: מה זה אומר?
רם בן ברק: חה"כ שיין, בבקשה, אל תנהל איתה דיון.
אורית סטרוק: אני אמרתי מה זה אומר.
רם בן ברק: אל תנהל איתה דיון.
אורית סטרוק: זה אומר פעילות שוטפת של צה"ל בתוך השטח, מודיעינית - - -
רם בן ברק: אנחנו הבנו - - -
יוסף טייב: אני לא - - -
רם בן ברק: אני הבנתי היטב.
אורית סטרוק: ומעצרים, כל מה שלא נעשה בג'נין, ולכן ג'נין מתפוצצת לנו בפרצוף עכשיו.
רם בן ברק: אני הבנתי היטב את תפיסת עולמך - - -
אורית סטרוק: ששבעה חודשים היא הוזנחה, ועכשיו אנחנו אוכלים אותה.
רם בן ברק: אני רוצה לעבור, ועכשיו אני מבקש מהדוברים שתי דקות, דקה וחצי לכל אחד, כי אני רוצה לעבור גם לאנשי הביטחון, שאולי גם נשמע מה עושים.
רם בן ברק: ראש מועצת אלפי מנשה, בבקשה.
שי רוזנצוויג: תודה, אדוני היו"ר.
שי רוזנצוויג: תודה לחבריי, אלי כהן ובן גביר, שהעלו את הנושא החשוב הזה.
שי רוזנצוויג: אני רוצה לדבר פה מדם לבי, אז זה אולי יהיה טיפה יותר מדקה וחצי, אבל לא בהרבה.
שי רוזנצוויג: קודם כל, כל העניינים הפוליטיים וכל הוויכוחים, למה וכמה, אותי זה לא מעניין וגם את התושבים זה לא מעניין.
שי רוזנצוויג: יש מצב נתון, וצריך לסדר אותו.
שי רוזנצוויג: צריך להסתכל מכאן והלאה, אנחנו מספקים שירות, אתם מספקים לי שירות ואני מספק הלאה שירות, לספק שירותי ביטחון וחיים נורמטיביים לתושבים, בכל מדינת ישראל אבל אני מייצג פה עכשיו לצורך העניין את השומרון.
שי רוזנצוויג: אגב, אלפי מנשה היא כמו שכונה מזרחית של כפר סבא, למי שקרא, הם ממש צמודים.
שי רוזנצוויג: מדברים פה על איך, אבל אני חושב שצריך לדבר על ה"מה", ונגע פה בזה אלי כהן, מדיניות, מדיניות, מה המדיניות, מה רוצים לעשות?
שי רוזנצוויג: מה רוצים שיקרה?
שי רוזנצוויג: הרי ברור לכל שבין קלקיליה לאלפי מנשה, לכפר סבא, צריך להיות משהו, אני לא יודע אם זה גבול, תקראו לזה איך שקוראים לזה.
שי רוזנצוויג: את אמא של תומר מורד זה לא מעניין אם תהיה שם גדר או שתהיה שם חומה, היא רק לא רוצה שיעברו שם מחבלים שיהרגו את הילדים שלה.
שי רוזנצוויג: אני חושב, ואכן ראינו על ציר הזמן, שבאמת מצב שהיה גרוע הלך והתדרדר, והוא בלתי נסבל.
שי רוזנצוויג: אני כראש מועצה צעיר, בסך הכל שנה שלישית וקצת, כבר מהיום הראשון, ואדוני היו"ר ראית אותי כבר בוועדה אחרת ובשלל ישיבות, מתריע מראש שיהיה אסון.
שי רוזנצוויג: אז הנה, אנחנו בחודש וחצי, כמעט חודשיים, רצחניים מאוד, ועכשיו יש מבצע וסוגרים פרצות, זו המדיניות, מדיניות רבותיי.
שי רוזנצוויג: ואני מאוד מתחבר לזה שכן תהיה תוכנית עבודה מגובת תקציב.
שי רוזנצוויג: אני, כראש רשות יכול לעמוד מול התושבים שלי ולהגיד להם, חבר'ה, אנחנו לא בהתחלה, אנחנו לא בסוף, אנחנו באמצע ועוד שנה יתחילו לעבוד על האזור שלנו.
שי רוזנצוויג: לכל אחד יש את מה שמפריע לו, אבל בסופו של דבר צריכה להיות תוכנית עבודה.
שי רוזנצוויג: לא יכול להיות שבין קלקיליה, לצורך העניין, לכביש המשתלות, יהיה מעבר חופשי של שב"חים, שזה אגב לא פופולרי, אבל אני מכיר בזכותם להתפרנס, אני מכיר באיזון הדק שצריך להיות, מכיר בכל הזכויות האלה, מכיר, אבל כחוק.
