GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורית סטרוק: "מי שנדון והורשע בעבירת טרור שבגינה יוכל לקבל תמלוגים כספיים מהרשות הפלסטינית או מארגון טרור אחר העוין את מדינת ישראל, ייהרס ביתו ובית משפחתו הגרעינית.
אורית סטרוק: לעניין סעיף זה, משפחה גרעינית – הורים, אחים, בן/בת זוג וילדים".
אורית סטרוק: בעצם, זה בא לייתר את כל הדיונים בבג"ץ שכל פעם מונעים מאיתנו את הריסת בתי המחבלים.
אורית סטרוק: יהיה מעוגן בחוק שלא רק שאפשר להרוס בתי מחבלים, אלא צריך להרוס אותם.
אורית סטרוק: הסתייגויות מס' 11 ו-12 – בעצם, זה מזיז את הסעיפים.
אורית סטרוק: זה משהו פרוצדורלי.
אורית סטרוק: הסתייגות מס' 13 – "בסעיף 1(1)(ה) להצעת החוק לאחר המילה 'לחוק המעצרים' יבוא 'וניתנה הסכמתו של נציב שירות בתי הסוהר'".
אורית סטרוק: זה כבר מתייחס למתקן הכליאה.
אורית סטרוק: אנחנו רוצים שלא רק המפקד יאשר שהמתקן הזה מתאים, אלא גם נציב השירות – במקרה שלנו זו נציבת שירות בתי הסוהר; היא תיתן את הסכמתה לעניין הזה.
אורית סטרוק: בעצם, זה כבר קשור לתנאים.
אורית סטרוק: הסתייגות מס' 14 – "בסעיף 1(1)(ה) להצעת החוק, לאחר המילה 'לחוק המעצרים' יבוא 'וניתנה הסכמתו של שר הביטחון'".
אורית סטרוק: הסתייגות מס' 15 – "בסעיף 1(1)(ה) להצעת החוק, לאחר המילה 'לחוק המעצרים' יבוא 'וניתנה הסכמתו - - -
נירה שפק: לא כתוב של מי.
אורית סטרוק: זו טעות פה.
אורית סטרוק: נמחק את זה.
אורית סטרוק: אני חושבת שזו טעות.
אורית סטרוק: אפשר למחוק.
נירה שפק: "וניתנה הסכמתו" – כל מי שתרשמי אחרי זה.
אורית סטרוק: לא, אני חושבת שאפשר למחוק.
אורית סטרוק: זו כנראה טעות.
אורית סטרוק: גם את הסתייגות מס' 16 אפשר למחוק.
אורית סטרוק: זו גם כנראה טעות.
אורית סטרוק: הסתייגות מס' 17 – "בסעיף 1(2)(א) להצעת החוק, יבוא בסופו 'וזאת בתנאי שיבוטל מוסד הדובר לאסירים הביטחוניים'".
אורית סטרוק: עידו, יש שם כמה טעויות – הוא רשם אותן.
אורית סטרוק: בהקשר של הדובר, אני רק רוצה לציין שדוח קעטבי, כדי לסבר את האוזן על מה אנחנו מדברים כשאנחנו מדברים.
אורית סטרוק: נירה, זה לא כמו שיש לך דובר... יש לך דובר או דוברת?
נירה שפק: דובר.
אורית סטרוק: את מרוצה?
נירה שפק: ברוך השם.
נירה שפק: נעשה עליו אחרי זה דיון שיבוצים.
אורית סטרוק: רק בשביל שתביני על מה אנחנו מדברים לגבי הדובר הזה של האסירים - - -
נירה שפק: את רוצה עכשיו לנמק את הסתייגות 17 בהתאם לדוח קעטבי?
אורית סטרוק: ממש בקצרה, במשפט, כדי שנבין את חומרת האירוע הזה של הדובר.
אורית סטרוק: אני כבר אמצא את זה.
אורית סטרוק: את רואה שאני קוראת מהר, ואני לא מנסה 'למרוח' זמן.
נירה שפק: אני מכירה אותך.
אורית סטרוק: אני מנסה להיות עניינית, אבל אני כן רוצה שנבין את חומרת האירוע של הדוברים.
אורית סטרוק: סימנתי זאת בצהוב.
אורית סטרוק: אגיד זאת מהזיכרון.
אורית סטרוק: מביאים שם דוגמאות לדוברים, כלומר מי המחבלים האלה שמשמשים כדוברים.
אורית סטרוק: אחד הדוברים – אני לא זוכרת את השם, ואולי אתם יודעים – זה אותו אחד שתכנן את הפיגוע שמלון פארק בנתניה.
אורית סטרוק: הוא קיבל מעמד של דובר, ובעצם, הוא מנהל אגף שלם של מחבלים שסרים למרותו.
אורית סטרוק: הוא קובע להם כל מה שיהיה וכל מה שלא יהיה.
אורית סטרוק: זו איוולת שאין כדוגמתה, ולכן ייחדנו לכך הסתייגות מיוחדת.
רם בן ברק: אדוני היושב-ראש, בטח תשמח לשמוע שכמעט סיימנו ושנירה עשתה עבודה מצוינת.
נירה שפק: אנחנו בסעיף 17.
רם בן ברק: אין על נירה.
רם בן ברק: אין חבר כנסת אחד שיודע לרדת לדקויות ולפרטים כמו נירה שפק.
אורית סטרוק: זה ממש נכון.
