GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ערבה אלפסי: אבל שוב, זה על כספים שכבר גבינו עבור הרשות.
רם בן ברק: אני רוצה לחדד, כי לי כן מותר להפריע לך.
רם בן ברק: מדובר על כספים פלסטיניים.
ערבה אלפסי: בדיוק.
רם בן ברק: לא מיסים של אזרחי מדינת ישראל.
רם בן ברק: אני רוצה להבהיר את הנקודה הזאת.
רם בן ברק: ואתם הקדמתם או היו לכם עודפים והעברתם אותם כמקדמה.
אבי דיכטר: אבל את יכולה להסביר רגע את המסמך שלכם?
ערבה אלפסי: אתם הסקתם מסקנות מהמסמך.
ערבה אלפסי: יש שם עמודה של "אחר".
ערבה אלפסי: אתם הסקתם - - -
אבי דיכטר: מה יש ב"אחר" חוץ מאשר קיזוז?
ערבה אלפסי: אז יש שם את הקיזוז ויש שם את המקדמה.
ערבה אלפסי: הייתה מקדמה של 400 מיליון, וקיזוז של 100.
ערבה אלפסי: וכמו שאמרתי, המקדמה הזאת היא כספים של הרשות הפלסטינית, שפשוט הועברו - - -
אבי דיכטר: בואי נלך רגע שלב-שלב, כדי שנבין.
אבי דיכטר: אנחנו חברי כנסת, מבינים יותר לאט בכספים.
אבי דיכטר: בעמודה הזאת באוגוסט כתוב מינוס 300 – אני מעגל את זה.
אבי דיכטר: היו אמורים להיות מקוזזים 100.
ערבה אלפסי: קוזזו, לא רק היו אמורים.
אבי דיכטר: כשסוכמים את זה, 300 פלוס ה-100 שלא קוזזו זה 400.
אבי דיכטר: אותו סיפור חוזר על עצמו בדצמבר – 50 שניתנו ו-50 שלא קוזזו זה 100, והינה ה-500.
אבי דיכטר: ואת אומרת משהו אחר.
אבי דיכטר: אז אני לא מצליח להבין האם צריך להאמין לך או צריך להאמין למסמך?
ערבה אלפסי: אני אסביר את החשבון, וזה בדיוק מה שמצוין במסמך.
ערבה אלפסי: אנחנו העברנו מקדמה של 400, קיזזנו 100.
ערבה אלפסי: 400 פחות 100 שווה 300.
ערבה אלפסי: זה ה-300 שהעברנו.
ערבה אלפסי: זה המינוס 300, הזיכוי של ה-300.
ערבה אלפסי: אותו דבר בדצמבר, העברנו כמקדמה 100 מיליון, קיזזנו 50 מיליון, בסך הכול העברנו 50 מיליון לזכות.
אבי דיכטר: אבל זה ה-500.
אבי דיכטר: זאת אומרת, לקחתם כסף מסכום שהקפאתם - - -
ערבה אלפסי: לא.
אבי דיכטר: אבל אין אפשרות אחרת.
אבי דיכטר: ה-100 שלא קיזזתם, פלוס ה-300 שנתתם, זה 400.
אבי דיכטר: מה לעשות, זה המסמך שלכם.
ערבה אלפסי: הקפאנו את ה-100 - - -
אבי דיכטר: תראי, אני אגיד לך: בכספים אני פחות מומחה, בהסתרות ובשקרים אני מומחה.
אבי דיכטר: ואני אומר לך שההסבר שלך לא מצליח לשכנע אחד שלמד ראיית חשבון רק כחלק מתואר שלם.
ערבה אלפסי: לא צריך ללמוד ראיית חשבון, זה חשבון פשוט - - - 400 פחות 100 - - -
שמחה רוטמן: לא, זה לא חשבון פשוט.