שי רוזנצוויג: לא יכולים לעבור, מעבר לפיגועים הרצחניים, שזה עניין של לוטו, תאונות, הטרדות, פרובוקציות, על בסיס יומי, החיים שלנו הם לא חיים.
שי רוזנצוויג: אני מבקש למנף את כל מה שנאמר פה, לא להסתכל אחורה, זה לא מעניין.
שי רוזנצוויג: לייצר תוכנית עבודה אופרטיבית, ברחוק.
שי רוזנצוויג: חומה, אני חושב שחומה יעילה יותר מגדר, בסדר?
שי רוזנצוויג: ואם גדר, אז צריך לשים עליה חיילים כדי שהיא לא תיקרע, אבל זה כבר ב"איך" ואת זה המומחים יעשו.
שי רוזנצוויג: בקרוב, עד שזה יקרה, צריך לשמר את הנוכחות הצבאית, שכן היא עושה את העבודה.
שי רוזנצוויג: אני רואה שמאז שיש נוכחות צבאית, על הציר שלנו לפחות, רואים את ההבדל.
שי רוזנצוויג: חבל שזה קרה אחרי שהיו פה כמה פיגועים רצחניים.
שי רוזנצוויג: תודה על ההתקדמות.
רם בן ברק: מאיר, מנכ"ל רגבים, בקצרה אם אפשר.
מאיר דויטש: כן, אני אנסה להוסיף רק נקודה אחת שלא נגעו בה.
מאיר דויטש: לא מדובר במדיניות של העלמת עין.
מאיר דויטש: זאת אומרת, יש מדיניות, ואתה נגעת בזה קצת, מדיניות מכוונת לאפשר זאת באופן אקטיבי.
מאיר דויטש: רק לפני חודש וחצי, ממש שבוע לפני הפיגוע בבאר שבע, פלוגת מילואים מוקפצת בשבת לגדר, 200 מטר ממעבר מיתר.
מאיר דויטש: מה שקרה שם זה שכנופיות בדואיות התחילו לגבות פרוטקשן מהפלסטינים שנכנסו, היה שם בלגאן גדול, וחיילי צה"ל נשלחו לשם כדי לאפשר את הכניסה של הפלסטינים.
מאיר דויטש: זאת המשימה שהמילואימניקים שהיו שם, לאפשר את הכניסה של השב"חים דרך הפרצה בגדר, זאת המשימה שחיילי צה"ל קיבלו.
מאיר דויטש: אז לפני שמדברים על בניית גדר, כדאי קודם לדבר על המדיניות הזאת, ואני מבין שהיא השתנתה.
מאיר דויטש: הבעיה היא לא בניית עוד גדר, הבעיה היא המעבר דרך הגדר.
רם בן ברק: "אם תרצו", בקצרה ממש.
מתן פלג: אהלן, שלום ותודה רבה לכולם.
מתן פלג: אני רק רוצה לומר, שבאמת, כשאנחנו מדברים על תיירות כזאת, תיירות מחתרתית, אנחנו דיברנו גם בישיבה הקודמת על "Blue Line".
מתן פלג: "Blue Line" זאת חברת תיירות שמכניסה פלסטינים לתוך מדינת ישראל דרך פרצות בגדר.
מתן פלג: עכשיו, שימו לב למשהו מעניין.
מתן פלג: תראו, ב-4 במאי, לפני שישה ימים, בן אדם פלסטיני מאותה סוכנות תיירות, מעלה לייב מאום רשרש, לשיטתו, אילת, למי שרוצה לראות, לייב מאילת.
מתן פלג: אנחנו בפעם הראשונה חשפנו את הנושא הזה ב-12 בינואר, שיש תיירות, מביאים לפה פלסטינים ועושים על זה כסף.
מתן פלג: הם משלמים במזומן כדי להיכנס לישראל.
מתן פלג: עכשיו תראו עוד משהו מעניין - - -
רם בן ברק: תעשה לי טובה, רק כמה מילים, אנחנו לא צריכים לראות את זה - - -
מתן פלג: הנה אני מסיים.
מתן פלג: ב-5 במאי היה את הפיגוע, ובאילת, עוד פעם, ב-8 במאי שזה אחרי הפיגוע באלעד, כשבפיגוע באלעד כבר גילינו שמישהו הסיע את הרוצחים, הם מפרסמים עוד אירוע באילת, ויש גם פרסום להלנה.
מתן פלג: איפה הם לנים?
מתן פלג: מי מלין אותם?