אורית סטרוק: הסתייגות מס' 18 – "בסעיף 1(2)(א) יבוא בסופו 'וזאת בתנאי כי לא יופקדו בחשבון הכלא של אסיר ביטחוני כספים מהרשות הפלסטינית או מטעמה'".
אורית סטרוק: הסתייגות מס' 19 – "ב-6ב(ב) לאחר 'שר המשפטים' יבוא 'לאחר התייעצות עם שר הפנים'".
אורית סטרוק: הסתייגות מס' 20 – "בסעיף 6ב(ב)..." – דרך-אגב, מבחינתי, את זה אפשר למחוק.
אורית סטרוק: אלה דברים – אני לא יודעת מי כתב אותם, אבל הם לא נראים לי מהותיים.
אורית סטרוק: הם לא חשובים בעיניי.
רם בן ברק: אז יורדת מההסתייגות?
אורית סטרוק: גם את 19.
אורית סטרוק: אדוני היושב-ראש, אתה רואה שאני מאוד עניינית.
אורית סטרוק: באתי לפה עם אג'נדה ברורה, ואין לי עניין סתם 'למרוח' פה הסתייגויות'".
אורית סטרוק: אני מדברת ברצינות.
אורית סטרוק: את הסתייגות מס' 19 אתה יכול למחוק.
אורית סטרוק: את הסתייגות 20 אתה יכול למחוק.
אורית סטרוק: את הסתייגות מס' 21 אל תמחק, כי זו ועדת החוץ והביטחון.
אורית סטרוק: אני חושבת שוועדת החוץ והביטחון צריכה להיות אחראית לאשר את הדברים האלה.
אורית סטרוק: הסתייגות מס' 22 – "בתקנה 6ב(ב) בסופו יבוא: 'השינוי יהיה תקף למשך שנה אחת ולאחר מכן יחזור לאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת'".
אורית סטרוק: לדעתי, זו טעות.
אורית סטרוק: זה צריך להיות באישור ועדת החוץ והביטחון.
אורית סטרוק: את זה לא אני כתבתי.
אורית סטרוק: אני מרשה לעצמי לתקן.
אורית סטרוק: היות שאני פה מייצגת, אני מרשה לעצמי לתקן את זה.
נירה שפק: אני הולכת ל: עסקים קטנים.
אורית סטרוק: אני סיימתי.
אורית סטרוק: את יכולה להישאר.
אורית סטרוק: נשאר לי עוד אחד.
נירה שפק: הבאתי את הבשורה – היא סיימה.
רם בן ברק: לאן את הולכת?
נירה שפק: להצביע בוועדת כספים.
רם בן ברק: חברת הכנסת, את סיימת?
אורית סטרוק: עוד חצי דקה אני מסיימת.
רם בן ברק: נירה, אני פשוט רוצה לשמוע את מה שאת אומרת.
אורית סטרוק: הסתייגות מס' 23 – "תוקף הצו לעניין סעיף זה הינו 6 חודשים".
אורית סטרוק: זה, על מנת לבחון את היישום מעת לעת.
אורית סטרוק: אדוני היושב-ראש, בכך אני סיימתי.
אורית סטרוק: עכשיו, אני רוצה לומר משפט אחד.
אורית סטרוק: אתה מאוד צדקת, כששמת את האצבע ואמרת שעיקר העניין זה באמת לבדל בין אותם מחבלים שמבצעים את מעשי הטרור שלהם מכוח אותו חוק אנטישמי של הרשות הפלסטינית לבין כל אדם אחר שחוטא בפעילות טרור וכמובן צריך לבוא על עונשו.
אורית סטרוק: לכן, אדוני היושב-ראש, בשונה מהסתייגויות בכלל, שאתה יודע שבדרך-כלל זה באוטומט – בעד, נגד וסוגרים עניינים, ובכלל לא סופרים את הרעיונות שהובילה האופוזיציה – הייתי רוצה לבקש שלגבי הנושא הספציפי זה – שוב, לא באתי לפה להמעיט ביחס שצריכים לתת למי שחטאו בפעילות שהיא פעילות טרור, אבל לא לתת את אותו יחס.
אורית סטרוק: לגבי העניין הזה, לפחות הייתי רוצה להציע שאתם, כחברי הקואליציה, ובוודאי אתה, אדוני היושב-ראש, תשקלו להצביע בעד ההסתייגויות האלה.
רם בן ברק: חברת הכנסת נירה שפק, ואחריה חברת הכנסת גבי לסקי – בסדר?
גבי לסקי: אני צריכה לחזור לוועדת החוקה.
רם בן ברק: והיא צריכה ללכת ולהצביע בוועדת כספים.
נירה שפק: שיהיו פיצויים - - -
גבי לסקי: עקרונות יסוד – זה יותר חשוב מכסף.
רם בן ברק: שתיכן תעשו את זה בקיצור.
נירה שפק: נעשה את זה ממש בקיצור.
נירה שפק: אני רוצה לומר כמה דברים.
נירה שפק: קראתי ושמעתי בכובד ראש את מה שאמרת.
נירה שפק: אני רוצה להפריד בין כמה דברים שנאמרו כאן.
נירה שפק: פעם אחת – אני לא קראתי את דוח ועדת קעטבי - -
אורית סטרוק: כדאי לך.
נירה שפק: - - כי זה מסווג, ואנחנו נחשוב, לאור מה שאת אמרת והציגו במליאה.