שמחה רוטמן: סליחה, אדוני היושב-ראש, החשבון הפשוט הוא מאוד פשוט: אם בחודש ינואר אני יודע שגביתם 9.441 מיליארד ועוד קצת.
קריאה: איפה אתה?
שמחה רוטמן: בשנת 2021, סליחה, גביתם 9,441,647,469.
שמחה רוטמן: זה סך ההכנסות שגביתם.
שמחה רוטמן: ואני יודע כמה היו בהוצאות עבור מקורות חשמל ובתי חולים וביוב, ואני יודע כמה שילמתם בפועל.
שמחה רוטמן: ואני יודע לעשות את החשבון ולגלות שבסך הכול הפער בין סכום א' לסכום ב' הוא 287 מיליון.
שמחה רוטמן: ואז אני מחשבן כמה הייתם צריכים לקזז בשנת 2021 לתשלומים חודשיים, ואני מגיע שהסכום צריך להיות יותר גבוה.
שמחה רוטמן: אז אני יודע שמשהו קרה לכסף הזה.
שמחה רוטמן: זה חשבון.
נירה שפק: איך הגעת לחשבון הזה, שמחה?
רם בן ברק: אז עכשיו אתה כבר מסתמך על נתונים אחרים, זה כבר לא הדף.
שמחה רוטמן: לא, זה הנתונים שלהם.
רם בן ברק: אוקיי, אתה כבר קיבלת - - -
שמחה רוטמן: לא, זה הנתונים שמשרד האוצר מסר.
ערבה אלפסי: זה כבר פירוש של הנתונים.
ערבה אלפסי: כמו שאמרתי, מה שהיה צריך להיות מוקפא הוקפא.
ערבה אלפסי: בנוסף, העברנו - - -
שמחה רוטמן: אם אני אקח את כל הכסף שגביתם ב-2021, אוריד ממנו את ההוצאות עבור מקורות, חשמל, בתי חולים וביוב, ואוריד ממנו את הסכום ששילמתם בפועל - - -
יוסף טייב: פלוס 3%.
שמחה רוטמן: ו-3%, בסדר.
שמחה רוטמן: ואני אגלה מה ששילמתם בפועל, אמור לצאת מספר אחד ויחיד.
שמחה רוטמן: אמור לצאת הסכום שהייתם אמורים לקזז, כי זה הדבר היחיד שמותר לכם לקזז או שיש לכם חובת נזיקין.
שמחה רוטמן: הסכום לא יכול להיות פחות מהסכום שאתם צריכים לקזז במשוואה הזאת.
שמחה רוטמן: ואם הוא יצא פחות, סימן שאזרחי ישראל מימנו את הטרור.
ערבה אלפסי: הטבלה שאני העברתי קודם כול מראה התחשבנות בפועל.
ערבה אלפסי: בכל רגע נתון מדינת ישראל מחזיקה עוד כמיליארד שקלים שעדיין לא הועברו, שהם מצטברים במהלך החודש, והם יועברו בעתיד.
רם בן ברק: של כספים פלסטיניים?
ערבה אלפסי: כן, כספים של מיסים פלסטיניים.
שמחה רוטמן: שמוחזקים ל-35 ימים.
שמחה רוטמן: אז לכן, כאשר אני מסתכל בחשבון שנתי, הכספים האלו לא מעניינים אותי, כי הם נכנסו ויצאו.
ערבה אלפסי: אתה לא רואה אותם - - -
שמחה רוטמן: אז אני יכול לשאול שאלה?
שמחה רוטמן: ב-31 בדצמבר 2020 מה הסכום שהיה בקרן הזאת, וכמה היה ב-31 בדצמבר 2021?
שמחה רוטמן: שני מספרים שיגלו אם חרטטתם אותנו או לא.
שמחה רוטמן: והתשובה היא שחרטטתם אותנו, כי את יודעת שאם תיתני את שני המספרים האלה זה לא יהיה - - -
רם בן ברק: את מדבר על פקידי מדינה.