מתן פלג: תחשבו על זה שאחרי הפיגוע באלעד, אחרי הפיגוע שבו כבר הוכיחו שמי שהציע את הרוצחים זה ישראלים, הם עוד מפרסמים קבל עם ועדה בפייסבוק שמלינים אותם באילת?
מתן פלג: עם תמונות ולוגואים של מיטה ומונית?
מתן פלג: מה זה הדבר הזה?
מתן פלג: הם ממש צוחקים עלינו.
מתן פלג: מדברים פה על מדיניות, וזה נעשה קבל עם ועדה.
מתן פלג: אם הוועדה פה, אם כבוד היו"ר של הוועדה לקח על עצמו את האחריות לקיים דיון על הנושא הזה, הוא לא יכול להרשות לעצמו שהנושא הזה ימשיך להתקיים כך מהמקפצה - - -
מתן פלג: ושסוכנויות תיירים יעשו את זה, בכלל בלי לספור פה אף אחד ממטר.
מתן פלג: זה צריך להיעצר.
רם בן ברק: אנחנו בעד שפלסטינים ייכנסו למדינת ישראל ויתפרנסו, אנחנו בעד שפלסטינים יוכלו להיכנס כחוק ויטיילו פה.
רם בן ברק: אנחנו נגד כל דבר שהוא לא חוקי.
מתן פלג: זה לא חוקי, נכון.
רם בן ברק: בבקשה, נציג משרד הביטחון, ניר.
רם בן ברק: הוא לא פה.
רם בן ברק: מתאם הפעולות בשטחים, כפיר רוזן, הוא פה?
קריאה: הוא נמצא בזום.
כפיר רוזן: כפיר רוזן, מתפ"ש.
כפיר רוזן: אני אגיד רק כמה מילים על כל סוגיית מדיניות ההיתרים.
כפיר רוזן: אנחנו פועלים על פי המדיניות ועל פי הנהלים, ורק הפלסטינים אשר עומדים בכלל הקריטריונים הנדרשים לכניסה לישראל נבחנים, גם במקרה הצורך מול גורמי הביטחון האחרים, ובכך מקבלים אישורי כניסה.
כפיר רוזן: במקביל, אנחנו פועלים בשלל דרכים על מנת למגר את תופעת השהייה הבלתי חוקית.
כפיר רוזן: אין פה את נציג צה"ל בהקשר של בניית תוכנית הגדר, אבל הוא היה יודע להתייחס בהקשר הזה לפעולות שעושים שם.
כפיר רוזן: עד כאן.
רם בן ברק: צה"ל, בבקשה.
אילון פרץ: בוקר טוב אדוני היו"ר, חברי הכנסת, הנוכחים בישיבה.
אילון פרץ: במצב המבצעי הנוכחי, אנחנו בריכוז מאמץ במרחב התפר בחודשיים האחרונים.
אילון פרץ: ריכוז מאמץ שהוא מוגבר, בשונה משאר ימות השנה, והוא בא לידי ביטוי גם במאמצי מודיעין, גם במאמצים הנדסיים, וגם בטיפול בפרצות.
אילון פרץ: עם זאת, האם התפר סגור ב-100 אחוזים גם ברגע זה?
אילון פרץ: התשובה היא לא, למרות שישנם 13 גדודים שמתגברים כרגע ביהודה ושומרון, וחלקם הגדול, רובם, נמצאים במרחב התפר.
אילון פרץ: בתוך הדבר הזה, טיפלנו בחודשיים האחרונים גם בסוגיות הפתחות.
אילון פרץ: מרחב הסנסן, מרחב ד3, מרחבים שגם דיברנו עליהם בוועדות הקודמות, והיום ישנם גדודים שם במקביל למאמץ הנדסי, עם האתגרים המשפטיים, כי בחלק מהמרחבים ישנן החלטות בג"ץ שלא סוגרים במכשול את המרחבים האלה, ואנחנו גם נדרש לסוגייה הזאת בהמשך, אם אנחנו רוצים תפר שהוא תפר הרמטי.
אילון פרץ: המענה המבצעי הוא לא רק מענה אג"מי, צריכים להיות פה צעדים שהם צעדים משלימים למאמץ המבצעי שאנחנו עושים, ובמציאות הנוכחית, רוב סד"כ צה"ל נמצא כרגע ביהודה ושומרון, כדי לצמצם את תופעת השב"חים, וקודם כל את תופעת הטרור, מעבר הטרור למרחב הבט"פ של משטרת ישראל.
אילון פרץ: המאמצים הנוספים, שהם כרגע לא מאמצים מלאים, אחד מהם זה מאמץ האכיפה.
אילון פרץ: דיברנו פה גם בוועדות הקודמות על סוגיית הענישה שמובילה להרתעה.