נירה שפק: בגלל זה, אני לא רוצה להתייחס כאן.
נירה שפק: אני מכירה רק את מה שאת הקראת.
נירה שפק: זו סוגיה נפרדת.
נירה שפק: אם רוצים להיכנס ולדבר על זה פה או בבט"פ – אני לא יודעת.
נירה שפק: אני חושבת שבט"פ, אבל אני לא רוצה להיכנס לזה.
אורית סטרוק: בט"פ.
רם בן ברק: סוגיה נפרדת.
אורית סטרוק: מירב גם אמרה שהיא תעשה דיון על זה.
נירה שפק: דבר ראשון שאני רוצה לומר הוא שאני רוצה להתייחס לחלק הראשון שלך, עם כל ההסתייגויות לסעיפים 1 עד 7, לא כולל 6.
נירה שפק: פה אני אומרת שאני לא מוצאת את ההסתייגויות האלה נכונות מסיבה אחת: את נכנסת בתוכן לשיטת העבודה והפעילות של הגוף הרלוונטי, ולכן שאני חושבת שאין מקום בעבודת חוק.
נירה שפק: כל מה שאת מתארת זה תלוי הערכות מצב, תלוי יעדים של השב"כ או של הגופים.
נירה שפק: לבוא לרמת רזולוציה כזו כדי להתערב להם – לא, כן אפשר לעשות בקרה.
נירה שפק: אני לא חושבת שנכון שהסעיפים האלה יהיו בחוק הספציפי הזה, ובטח לא בנישה שלו.
נירה שפק: לגבי סעיף 6, זה שווה דיון נפרד.
נירה שפק: בעיניי, זה מה שנקרא: לא מעניינו.
נירה שפק: אם רוצים לדבר על זה, נדבר על זה בנפרד.
נירה שפק: כנ"ל לגבי הסעיפים עד 7.
נירה שפק: אני חושבת שסעיפים 8 ו-9 הם הצעת חוק בפני עצמה, כאילו לא מכניסים עוד הצעת חוק ועוד הצעת חוק.
נירה שפק: זה נכון לבדוק את זה, אבל כהצעת חוק בפני עצמה.
נירה שפק: שוב, אחרי את חוזרת – אני לא מתייחסת לכל ההתערבות בהליכים – כל התנאים מסעיף 13, להוריד את 15 ו-16 שלך, הם בעצם התערבות בהליכי הפו"ש וההתארגנות של המשרד.
נירה שפק: אני לא מוצאת שצריך לתקן את זה.
נירה שפק: אני באמת חושבת שיש כאן דברים שהם מאוד רלוונטיים שצריך לדבר עליהם.
נירה שפק: אני לא חושבת שזה בהצעת החוק הזאת.
נירה שפק: זו ההמלצה שלי לגבי שני הסעיפים.
נירה שפק: לגבי היתר, אני חושבת שיש גבול כמה אנחנו יכולים, ברמת החקיקה, להתערב בסדר הפעולות הפנימי, כשאנחנו לא יודעים מהם היעדים של הגופים.
נירה שפק: זו עמדתי.
רם בן ברק: נירה, לגבי החוק, את רוצה להגיד?
אורית סטרוק: הרעיון שלי היה, שהכנסת תקבע מהם היעדים.
נירה שפק: קודם כול, צריך אותו כי אנחנו צריכים להשוות.
נירה שפק: בסוף, יש בג"ץ, וצריך להשוות את התנאים.
נירה שפק: מכיוון שאיו"ש נדרש לחקיקה נפרדת, אז כמה שיותר מהר אנחנו נעשה את זה כך יותר טוב.
רם בן ברק: חברת הכנסת גבי, בבקשה.
גבי לסקי: כבוד היושב-ראש, תודה, ממש בקצרה.
גבי לסקי: באירוע הזה, למעשה, לפי הבנתי, השב"ס לא עמד בפסקת בג"ץ בנוגע לשטח המחיה של עצורים בבתי הכלא, ולכן מחפשים פתרונות במקומות אחרים.
רם בן ברק: נירה, אני אקרא לך אחר כך.
גבי לסקי: בכל מקרה, אני רוצה להגיד כך: מה שקורה עכשיו זה שהחוק הזה מנסה לעשות שימוש בשטח הכבוש כחצר אחורית לחקירות של ישראלים, של אזרחים ישראלים, בניגוד לחוק הבין-לאומי, בניגוד לעניינים החוקתיים של מדינת ישראל.
גבי לסקי: לא רק זה שמדובר במעין סוג של סיפוח, ישראל, מדינת ישראל, כנסת, ישראל, אין לה שום סמכות בדין לחוקק בשטח הכבוש, בדיוק כפי שאין לה סמכויות לחוקק על מתקנים בארצות-הברית או דברים כאלה.
גבי לסקי: הגיע הזמן שיעשו את האבחנה – המפקד הצבאי הוא ריבון בשטח.
גבי לסקי: הוא לא מקבל הוראות והנחיות: לא משר הבט"ח ולא מממשלת ישראל.
אורית סטרוק: אז, גבי, את תצביעי נגד החוק?
גבי לסקי: יש לו עצמאות שנובעת מהדין הבין-לאומי, ולכן אתם לא יכולים להגיד לו "אנחנו נעשה ככה, ואתה תעשה ככה".
גבי לסקי: זה מנוגד לחוק.
אורית סטרוק: גבי, זה לא "אתם" – זה את.
אורית סטרוק: את תצביעי נגד החוק?