רם בן ברק: מה אתה אומר לה "חרטטתם"?
רם בן ברק: אתה חבר כנסת, שמדבר עם עובדי מדינה, ואתה לא אומר לה חרטטתם.
שמחה רוטמן: סליחה.
נירה שפק: שמחה, אתה צריך לבקש ממנה סליחה, לא מאיתנו.
רם בן ברק: נגמר לך הלקסיקון של - - - עברתם לחרטטתם?
שמחה רוטמן: סליחה, חרטא זה שקר בערבית, למיטב ידיעתי.
רם בן ברק: דיכטר, מה זה חרטא בערבית?
אבי דיכטר: חרטא זה מפה.
אבי דיכטר: באופן כללי זו מפה.
אבי דיכטר: אבל בחרטא משתמשים גם ללא רציני.
אבי דיכטר: אגב, חרטא זה בעברית.
שמחה רוטמן: סליחה על הביטוי חרטא, בסדר?
שמחה רוטמן: אני שואל שאלה מאוד פשוטה: ב-31 בדצמבר 2020 כמה היה באותה קופה זמנית?
שמחה רוטמן: דוח מאזן.
שמחה רוטמן: וב-31 בדצמבר 2021 כמה היה שם?
שמחה רוטמן: אם הפער שם, וככה לפי הטבלה.
שמחה רוטמן: ובדרך כלל, מאחר שזה שוטף, זה אמור להתאזן בחישוב שנתי.
שמחה רוטמן: הפער שם הוא יותר גדול מהפער של הקיזוז.
שמחה רוטמן: זה אומר שצמצמתם את הקופה הזאת.
שמחה רוטמן: אם צמצמתם את הקופה הזאת, צריך לדעת למה.
ערבה אלפסי: אני אסביר שוב.
ערבה אלפסי: לא צריך - - -
רם בן ברק: טוב, אני רוצה להתחיל לסכם את הדיון, כי אני חושב שאנחנו נמצאים באיזשהו מבוי סתום.
אבי דיכטר: לפני שאתה מסכם, אם אפשר להעיר.
רם בן ברק: בוודאי, חבר הכנסת דיכטר.
אבי דיכטר: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לומר לך: אני מחזיר אתכם למשפט ההתחלה שלי, שהרשות הפלסטינית הנוכחית, תחת מחמוד עבאס, הדבר הראשון שהוא עשה כנשיא הרשות הפלסטינית זה לעגן את תשלום המשכורות למחבלים בחוק.
אבי דיכטר: ומול החוק הזה השתהינו, צריך להודות.
אבי דיכטר: אנחנו, מדינת ישראל, הכנסת השתהינו.
אבי דיכטר: לשמחתי, ב-2018 הייתה לי הזכות להיות ביחד עם אלעזר שטרן, להעביר את החוק הזה של קיזוז.
אבי דיכטר: הוא לא פותר את בעיית הטרור, אבל הוא עוד אלמנט שאמור לפתור.
אבי דיכטר: מה זה לפתור?
אבי דיכטר: זה לא לאפשר לרשות הפלסטינית ליהנות מכך שבצד אחד הם ישלמו משכורות למחבלים שיושבים בבתי הכלא.
אבי דיכטר: אגב, זה הרבה יותר ממשכורות.
אבי דיכטר: החוק שם הוא נדיב בסדרי גודל דרמטיים.
אבי דיכטר: אני לא יודע אם אתם יודעים, כל אסיר פלסטיני שמתחיל את דרכו בכלא בישראל הופך להיות דה פקטו פקיד ברשות הפלסטינית.
אבי דיכטר: ועל פי החוק, כשהוא משתחרר מהכלא, לא חשוב באיזה נסיבות, הרשות מחויבת לתת לו תפקיד ברשות הפלסטינית.
אבי דיכטר: עובד מדינה.
אבי דיכטר: אתה מבין?