אילון פרץ: גם היום, אנחנו יכולים לטפל בשב"ח רק אחרי הפעם השלישית, ולא אחרי הפעם הראשונה כמו שאנחנו רוצים וכמו שהמלצנו למשרד המשפטים.
אילון פרץ: דנו על זה גם בפעם הקודמת שנפגשנו, על התפר, בדיוק לפני שבועות בודדים.
איתמר בן גביר: כן, אבל יש לכם כאן חברה שמארגנת טיולים, יודעים, מכירים אותם, איך לא מגיעים - - -
אילון פרץ: אני אגיב לזה, אני אתייחס גם לזה.
אילון פרץ: אני אגיע גם לזה, שמעתי את כלל הנוכחים, חה"כ בן גביר, ואני אתייחס גם לזה.
אילון פרץ: כדי לייצר הרתעה, גם המאמצים המשלימים, שביניהם זה מאמץ האכיפה והמאמץ המשפטי, הם מאמצים משמעותיים.
אילון פרץ: בנוסף, יש את המאמץ האזרחי, שגם בו אנחנו עוסקים בימים אלה, ויש פה איזושהי שעת רצון בהקשר הזה, לטפל בהגדלת מכסות העובדים בשטח הארץ, כי היום, במצב הנוכחי, רק אדם שהוא נשוי, ויתקן אותי חברי מהמתפ"ש אם אני לא מדייק במספר, רק אדם נשוי מגיל 24 ומעלה יכול לעבוד, ותופעת השב"חים היא אותם חבורה שיוצאת לעבוד, וחלקם גם מתחת לגיל 24, וחלקם גם לא נשואים.
אילון פרץ: גם אותם צריך להכניס לסל העובדים במרחב הארץ, וגם פה, המתפ"ש מטפלים בזה אל מול משרד הכלכלה זה כבר תקופה ארוכה.
אילון פרץ: פשוט עכשיו כנראה שיש איזושהי שעת רצון לקדם את המאמץ, כי הוא מאמץ שלם.
אילון פרץ: זה מאמץ מבצעי, מאמץ משפטי, ומאמץ אזרחי.
אילון פרץ: אם לא מסתכלים על מרחב התפר כמרחב הוליסטי, אנחנו לא נגיע למצב שהוא מצב אידיאלי.
אילון פרץ: בתוך זה, מאמץ הסיכול נמשך לכל אורך החודשים האחרונים.
אילון פרץ: אני שמעתי את הדברים שנאמרו פה, אבל חופש הפעולה של צה"ל נמצא בכלל רחבי איו"ש, בכל מקום שאנחנו בוחרים להגיע אליו, והוא לא נעצר אפילו ללילה אחד.
אילון פרץ: אנחנו, מתחילת המצב המבצעי הנוכחי, הפיגועים, עם מאות של עצורים מידי לילה.
אילון פרץ: לצערי הרב פגשנו פיגועים, חלקם בתוך איו"ש וחלקם מחוץ לאיו"ש, אבל כמות הפיגועים שנעצרו על ידי שב"כ, משטרת ישראל, וצה"ל, במאמץ שהוא מאמץ רב ארגוני, היא עולה עשרות מונים על הפיגועים שכן יצאו, וכל פיגוע כזה שהוא פיגוע מבחינתנו, הוא מהווה גם חוסר הצלחה בלעצור את זה, והמאמצים הם מאמצים רב ארגוניים.
אילון פרץ: באשר לסוגיית התיירות שהוצגה פה, אנחנו מכירים את הסוגייה הזאת גם מתקופות שונות.
אילון פרץ: יש תקופות שונות של השנה שבה הסוגייה הזאת מתגברת.
אילון פרץ: לדוגמה, מרחב החגים.
אילון פרץ: לדוגמה, מרחב החופש הגדול.
אילון פרץ: גם בשנים קודמות, בתקופות האלה, היה ריכוז מאמץ גדול יותר, גם של גדודים בתפר, כי בסוף אנחנו מנהלים כאן מתחים.
אילון פרץ: יש פה את אטימת התפר, מצד אחד, הישג הנדרש שהוגדר במצב המבצעי הנוכחי, ומצד שני, יש לנו את הרצון של להמשיך את כשירות צה"ל ואת האימונים למלחמה.
אילון פרץ: במצב הנוכחי, שהוא מצב נדרש, הכשירות למלחמה היא כשירות שנפגעת.
אילון פרץ: באותן תקופות שאנחנו מכירים שיש תיירות כזאת, ישנם גם גדודים על הגדר, ויש פה מאמץ רב ארגוני עם חברינו ממשטרת ישראל ועם מג"ב להגיע לאותן סוכנויות.