גבי לסקי: זה לא הליך תקין.
אורית סטרוק: אבל, גבי, את לא מבקרת.
אורית סטרוק: את מחוקקת.
גבי לסקי: דבר נוסף – - -
רם בן ברק: חברת הכנסת סטרוק.
גבי לסקי: - - כאמור, בעצם, החוק עצמו מסדיר את מערכת היחסים המשפטית בין ישראל לבין השטחים, ותכליתו לא להעביר ישראלים אל תוך השטח הכבוש.
גבי לסקי: אין לזה סמכות.
גבי לסקי: החוק הישראלי אינו חל על השטחים או שיש...
גבי לסקי: אז להגיד שאחר כך העצורים שיובאו לשם – יהיה זה נער גבעות או יהיו אלה אחרים – אל תוך השטח הכבוש, החוק המעצרים לא חל על-פי כל הדברים.
גבי לסקי: כל חוק-היסוד, שאנחנו מנסים לחוקק עכשיו בוועדת חוקה עם כל ההגנות, לא חל שם, ואי-אפשר לעשות חקיקה של טלאי על טלאי.
גבי לסקי: זה ניסיון לעשות סיפוח דה-פקטו, להפוך את השטחים לחצר אחורית למי שביצע עבירות או למי שיש חשד שביצע עבירות.
גבי לסקי: אני אומר לכם לפה, כי חשוב שיהיה בפרוטוקול: זה מנוגד למשפט החוקתי של מדינת ישראל, זה מנוגד למשפט הפלילי וזה מנוגד לדין הבין-לאומי.
גבי לסקי: דבר אחרון – יש פה תיקונים ושינויים בחוק המעצרים.
גבי לסקי: אתם לא יכולים להעביר את זה דרך ועדת חוץ וביטחון, בלי דיון מעמיק בוועדת חוקה, מאחר שכל מה שקשור למעצרים.
גבי לסקי: ..
גבי לסקי: כי פה לא כתוב "חוק טרור" – כתוב: "חוק סדר הדין הפלילי (מעצרים)".
גבי לסקי: זה לא המקום לדון בזה.
גבי לסקי: מי שקופץ מעל ועדת חוקה על חוק המעצרים, בעצם, גם מנסה לפגוע בסמכויות הוועדה, כי מי שדן במעצרים, בתנאי כליאה ובתנאי מעצר זה לא הוועדה הזאת.
אורית סטרוק: אז לא הבנתי.
אורית סטרוק: גבי, את מצביעה נגד החוק?
רם בן ברק: גבי תעשה מה שהיא תחליט ברגע הנכון.
רם בן ברק: חבר הכנסת קינלי, ואחרי זה אני אבקש התייחסות של משרד המשפטים לטענות של גבי לסקי.
אורית סטרוק: את חברת כנסת – את לא מבקרת המדינה.
אורית סטרוק: את מצביעה נגד?
אורית סטרוק: מרצ מצביעה נגד?
רם בן ברק: חברת הכנסת, אל תפריעי.
אורית סטרוק: תסבירי לנו מה אמרת.
אורית סטרוק: יש לכם אצבעות בוועדה הזו.
גבי לסקי: החוק הזה לא חוקתי.
אורית סטרוק: אז מה את עושה?
רם בן ברק: מה שהיא רוצה.
אורית סטרוק: מדברת.
משה טור פז: נראה לי שאהיה הכי קצר.
משה טור פז: זו הצעת חוק חשובה ביותר.
משה טור פז: אני גם אהיה לא שותף להסתייגויות של חברת הכנסת לסקי.
משה טור פז: אני מקווה שנצביע בעדה.
רם בן ברק: משרד המשפטים, אני רוצה לשמוע חוות דעת לגבי ההערות שעלו כאן
רם בן ברק: מצד חברת הכנסת גבי לסקי.
אבינועם סגל אלעד: אשיב בקצרה.
אבינועם סגל אלעד: כפי שגם אמרנו בסקירה, ראשית, מבחינת הפגיעה בזכויות, כמובן הובהר, בחקיקה וגם כאן בדברים, שהחוק הישראלי הוא זה שיחול.
אבינועם סגל אלעד: לעניין הסמכות, אנחנו חלוקים.
אבינועם סגל אלעד: לטעמנו, יש סמכות.
אבינועם סגל אלעד: הכנסת לא מוגבלת בסמכותה לחוקק חוק שכזה.
אבינועם סגל אלעד: אנחנו גם אמרנו שתהיה התאמה באיו"ש, כלומר כמו שכל החוק הזה נועד לסנכרן בין שתי מערכות משפט גם תיקון החקיקה המבוקש, החקיקה הזאת ספציפית, נועד לאפשר: מצד אחד – לשר הבט"פ להכריז על מקום המעצר, ומצד שני – המפקד הצבאי יעשה את ההתאמות שלו, כך שלא יהיה מצב שהוא חריג שבו יש חקיקה אחת שגוברת על השנייה אלא שיהיה סנכרון בין שתי מערכות המשפט.
אבינועם סגל אלעד: זה, בדיוק, מה שהחקיקה הזאת מבקשת לעשות.
אבינועם סגל אלעד: אגב, בעניין הזה, יש חקיקה ישראלית אקס-טריטוריאלית, בעיקר פרסונלית, של הגדרת תושב, לרבות תושב באזור יהודה ושומרון.