אבי דיכטר: הרציונל הזה – אתה מנסה להתמודד איתו בכל דרך.
אבי דיכטר: אחת הדרכים זה לקזז את המשכורות.
אבי דיכטר: ואמרתי, אנחנו מקזזים רק חצי ממה שהם משלמים באמת.
אבי דיכטר: אז לא יכול להיות שפתאום אנחנו נהיה נדיבים.
אבי דיכטר: אני רוצה לומר לך, אדוני היושב-ראש, ואני מקווה שבחלק הסגור תוכל לקבל את האינפורמציה: כנראה שיש הלוואה נוספת או מענק נוסף או ג'סטה נוספת של עוד כסף, מעבר לחצי מיליארד שקל.
אבי דיכטר: ואני חושב שבאיזשהו מקום הממשלה התבלבלה: אתה לא יכול לחוקק חוק לתכלית אחת, ולעשות כמאמר הגשש "כאילו", ולתת הלוואות וכו'.
אבי דיכטר: לכן אני אומר לעצמנו, ללא קשר קואליציה, אופוזיציה: בסופו של דבר הממשלה בנתה טריק, שיאפשר לה מול הרשות הפלסטינית לאזן אותה תקציבית.
אבי דיכטר: כשזה מתחיל בחצי מיליארד זה עלול לגדול ליותר מזה.
אבי דיכטר: צריך את הדבר הזה לעצור.
אבי דיכטר: האוצר לא יכול לשחק בסיפור הזה בשום צורה שהיא.
אבי דיכטר: אמרתי כבר את החוק שעומד על הפרק, ואני סומך על מה שאמרת, אדוני היושב-ראש, שאתה או אנשים נוספים יתמכו בחוק הזה, כדי שלמשפחות נפגעי הטרור יהיה סוף סוף מקור תקציבי לפצות את הנפגעים, שהפגיעה היא אדירה, הכסף הוא רק קמצוץ מהיכולת לפצות אותם.
אבי דיכטר: ומעבר לזה, העובדה שהנושא הזה עלה בעתירות לבג"ץ, בדיוק על הנושאים האלה, והנושא הזה יבוא כהצעת חוק או כהצעה להקים ועדת חקירה פרלמנטרית לנושא הזה.
אבי דיכטר: אני רואה את זה כסוגיה מאוד מרכזית.
אבי דיכטר: תם העידן שהאוצר, משרד הביטחון והממשלה ישחקו בכספים האלה, שנגבים על פי חוק, ישחקו בהם כאילו זו קופה פרטית.
אבי דיכטר: נגמר העידן הזה.
רם בן ברק: חברת הכנסת שפק, אני מאפשר לך מילה, למרות שלא תכננתי.
נירה שפק: קודם כול קראתי את חוק יישום ההסכמים, סעיף 17 בו מאפשר לשר האוצר לעשות את הקיזוזים.
נירה שפק: זה כתוב.
נירה שפק: אני אשמח לקבל על זה התייחסות.
שמחה רוטמן: לא, זה קיזוזים על משהו אחר, זה קיזוזים על נזיקין וכדומה.
שמחה רוטמן: זה לא הקיזוזים - - -
נירה שפק: ברור, אני יודעת שזה לא הקיזוזים האלה, אני מדברת על הנוהל, כי דיברנו על הנוהל.
נירה שפק: אני יודעת למה התכוונתי.
נירה שפק: הדבר השני שאני רוצה לדבר עליו זה הסעיף של הנראות.
נירה שפק: אני חושבת שנכון, והאוצר, רצוי שגם נרשום, זאת אומרת להוסיף עוד רובריקה, זה היה חוסך עוד הרבה דיונים בקיזוזים, וזה משהו שצריך ללמוד אותו.
נירה שפק: אנחנו לא עוסקים בעבריינים בעיניי, אבל אנחנו עוסקים בבקרה פרלמנטרית.