אילון פרץ: חלק מהטיפול לאותן סוכנויות, זה יכול להיות טלפון בלילה לפני, שאם נפגוש אותם בגדר יהיה מעצר.
אילון פרץ: חלק זה כוחות שמייצרים מארבים בשטח, ועצרנו אלפי טיולים כאלה.
איתמר בן גביר: אגב, להחרים להם את האוטובוס, יש לך סמכות?
איתמר בן גביר: כי לדעתי, אם יש לך סמכות, ואני חושב שיש לך, זה הדבר הכי אפקטיבי.
איתמר בן גביר: אם אתה לוקח ממנו את האוטובוס שלו, אפילו לכמה ימים ואחרי זה הוא צריך לשלם כסף, יש לכם סמכות כזאת - - -
אילון פרץ: חילוט רכבים - - -
איתמר בן גביר: אז גמרנו - - -
רם בן ברק: אני מציע שתיקח את איתמר בתור יועץ - - -
איתמר בן גביר: זה הדבר הכי אפקטיבי.
אילון פרץ: לא, אז אנחנו, ידידי פה - - -
איתמר בן גביר: למה לא?
רם בן ברק: אני מציע את זה אפילו.
איתמר בן גביר: תדע לך, שגם אם אני הייתי מגיע למוסד, הייתי מגיע רחוק.
איתמר בן גביר: תדע לך, פספוס שלכם, לצה"ל ולמוסד.
רם בן ברק: אין ספק בזה שאתה אדם מוכשר מאוד.
רם בן ברק: על זה אין ויכוח, לא בימין ולא בשמאל.
אילון פרץ: אני מקווה שזה נכנס לפרוטוקול.
אילון פרץ: אז ידידי ממג"ב ייגע בסוגיית החילוט.
אילון פרץ: בשנה האחרונה, גם באיו"ש, לאור תופעת השב"חים, הוקם אגף חקירות במג"ב איו"ש, שפועל רק על סוגיית השב"חים.
אילון פרץ: יש ממש צוות שעוסק בדבר הזה, הם חוקרים, מה שלא היה בעבר, במחוז ש"י.
אילון פרץ: אז האם התופעה הזאת היא קיימת?
אילון פרץ: התופעה קיימת.
אילון פרץ: האם אנחנו נאבקים בתופעה?
אילון פרץ: התקווה היא שכן.
אילון פרץ: האם עדיין יחדרו אלינו שב"חים בתפר?
אילון פרץ: התשובה היא, לצערי הרב, במצב הנוכחי, עדיין כן, עם ריכוז המאמץ שפירטתי אותו מקודם.
אילון פרץ: האם יהיה מצב שנכיר טיול כזה ולא נטפל בו?
אילון פרץ: התשובה היא לא.
אילון פרץ: כלומר, אם אנחנו מגיעים למודיעין כזה או אחר, אז יבוצע טיפול באותה קבוצה שמתכננת לצאת למרחב הארץ ללא אישור, ובתוך זה, הזכיר פה הקצין מהמתפ"ש, שישנן פעילויות בשטח הארץ שהן חוקיות.
אילון פרץ: ישנם מקרים הומניטאריים כאלה ואחרים שבהם מאפשרים גם לפלסטינים לצאת למרחב הארץ.
אילון פרץ: בדרך כלל זה קורה דרך ארגונים כאלה ואחרים - - -
איתמר בן גביר: לצערנו לפעמים גם מאפשר לקרובים של סנוואר והנייה להיכנס לארץ, אבל זה דיון אחר, זה לא דיון לעכשיו.
שי רוזנצוויג: זה שב"חים שנכנסים שלא כחוק, אני לא מבין.
רם בן ברק: חברים, אני מבקש לא להפריע, שמענו אותך לפני רגע.
אילון פרץ: אז זאת תמונת המצב.
אילון פרץ: המצב המבצעי הנוכחי בתפר יישאר בחודשים הקרובים, אלא אם כן הערכת המצב תביא אותנו לקבלת החלטות אחרות.
אילון פרץ: עד כאן, תודה.
יאיר גולן: בוקר טוב אדוני היו"ר, חברי כנסת נכבדים, מכובדיי פה כולם.
יאיר גולן: אלי גוזלן, נצ"מ, קצין האח"מ של משמר הגבול.
יאיר גולן: אני אתן ממש בכמה מילים סקירה, כדי שנבין את התופעה באופן כללי.
יאיר גולן: אני אפרט על סוגיית המטיילים השב"חים, השוהים הבלתי חוקיים, ואני אגע בכמה דברים נוספים.