אבינועם סגל אלעד: יש את זה בחוק ביטוח בריאות ממלכתי, בפקודת מס הכנסה ובעוד שורת חוקים.
אבינועם סגל אלעד: אז, גם בהקשר הזה, אנחנו סבורים שאין פה עניין של חוסר סמכות.
אבינועם סגל אלעד: אולי הערה אחרונה – שב"ס, אתם רוצים רק - - -?
אבינועם סגל אלעד: בבקשה.
רעות גורדון כץ: הערה אחרונה – נטען כאן שהחוק נועד להתמודד עם בג"ץ שטח מחיה.
רעות גורדון כץ: עמד כאן נציג שב"כ והסביר את הרקע לחוק.
רעות גורדון כץ: יש כאן צורכי חקירה של שב"כ.
רעות גורדון כץ: הציון של בג"ץ שטח מחיה היה כדי להניח את הדעת שהמתקן החדש יעמוד בתנאים האלה.
אבינועם סגל אלעד: רק עוד הערה אחת במישור הבין-לאומי, ואני רוצה שזה גם יהיה לפרוטוקול.
תום גל: אני תום ממשרד המשפטים.
תום גל: בקצרה מאד: חברת הכנסת גבי טענה שמדובר בעבירת אוכלוסייה.
תום גל: מדובר בחוק מעצרים שהוא חוק זמני, זאת אומרת האחזקה - - -
רם בן ברק: תדברי למיקרופון, כי קשה לשמוע אותך.
תום גל: מדובר באחזקה זמנית בלבד.
תום גל: החוק מוגבל ל-35 ימים.
רם בן ברק: תודה רבה על ההבהרה.
רם בן ברק: אנחנו נעבור לקריאת החוק.
רם בן ברק: חברת הכנסת אמילי, אני מניח שתיכנסי קצת לעניינים, ואז נשמע מה יש לך להגיד – בסדר?
אמילי חיה מואטי: באתי להקשיב – לא להגיד.
רם בן ברק: נעבור לקריאת החוק, אחרי זה נצביע על ההסתייגויות ואחרי נצביע על החוק.
עידו בן יצחק: אומר מספר הערות, לפני שאני אתחיל לקרוא את החוק.
עידו בן יצחק: קודם כול, באמת כפי שנאמר פה בתחילה, החשש העיקרי באמת היה מאי החלת הדין הישראלי על האזרחים הישראליים.
עידו בן יצחק: יש פה, בנוסח, הבהרה שמקובלת על הממשלה, ואקרא אותה בנוסח.
עידו בן יצחק: דבר שני – מצד שני, אני מודה על החידוד לגבי המשך הכרזה על מתקנים נוספים.
עידו בן יצחק: אבל, אני רק רוצה שיהיה ברור שבעצם למרות שאנחנו כרגע באמת דנים באותו מתקן חקירה של שב"כ, אם בעתיד מסיבה כלשהי יוחלט להכניס בכלא "עופר" גם עצירים פליליים – החוק הזה מאפשר את זה.
אבינועם סגל אלעד: זה נכון.
רם בן ברק: אבל החוק לא מאפשר לפתוח מתקנים נוספים ביהודה ושומרון.
עידו בן יצחק: זה יצטרך הליך נוסף.
עידו בן יצחק: שלישית, בהתייחס להסתייגויות של חברת הכנסת סטרוק, בהתאם להנחיית היועצת המשפטי של הכנסת, אני מחויב להעיר שחלק ניכר מההסתייגויות האלה עשויות לעורר טענה של נושא חדש, מאחר שהן לא קשורות בקשר ישיר.
אורית סטרוק: אם הן תתקבלנה.
עידו בן יצחק: אפשר גם - - -
רם בן ברק: תגיד לי, אתה מכניס לה רעיונות עכשיו?
רם בן ברק: תאמין לי שהיא מכירה.
רם בן ברק: אין דבר שקורה בכנסת שהיא לא מכירה.
אורית סטרוק: אני מודה לך על המחמאה הזאת.
עידו בן יצחק: להפך.
עידו בן יצחק: אני חייב להגיד שבעבר עמדתי הייתה שבאמת רק מתקבלת הסתייגות אפשר לטעון נושא חדש, אבל חבר הכנסת קרעי טען שאפשר גם קודם ועמדתו התקבלה.
אורית סטרוק: עידו, אתה מדבר על דברים שהיו לפני מספר חודשים, אבל, בסופו של דבר היועצת המשפטית לכנסת, שגית, עצרה את זה, כי היא באמת הבינה שמדובר כאן על טרלול.
אורית סטרוק: לכן, בעצם, הפסיקו את הנוהג הזה.
אורית סטרוק: אתה יכול לשאול את שגית.
אורית סטרוק: תשאל את שגית.
עידו בן יצחק: אפשר לטעון נושא חדש.
אורית סטרוק: אפשר, אבל לא נוהגים.
אורית סטרוק: מה שהיה בזמנו עם קרעי – בסופו של דבר, לא נוהגים.
עידו בן יצחק: פה יש שינוי בנוסח.
עידו בן יצחק: אתה רוצה להצביע על ההסתייגויות?
רם בן ברק: אני מעלה להצבעה - - -
אמילי חיה מואטי: אני הולכת: לבריאות.
רם בן ברק: אני מעלה להצבעה את ההסתייגויות של חברת הכנסת אורית סטרוק.
רם בן ברק: כמו שסוכם, אנחנו מעלים את זה כמקשה אחת.