נירה שפק: ולכן אני מאוד אשמח לקבל דוח עם התייחסות של משרד המשפטים והאוצר להעברות הלאה.
נירה שפק: לא צריך עוד דיון סגור.
נירה שפק: אני רוצה להודות לך, בשביל זה רציתי לומר, שבעצם יצרת את כל השיח בדיון פתוח, כדי שכולם יראו, וזה מאוד יפה.
נירה שפק: אני חושבת שזה - - -
שמחה רוטמן: רק, אדוני היושב-ראש, שלא ישתמע, העבריינים אינם פקידי האוצר.
שמחה רוטמן: העבריין בהקשר הזה הוא שר הביטחון גנץ, שהורה להם לקזז 500 מיליון, והם מצאו את הפתרון היצירתי.
שמחה רוטמן: הם לא העבריינים פה.
יוסף טייב: אדוני היושב-ראש, משפט אחד.
יוסף טייב: יקירי, חבר הכנסת אבי דיכטר, שהיה יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון ב-2018, ואני פה יושב עם הדיון שהוא עשה ב-2018, אתה זוכר את זה, אבי.
יוסף טייב: שמה נקבע כל נושא הקיזוז.
יוסף טייב: ואתה מדבר על נושא הקיזוז כחלק מתוך המדיניות.
יוסף טייב: אתה זה שנותן ומצביע בעדו.
יוסף טייב: מי בעד?
יוסף טייב: אבי דיכטר מצביע בעד.
יוסף טייב: זאת אומרת, הצבעה שנעשתה אצלך בוועדה, תחת שרביטך ב-2018, היא זו שקבעה את המנגנונים האלה של הקיזוז של ה-50 מיליון.
שמחה רוטמן: זה חוק.
שמחה רוטמן: לא החלטת ועדה, זה חוק.
יוסף טייב: חבר הכנסת רוטמן, הדבר הזה נקבע ב-2018.
יוסף טייב: הוא ממשיך עד היום.
יוסף טייב: אם אתם חושבים שיש צורך לשנות את המנגנונים שאתם יזמתם ב-2018, אני מבקש להעלות את לדיון בכנסת, אין שום בעיה.
אבי דיכטר: לא, אנחנו לא דיברנו על לשנות, דיברנו על לא להפר.
יוסף טייב: עדיין לא הוכח שום דבר שהופר.
רם בן ברק: חברים, אני רוצה לסכם את הדיון הפתוח.
יוסף טייב: אדוני היושב-ראש, חשוב: לא הוכח מאומה שהופר.
יוסף טייב: אם היינו חושדים, חלילה, שהאוצר עושה איזה שירקעס ומרמה, אז זה היה דבר אחר לגמרי.
שמחה רוטמן: האוצר לא עושה, זה אתם עושים.
אבי דיכטר: האוצר כתב את ההודעה בכתב ידו.
יוסף טייב: אני קיבלתי מהאוצר דוקומנט, וזה הכול.
רם בן ברק: חברים, למה שאני אדפוק עם הפטיש ואעשה את כל ההצגה?
רם בן ברק: בואו פשוט נירגע.
רם בן ברק: קודם כול להודות למי שהעלה את הדיון הזה, דיון חשוב, כי טוב שהציבור ידע מה קורה.
רם בן ברק: ואני שמח שהדיון הזה היה דיון פתוח, וכולם שמעו.
רם בן ברק: אני רוצה להזכיר לכם כאן, שהיו תקופות בממשלות הקודמות, שקיבלו החלטות גורפות על העברת כספי המיסים לפלסטינים, עצרו את כל הכספים עד ש - - - ואחרי שלושה-ארבעה חודשים התקפלו והעבירו, כי הבינו שהרשות תקרוס, והנזק למדינת ישראל יהיה יותר גדול מהתועלת.
שמחה רוטמן: אתם רוצים לשנות את החוק?
שמחה רוטמן: תשנו את החוק, תביאו חוק.