יאיר גולן: אנחנו מדברים, נכון להיום, על בין 20 ל-23 אלף פלסטינים שנכנסים ללא היתרים דרך הפרצות.
רם בן ברק: כמה אמרת?
יאיר גולן: בין 20 ל-23 אלף שנכנסים דרך הפרצות, וכל מה שאני אומר כרגע הוא נכון לעד - - -
אורית סטרוק: ליום?
אורית סטרוק: לשבוע?
אורית סטרוק: לחודש?
אורית סטרוק: לשנה?
יאיר גולן: כן, הנה אני אומר.
יאיר גולן: כל מה שאני אומר הוא נכון לעד לפני כחודש וחצי חודשיים, שאז, כזכור לכם, סגרנו את התפר, פרסנו כוחות מג"ב וכוחות צבא, ונכון להיום זה הצטמצם, וכפי שכבר נאמר כאן, זה עדיין קיים אבל בטח לא במספרים הללו, נכון ליום בין 20 ל-23 אלף איש.
יאיר גולן: במקביל, קרוב ל-100 אלף איש שנכנסים דרך 34 מעברים חוקיים, מסודרים, מפוקחים, של הגדר.
יאיר גולן: זה מבחינת הנתונים.
יאיר גולן: אבל, כדי לסבר את האוזן, אנחנו מדברים על למעשה למעלה מ-15 אלף פלסטינים שוהים בלתי חוקית, שמעורבים בפלילי במהלך השנה האחרונה.
יאיר גולן: בנוסף, בתחום הטרור, רק בשנה האחרונה, 2022, שבעה פיגועים שהיו מעורבים בהם מחבלים, ואני אתן לדוגמה את אלעד, אני אתן את אריאל, את דיזינגוף, 14 נרצחים בשבעת הפיגועים הללו, שאותם ביצעו השוהים הבלתי חוקיים הללו שחדרו לשטח מדינת ישראל.
אורית סטרוק: מגזרת ג'נין כולם.
אורית סטרוק: חשוב לציין.
יאיר גולן: המאפיין הנוסף שלהם, זה שמרביתם הם ללא עבר פלילי קודם, והסוגייה הזו חשיבה לעניין האכיפה ולעניין השינוי בסוגיית האכיפה בחוק, וכן הלאה.
יאיר גולן: כיום, אנחנו למעשה בעצם רואים תופעה חדשה, זה למעשה קורה בשנה האחרונה, של הטיולים, ואני אגע ממש בכמה פרטים לגבי הטיולים כדי לסבר את האוזן.
יאיר גולן: אנחנו מדברים, בממוצע עד לפני כחודש וחצי, על 150 עד 200 טיולים כאלה לחודש, שיוצאים לשטח מדינת ישראל.
יאיר גולן: ישנן כ-24 חברות טיולים מוכרות, מסודרות, אבל למעשה, בחודש האחרון אותן חברות הוסיפו כוכבית עם אותיות מודגשות, שמציינת שכל מי שיגיע ייבדק, וללא היתרים הוא לא ייכנס לארץ, אז מ-150 - - -
קריאה: אבל הפרסום - - -
רם בן ברק: חברים, אני מבקש מכם לא להפריע לו כי אוציא אתכם מהדיון.
קריאה: אבל זה כתוב, כתוב - - -
רם בן ברק: שמעת מה שאמרתי?
יאיר גולן: אני נותן לכם נתונים.
קריאה: אבל זה כתוב - - -
רם בן ברק: אתה שמעת מה שאני אמרתי לך?
קריאה: בפייסבוק - - -
רם בן ברק: תוציאו אותו מהדיון בבקשה.
קריאה: תוציא, אבל זה כתוב - - -
קריאה: מה, אתם עיוורים?
קריאה: אני לא מבין.
קריאה: זה כתוב בפייסבוק.
רם בן ברק: תצא מהחדר בבקשה.
קריאה: מה, אתם לא יודעים לקרוא?
קריאה: מה זאת המריחה הזאת?
קריאה: בסדר - - -
אורית סטרוק: אתם מכירים את הפרסומים של חברת Blue Line?
קריאה: זה חיי אדם - - -
יאיר גולן: אנחנו מכירים את הפרסומים של 24 חברות, אני לא זוכרת אותם בעל פה.
יאיר גולן: 24 חברות שאנחנו עוקבים אחריהם.
אורית סטרוק: שאתם עוקבים אחרי הפרסומים שלהם?
יאיר גולן: בהחלט.
אורית סטרוק: מתי הם עושים כאלה טיולים?
אורית סטרוק: ואתם אורבים להם שם?