אורית סטרוק: זה אולי כאן, אבל במליאה - - -
עידו בן יצחק: במליאה זה לפי - - -
אורית סטרוק: פה תעשה מה שאתה רוצה.
אורית סטרוק: לא באתי לעשות לכם ככה.
אורית סטרוק: המטרה שלי היא לא להטריל אותך.
רם בן ברק: זה מה שסיכמנו.
רם בן ברק: אני רוצה רק להעיר את עמדתי.
רם בן ברק: הקשבתי בעיון.
רם בן ברק: אני לא חושב כמוך בעניין הזה.
רם בן ברק: אני חושב שטרור הוא טרור, ואין טרור של ערבים ואין טרור של יהודים ואין טרור של גרוזינים ואין טרור של פרסים.
אורית סטרוק: אני לא דיברתי על ערבים ויהודים.
אורית סטרוק: אם עכשיו יהיה יהודי והרשות הפלסטינית מתגמלת אותו על מעשיו, הוא באותה רובריקה.
אורית סטרוק: זה לא מעניין אותי אם הוא ערבי או יהודי.
אורית סטרוק: מעניין אותי מהי המטרה של פעולת הטרור שלו והאם יש גוף עוין שמתגמל אותו על זה.
רם בן ברק: הטרור הוא טרור, וצריך לחקור אותו ולהתייחס לטרוריסטים כמקשה אחת.
רם בן ברק: זו דעתי.
רם בן ברק: מי בעד קבלת ההסתייגויות של חברת הכנסת אורית סטרוק?
רם בן ברק: בעד ההסתייגויות – אין
רם בן ברק: אני קובע שההסתייגויות התבטלו.
אורית סטרוק: לא התקבלו.
אסף פרידמן: לא התקבלו ויעלו למליאה.
רם בן ברק: לא התקבלו ויעלו למליאה.
רם בן ברק: מי בעד הצעת החוק, כפי שהוקראה עכשיו על-ידי עידו, היועץ המשפטי לוועדה?
אמילי חיה מואטי: זו הארכה של התקנות?
אמילי חיה מואטי: אנחנו עוד לא שם.
רם בן ברק: בעד הצעת החוק – 2
רם בן ברק: אני קובע, שהחוק, כפי שהוצג לוועדה, אושר, ויבוא למליאת הכנסת לקריאה שנייה וקריאה שלישית.
רם בן ברק: אגב, זו הזדמנות לברך אתכם על תפיסת חוליה שניסתה להתנקש בחבר הכנסת בן גביר.
אורית סטרוק: לא רק לברך אתכם – לברך אתכם ולהודות לכם מאוד גם על זה וגם על כל מה שאתם עושים.
אורית סטרוק: אתם עושים עבודה חשובה.
ויליאם: תודה רבה.
משה טור פז: בוקר טוב, שלום לכולם.
משה טור פז: אנחנו מחדשים בזאת לאחר הפסקה ארוכה מאוד את ישיבת ועדת המשנה לכוח אדם של ועדת חוץ וביטחון.
משה טור פז: אני מודה לחבר הכנסת רם בן ברק, יו"ר הוועדה, על האמון שהוא נתן בי.
משה טור פז: אני אדגיש ואומר, שהסיבה שאנחנו דחינו את הקמת הוועדה היא מכיוון שבעצם האופוזיציה סירבה לקחת על עצמה את הוועדות שמוקצות לה, והן עדיין מוקצות לה.
משה טור פז: אנחנו מקווים שכאשר האופוזיציה ככה תצטרף אלינו במשחק הדמוקרטי, אני אשמח להעביר את כס ועדת המשנה לחבר האופוזיציה המוביל, אבל עד אז יש לנו הרבה מאוד עבודה והוועדה הזו מתכוונת במושב הקיץ לעסוק במספר נושאים דחופים של כוח אדם שנמצאים על שולחננו, ואני חייב להודות שגם מצטברים כל הזמן נושאים נוספים.
משה טור פז: אני מודה לכלל הנציגים שהגיעו והם מייד יציגו.
משה טור פז: אני רק אומר באמת שבחרנו לפתוח את ועדת המשנה, ככה בהתייעצות, בנושא המילואים, גם לקראת יום המילואים שנדחה השנה בגלל התרגיל הצה"לי ויתקיים ב-14 ביוני, בעוד שבועיים ממחר, וגם בגלל שהנושא הזה של שירות המילואים הוא נושא שחוזר ועולה גם בדיוני הוועדה, ועדת חוץ וביטחון, וגם באופן כללי בחברה הישראלית.
משה טור פז: בתחושה הציבורית פחות, אולי זה פחות במספרים מוחלטים ואולי זה באחוזים, נושאים בנטל ואנחנו צריכים לדאוג ולראות שהאחוז הזה גם מקבל את הקשב הראוי וגם אנחנו נותנים לו את כל מה שצריך.
משה טור פז: לאחרונה עברה החלטת ממשלה בנושא המילואים, גם היא החלטה פורצת דרך ואנחנו מברכים עליה בוועדה הזו.
משה טור פז: יחד עם זאת, יש עוד הרבה מאוד עבודה ולכן התכנסנו היום.
משה טור פז: סדר הדברים: יציגו צה"ל, רח"ט תומכ"א יציג את הדברים מהזווית הצה"לית, אחר כך נשמע את אנשי המילואים שנמצאים כאן, גם פורום המילואים, יש לנו גם היום פורום מילואימניקיות שאנחנו מברכים על הקמתו והצטרפותו, וככל שיותיר הזמן, משרד הביטחון ועוד.