שמחה רוטמן: למה אתם - - -
רם בן ברק: שנייה, אני לא רוצה לשנות את החוק.
רם בן ברק: אני מזכיר אירועים קודמים, שחבר הכנסת דיכטר בטח זוכר, שקיבלו החלטות לעצור את תשלומי המיסים בכלל, את כל ההעברות, ואחרי חודשיים-שלושה הבינו שאם אנחנו ממשיכים עם זה הכול קורס, והנזק הביטחוני למדינת ישראל הוא יותר גדול מהתועלת.
רם בן ברק: ולכן חזרו בהם בקול ענות חלושה.
אורית סטרוק: אדוני היושב-ראש, אני יכולה - - -
רם בן ברק: עכשיו אני מסכם.
רם בן ברק: סליחה, גברתי.
אורית סטרוק: אבל - - -
רם בן ברק: אבל אני עכשיו מסכם.
רם בן ברק: אני באמצע הסיכום.
רם בן ברק: הסיפור הזה של תשלום משכורות למחבלים זה דבר חמור מאוד.
רם בן ברק: ואני רוצה גם להגיד, שעד שהרשות הפלסטינית לא תתעשת ותפסיק עם המנהג המגונה הזה, סביר להניח שאי-אפשר יהיה להגיע איתם להסכם, וסביר להניח שלא יהיה אמון בינינו לבינם.
רם בן ברק: זה דבר מאוד מאוד חמור, זה מעודד טרור, זה תומך טרור.
רם בן ברק: החוק הזה הוא חשוב.
רם בן ברק: הוא לא מספיק.
רם בן ברק: זו ממש סוגיה שקשה לנו להתמודד איתה, אבל היא לא עומדת בשום קנה מידה מוסרי לחלוטין.
רם בן ברק: זה דבר נורא ואיום.
רם בן ברק: מדינה שמעודדת רצח ופיגועים זה דבר נורא ואיום.
רם בן ברק: ולכן צריך לראות איך מתמודדים עם הדבר הזה, יחד אולי עם שותפים אחרים, ואיך מפעילים לחץ כדי להפסיק.
רם בן ברק: מהדיון הזה אני נרגעתי.
רם בן ברק: כל מה שקשור לכספי קיזוז טרור, בהתרשמות שלי, לא נוגעים בהם ומתנהלים על פי החוק.
רם בן ברק: דברים אחרים שעשו ולא עשו, אנחנו נעשה את זה בדיון הסגור-יותר, אם קיזזו – שני דברים עניינו אותי: א' האם נגעו בכספים האלה?
רם בן ברק: וב' האם נלקח כסף, שאזרחי מדינת ישראל שילמו מיסים והעבירו לפלסטינים?
רם בן ברק: בשני הדברים האלה, אני מבין שהתשובה היא חד משמעית שזה לא קרה.
רם בן ברק: אז אני שמח שככה רואים את זה.
רם בן ברק: אז תודה רבה, ונישאר כאן, יש לנו חצי שעה.
ועדת החוץ והביטחון): בוקר טוב לכולם, אני מקווה, מאוד מקווה, שזה יהיה הדיון האחרון בנושא יישובי עוטף ירושלים, העברת הסמכויות מצה"ל למשרד לביטחון הפנים.
ועדת החוץ והביטחון): היינו בדיון הזה, הדיון הרביעי נכון?
ועדת החוץ והביטחון): שלישי או רביעי?
ועדת ביטחון הפנים): כן, רביעי האחרון כולל סיור, האחרון היה ב- 10 במאי.
ועדת החוץ והביטחון): סאגה שבאמת הגיע הזמן לפתור אותה.
ועדת החוץ והביטחון): אני מבין שהמל"ל ריכז על זה את עבודת המטה, וברשות
ועדת החוץ והביטחון): כם אחרי שחברת הכנסת מירב בן ארי, שהיא המנהלת האמיתית של הוועדה הזאת, תגיד את מה שתגיד, אז אני מציע שנפתח איתה.