יאיר גולן: לא תמיד ניתן, כפי שנאמר פה כבר קודם, מאחר ומדובר בפרצות והאיסופים הם איסופים - - -
אורית סטרוק: לא, שנייה, לפני זה.
אורית סטרוק: אם חברת "Blue Line" ועוד 20 חברות, כפי שאתה אומר, מפרסמות שהן הולכות לעשות טיולים כאלה, הרי לא צריך לחכות להם בפרצה, אפשר לבוא אליהם למיטה, למוסך, לגראז', ולקחת את הרכב - - -
אורית סטרוק: לפני שהם הולכים לחפש את הפרצה ואתם מחפשים מתי הם עוברים.
אורית סטרוק: הם מפרסמים בריש גלי שהם הולכים לעשות מעשה אסור.
רם בן ברק: חה"כ סטרוק - - -
יאיר גולן: חה"כ אורית, אם תתני לי הזדמנות, אני אפרט ותראי - - -
קריאה: זה מישהו שהוא איש מקצוע, בכל זאת.
יוסף טייב: שאלה קטנה אליך, אדוני.
יוסף טייב: יש לכם גם את הנתונים על מה שאנחנו רואים, על הודעות של נהגים ישראלים הממתינים לשב"חים עובדים?
יוסף טייב: יש לכם גם את הנתונים האלה?
יוסף טייב: כי יש מודעות - - -
יאיר גולן: הנתונים קיימים, לא מספרית אבל קיימים.
יוסף טייב: כי יש הרי מודעות שלמות באינטרנט - - -
יוסף טייב: של ישראלים שמפרסמים שהם מחכים פה ופה בשביל כסף - - -
יאיר גולן: זה, כפי שציינתי קודם, נכון לחודש האחרון, שימו לב באמת לירידה המשמעותית, הדרסטית, למעשה מאז גל הפיגועים בתחילת חודש מרץ - - -
אורית סטרוק: ברור, כשזה מתפוצץ לך בפרצוף - - -
רם בן ברק: חברים, אני מבקש, לא להפריע לו לדבר.
יאיר גולן: 11 טיולים בלבד פורסמו בחודש האחרון, מתוכם יצאו לפועל בודדים, על יד אחת, כשכולם נבדקו והם עם היתרים.
רם בן ברק: עם היתרים?
יאיר גולן: כפי שציינתי קודם, עם כוכבית מודגשת, כתוב בערבית, מי שמבין יכול לקרוא ולראות, עם כוכבית שכתוב בה שלא יעלו לאוטובוס אנשים ללא היתרים.
יאיר גולן: זה לא אומר שלא עולים לאוטובוס, זה לא אומר שהתופעה לא קיימת, אני מציין את זה כאן.
יאיר גולן: מה שכן חשוב לומר, זה שלמעשה, בעצם קרוב ל-1,500 טיולים כאלה בשנה האחרונה נכנסו לתוך שטח מדינת ישראל.
יאיר גולן: הגדר היא פרוצה, ציינו את זה קודם, נכון להיום פחות - - -
אורית סטרוק: למה לא עוצרים אותם בגראז'?
אורית סטרוק: בגראז'?
רם בן ברק: אל תענה לה בבקשה, תישאר איתי.
יאיר גולן: נכון להיום, פחות.
יאיר גולן: אני רוצה לגעת בשלוש סוגיות מרכזיות בעניין הזה.
יאיר גולן: ראשית, ההיבט הכלכלי.
יאיר גולן: הנושא הזה עלה כבר קודם, זה לא 100 שקלים, זה מגיע ל-800 שקלים לאדם לטייל ברחבי הארץ.
רם בן ברק: וואו.
קריאה: 1,100 עם חדר זוגי.
יאיר גולן: כן, 800 שקלים.
יאיר גולן: כשאנחנו מדברים על אלמנט כלכלי, אנחנו מדברים על רווח גבוה מאוד, שהוא מייצר אינטרס גבוה מאוד לצד השני, לייצר את הטיולים הללו.
יאיר גולן: זה אומר שיש לנו פה נקודה שאנחנו צריכים לדעת לתקוף אותה, גם בהיבטים של אכיפה וגם בהיבטים של חילוט.
יאיר גולן: למעשה, מתחילת השנה אנחנו חילטנו למעלה מ-100 אוטובוסים שנמצאים במגרשי משטרת ישראל והצבא, נעצרו - - -
אורית סטרוק: את כולם חילטתם על קו התפר?
יאיר גולן: בתוך הארץ - - -
אורית סטרוק: למה לא במוסך?
אורית סטרוק: למה לא בחברה?
רם בן ברק: אדוני, אתה מדבר רק איתי, לא איתה.