משה טור פז: תא"ל ודמני, בבקשה.
תא"ל אמיר ודמני: ראשית, אני רוצה באמת לומר ואני רוצה לפתוח בדברים שאמר הרמטכ"ל, רא"ל אביב כוכבי, לגבי החשיבות של מערך המילואים במסגרת צה"ל.
תא"ל אמיר ודמני: הוא מדבר על כל אנשי המילואים במערכה ובתפקודו של צה"ל, תפקידכם הוא מהותי, אתם מהווים מכפיל כוח, בראש וראשונה אתם הכוח עצמו.
תא"ל אמיר ודמני: יחידות המילואים, כשמן כן הן, ממלאות את שורות הכוח הצבאי וממלאות את כוחו, והוא אומר גם שמערך המילואים הוא מרכיב משמעותי ביכולתו של צה"ל למלא את ייעודו ולהכריע את האויב במלחמה הבאה.
תא"ל אמיר ודמני: על כן, עלינו להבטיח את כשירותם המתמדת, את יוקרת שירותם.
תא"ל אמיר ודמני: בימים אלו, וזה מתקשר למה שאמרת, אדוני היושב-ראש, במסגרת חודש המלחמה נקראו לדגל אלפי משרתי מילואים.
תא"ל אמיר ודמני: מתוך שליחות, נכונות ומסירות של כל אחת ואחד מהם, הם יגיעו לכל נקודה בארץ וישפרו את מוכנות צה"ל למערכה הבאה, וזה באמת קורה בימים אלה, בשעות אלה, כולל העובדה שאנחנו זימנו כפי שאתם יודעים ליין של מילואים גם לטובת שובר גלים ומופעים אחרים; הקורונה, יש עיסוק אינטנסיבי של משרתי מילואים, ועוד ועוד.
תא"ל אמיר ודמני: כשאנחנו מדברים על משרתי המילואים אנחנו מדברים על נבחרת משרתת, וכדי לתת את זה בהמשגה של מספרים אני אומר כך.
תא"ל אמיר ודמני: מתוך כ-2.89 מיליון תושבים במדינת ישראל בגילאי 22 עד 45, למעשה אנחנו מדברים על כ-120,000 משרתי מילואים פעילים, שזה 4% מה-2.89, ואם אנחנו מסתכלים על כלל אזרחי המדינה, 9.44 מיליון, אנחנו מדברים על 1%.
תא"ל אמיר ודמני: כשאנחנו מדברים על כלל משרתי המילואים אנחנו מדברים על 490,000.
תא"ל אמיר ודמני: גם 490,000 משרתי מילואים זה בסך הכול 17% מכלל אזרחי המדינה ו-5% מבין 2.89 מיליון, וכשאנחנו מדברים על משרתי מילואים פעילים לוחמים, אנחנו מדברים על פחות, אנחנו מדברים על 64,000 לוחמים, שהם 2.2% מ-2.89 מיליון ופחות מ-1% מסך כלל אזרחי המדינה.
תא"ל אמיר ודמני: כשאנחנו מדברים על מפקדים לוחמים במילואים שמסכנים את חייהם ומובילים חיילי מילואים במלחמה לקרב, אנחנו מדברים על כ-3,000, 2,600 מפקדים במילואים.
תא"ל אמיר ודמני: זאת אומרת, יש פה נבחרת משרתת שמחזיקה על עצמה מעבר למשימות האזרחיות שלה גם עול מאוד משמעותי ולכן גם כמובן צה"ל ומערכת הביטחון, וגם כל מדינת ישראל, צריכים לעשות את המקסימום כדי באמת לראות איך אנחנו נותנים את המענה הטוב ביותר לאוכלוסייה הזאת, ואני אגע בהמשך בדברים שצבא-הגנה-לישראל עושה בהקשר הזה.
תא"ל אמיר ודמני: לצורך העניין, כשאנחנו מדברים על המערך עצמו אנחנו מדברים על כמה נתונים כלליים.
תא"ל אמיר ודמני: ממוצע הגיל של לוחם במערך המילואים הוא 30, ממוצע שירות מילואים של לוחם ב-2021 עמד על כ-10.5 ימים, ממוצע גיל של חייל תומך לחימה עמד על 32; מערך המילואים, אנחנו מדברים על 14% – ניגע אחר כך בנתונים האלה יותר לעומק – של חיילות מילואים ו-3.5% קצינות, 68% חיילים ו-14.5% קצינים.
תא"ל אמיר ודמני: מג"ד, ממוצע הגיל שלו הוא גיל 42, ממוצע שמ"פ של מג"ד הוא מעל 50 יום.
תא"ל אמיר ודמני: זה מבחינת קווים כלליים.
תא"ל אמיר ודמני: אני ברשות
תא"ל אמיר ודמני: כם רוצה לגעת גם בכיוונים המרכזיים ובנושאים המרכזיים שצה"ל רואה את הדרך איך אנחנו מחזקים את המערך, מוקירים את המערך ומביאים את המערך גם להיות כשיר יותר.
תא"ל אמיר ודמני: כפי שהצגת, אדוני היושב-ראש, הייתה ישיבת ממשלה ולפני כן ועדת שרים לענייני מילואים בהובלה של שר הביטחון ושם הציג הרמטכ"ל את עיקרי הכשירות.