יאיר גולן: גם בתוך הארץ, בהחלט, חילטנו את כלי הרכב הללו.
יאיר גולן: אנחנו ביצענו מעצרים של - - -
נירה שפק: אפשר שאלה?
נירה שפק: אפשר שאלה על הסעיף הקודם שאמרת?
רם בן ברק: לא, רגע, לא, כשהוא יגמור את תשאלי אותו שאלה.
יאיר גולן: אנחנו למעשה עצרנו והגשנו כתבי אישום כנגד למעלה מ-1,000 מעסיקים, מ"מים.
יאיר גולן: זה לא המ"מים שלנו, זה מ"מים שהם מעסיקים מלינים ומסיעים בתוך שטח מדינת ישראל, ונכון להיום, אנחנו ממליצים בהחלט קודם כל לקבוע מדיניות.
יאיר גולן: אין גוף אחד שמתכלל את העיסוק הזה בטיולים של השב"חים.
יאיר גולן: לקבוע מדיניות לגבי הגדר, לקבוע מדיניות לגבי שטח ההחזקה, כוח ייעודי שיטפל בשטח הזה, שיכלול את כל סוגיית הניטור, סוגיית האיסוף, סוגיות התיעוד, וכמובן, האלמנטים של האכיפה, אלמנטים חוקיים שצריך כמובן לעסוק בהם.
רם בן ברק: תודה, נציג המל"ל - - -
נירה שפק: ברק, יש לי שאלה.
איתמר בן גביר: רגע, אפשר לשאול אותו שאלות?
איתמר בן גביר: אנחנו המתנו בשקט.
איתמר בן גביר: אתה אמרת שתיתן לנו לשאול שאלות.
רם בן ברק: רגע, נשאל עוד שנייה אחת.
רם בן ברק: אני רוצה לשמוע את הדירקטיבה של הממשלה בעניין הזה, ואת התוכנית שלהם.
עמיחי סגל: אז אני חושב שהדברים כבר נאמרו כולם.
עמיחי סגל: גם השנה, כבר בתקציב, תוקצבו כספים כדי להתחיל להניע את העניין של 42 הקילומטרים הראשונים.
עמיחי סגל: הנושא נמצא על סדר היום בדיונים השונים.
עמיחי סגל: אני מקווה שלקראת התקציב הבא נוכל להמשיך.
רם בן ברק: יש מדיניות סדורה?
רם בן ברק: כמו שציינתי קודם, הייתה מדיניות של הבלגה, או של עצימת עין, וכולי.
רם בן ברק: האם המדיניות הזאת, לגבי השב"חים ולגבי הטיולים הבלתי חוקיים, השתנתה?
עמיחי סגל: אין מדיניות כזאת, ברמה של הממשלה, שאני מכיר, של הבלגה או משהו כזה.
נירה שפק: מה הדירקטיבה?
עמיחי סגל: מרחב התפר נועד, על פי ההחלטות השונות, למנוע מעבר של אנשים בלתי מורשים.
נירה שפק: ומשאבים ניתנו לזה, בתוכנית החדשה?
נירה שפק: הממשלה הזאת הגדירה משאבים?
עמיחי סגל: אז אמרתי, 42 קילומטרים נוספים שהם בעצם חומה, במרחב של צפון השומרון.
רם בן ברק: כן, חה"כ שפק, רצית לשאול משהו?
נירה שפק: רציתי לשאול את נצ"מ גוזלן, שאלה ראשונה, האם חלק מהחברות שמקבלות היתרים רשמיים, יש לכם מידע שהן גם פועלות במה שנקרא 'דואליות'?
נירה שפק: גם מכניסות במכסות או במה שנקרא בנהלים המאושרים, ומכניסות גם שלא?
רם בן ברק: אני רוצה להרחיב את השאלה.
נירה שפק: ואם התשובה היא כן - - -
רם בן ברק: לא, אני רוצה להרחיב את השאלה.
נירה שפק: רק שנייה, אני רק אסיים.
נירה שפק: ואם התשובה היא כן, מה נעשה עם אותן חברות?
רם בן ברק: אתה אמרת שיש כוכבית שבה כתוב שרק אנשים עם היתרים יכולים להיכנס.
רם בן ברק: האם לחברות יש רישיון להיכנס?
רם בן ברק: האם החברות פועלות ברישיון?
יאיר גולן: כן, אז התשובה היא חיובית.
יאיר גולן: החברות, כפי שציינתי קודם, 24 חברות שאנחנו מכירים, הן חברות מסודרות, הן חברות שמארגנות טיולים תחת הכותרת "על פי חוק".
נירה שפק: כמה מתוכן - - -