תא"ל אמיר ודמני: זה לא הנושא של הוועדה הזאת, עכשיו לפחות, מן הסתם הוועדה תקיים על זה דיון ספציפי אבל מה שהציג הרמטכ"ל זה שמערך המילואים נמצא בכשירות טובה למימוש המשימות, שמערך המילואים הוא נדבך מרכזי לממש את היכולות האופרטיביות של צה"ל לחירום ולמלחמה, שיש לא מעט משפיעים על מערך המילואים שאנחנו מאותגרים על ידם, וזה בעיקר הנושא של השתנות החברה הישראלית, גם תחושת הנחיצות שאני אמשיך ואתייחס אליה בהמשך, שהיא גם בסקרים שאנחנו מבצעים נתפסת בצורה לא מספיק טובה על ידי משרתי המילואים, ולכן גם אנחנו מנסים לתת לזה מענים.
תא"ל אמיר ודמני: סוגיה של היקף המופעים – גם בה אני אגע בהמשך – אנחנו מדברים על מודל אימונים הרבה יותר אינטנסיבי, שהתחיל בשנת 2021, הוא יוצר עומס משמעותי.
תא"ל אמיר ודמני: אנחנו מדברים על יותר משלושה מופעים, ארבעה, חמישה, אני אדבר על זה אחר כך, תלוי באיזו אוגדה מדובר – אם מדובר באוגדה רב-זירתית או באוגדה חזית כי הכשירות היא דיפרנציאלית – ועדיין, היקף המופעים הוא היקף מופעים גבוה והדבר הזה נותן את אותותיו בנתוני ההתייצבות לאימונים, שהם לא מספיק גבוהים, הם עומדים על כ-70% - אני אגע בזה בהמשך – זה מחייב אותנו גם לשורה של פעולות שאני אגע בהן בהמשך.
תא"ל אמיר ודמני: מבחינת הכשירות היבשתית, הציג הרמטכ"ל את הכשירות הדיפרנציאלית שדיברתי עליה פה שהיא פועל יוצא של מחויבות אופרטיבית, הציג את נושא הנשים והאימונים כנקודת חוזקה, צריך להגיד שאנחנו באמת מדברים על האנשים הכי איכותיים שיש מבחינת כמות האימונים.
תא"ל אמיר ודמני: בעצם יש איזשהו שינוי תפיסה שכבר חל ב-2021, שהוא רואה את האימונים מכשירות הפרט כלפי מעלה, ולכן חייל חי"ר לדוגמה הגיע במהלך השנה ליותר משלושה מופעים, יש כאלה שהגיעו גם לארבעה ולחמישה.
משה טור פז: כשמופע זה גם חד-יומי.
משה טור פז: נכון?
תא"ל אמיר ודמני: אני אדבר על זה גם בהמשך אבל המופעים הרבה יותר יעילים.
תא"ל אמיר ודמני: נגיד ה-IMI זה מופע שהוא מאוד מאוד יעיל, עושים בו אימון פרט.
תא"ל אמיר ודמני: אלה דברים שלא היו, ובאמת האימונים מגיעים מהרמה של הפרט דרך הרמה של המחלקה, והתעדוף הוא מה שנקרא מלמטה למעלה.
תא"ל אמיר ודמני: יש באמת הבחנה בין מודל האימונים של אוגדה רב-זירתית ואוגדה זירתית, אבל אפשר לומר בצורה חד-משמעית, ואני גם תיקפתי את הדברים שלי עם המומחים, עם ראשי החטיבות והמחלקות של האימונים ביבשה, שכמות האימונים שהם מבצעים ב-2021 וב-2022 היא גבוהה משמעותית מכל רמות האימונים שהיו בשש-שבע שנים האחרונות, וזאת המגמה.
תא"ל אמיר ודמני: כמובן שיש פה גם דברים שקצת מקשים, כמו לדוגמה עכשיו שובר גלים, שהוא יוצר לנו איזושהי מורכבות שאנחנו מפעילים גדודים לא על פי תכנון, לטובת איו"ש, מן הסתם זה משפיע, בשנה שעברה היה שומר חומות, ועדיין ההיקפים הם היקפים מאוד גבוהים.
תא"ל אמיר ודמני: אנחנו הצגנו את נושא הניוד המבצעי והלוגיסטי כמשהו שהוא בכשירות פחות גבוהה, וגם הציגו לזה תוכנית – אני לא מפרט אותה פה, אבל מן הסתם אפשר יהיה לפרט אותה.
תא"ל אמיר ודמני: הוצג גם שהזרועות – אוויר, ים, אמ"ן, פקע"ר, תקשוב וכו' – הן נמצאות בכשירות טובה, כשירות גבוהה, וגם הוצג ואני אגיד על זה כמה מילים בהמשך, נושא גיוס החירום שבוצעו הרבה מאוד פעולות לחיזוק היכולות הצבאיות בנושא הזה, בעיקר באמצעות אמצעים דיגיטליים כאלה ואחרים, שינוי בתפיסת ההיסעים, הרבה יותר יעילים, עם מרכזי גיוס פיקודיים ועוד שינויים אחרים.
תא"ל אמיר ודמני: חשוב להגיד שהאימונים שדיברתי עליהם קודם, זה לא רק של הלוחמים, גם של המעטפת, גם מעולמות האיסוף והמודיעין, גם החבירים וגם ששייכים לתוך המסגרות, גם יכולות השו"ב, הדיגיטל, וכו'.