ועדת ביטחון הפנים): בסדר גמור, תודה רבה רם.
ועדת ביטחון הפנים): כמו שרם אמר, המטרה היא לסיים את הסאגה הבלתי נגמרת של עוטף ירושלים, ובאמת לאחר מכן נעשה דיון על קו התפר, על הסטטוס, כי אנחנו פה בוועדה עוקבים כל הזמן אחרי ההתנהלות גם מול הבנייה, או חיזוק של קו התפר.
ועדת ביטחון הפנים): אני רק אומר שהדיון האחרון שהיה כאן ב-10 במאי, בסוף די הצטמצם לכמה סוגיות קטנות יותר, עשינו גם ישיבה בשבוע שעבר, שגם האוצר וגם בעז, הרמ"ט של תומר (לוטן) שנמצא פה שגם ייתן את הזווית שלהם.
ועדת ביטחון הפנים): אז כמו שאמרת, נתחיל במל"ל, לאחר מכן המשרדים, בט"פ ביטחון וכמובן אוצר שהוא שחקן מפתח כאן בפתירת האירוע, וכמובן צה"ל ומג"ב, אז בבקשה.
אמיר ענבר: שמי אמיר, אני רח"ט לוט"ר במל"ל, אנחנו קיימנו עבודה ביחד עם כלל הגופים הרלוונטיים בעניין הזה, מדובר בהחלטה מאוד ישנה מ- 2006, שנגררה ונגררה, שהאחריות עברה לכאורה למשטרת ישראל, מג"ב ובפועל הם לא קיבלו את הכלים לממש את האחריות שלהם, והעסק הזה נשחק ונשחק, וזה הלך אפילו לבג"צ, ואנחנו לפני כמה חודשים התחלנו את העבודה הזאת, ובסך הכל אני חושב שהגענו לנקודה טובה, ועם קצת רצון טוב מצד הצדדים אנחנו נסיים אותה.
אמיר ענבר: צה"ל הוא הגורם שמסווג את היישובים, סיווג יישובים שווה מרכיבי ביטחון, יישוב X מקבל מרכיב Y, עכשיו אנחנו מדברים על 11 יישובים של עוטף ירושלים, היישובים האלה יש להם מרכיבי ביטחון, שלאורך השנים נשחקו, מה שסוכם, שמשרד הביטחון/צה"ל יביא את היישובים לקו אפס, למה שקבע לרמה הנדרשת שקבע אותה צה"ל, ויעביר את המקל כאשר אנחנו היישובים מיושרים, זאת אומרת הגדרות מותקנות איפה שצריך, תאורה, דרך פטרולים, מה נקבע בקיט של מרכיב הביטחון היישוב יקבל.
ועדת החוץ והביטחון): מה שנקבע על ידם?
אמיר ענבר: מה שנקבע על ידם, כן מה שנקבע על ידם, היה בהתחלה סיפור האם יתנו שווה ערך כספים, או האם יתקנו את זה, מכיוון שהתחילו שם כל מיני וויכוחים, סוכם וזה גם סוכם בדיון שהיה לא מזמן, נדמה לי שבוע או שבועיים על ידי סגן שר הביטחון, אמר אנחנו נתקן ונעביר מקל בקו אפס, קו אפס זה כל המרכיבים מיושרים.
אמיר ענבר: הוא קבע שהתאריך הקובע הוא 1 באוקטובר, עכשיו אני מניח שב-1 באוקטובר לא הכל יעמוד על הרגליים, אבל לפחות יהיה כבר התקשרויות עם קבלנים, העסק הזה יתחיל לרוץ, אבל יש פה תאריך שהוא דד ליין לקדם את זה.
אמיר ענבר: נושא נוסף שהמשטרה קידמה אותו, כל הנושא של הרבש"צים, הרבש"צים מקבלים את המשכורות שלהם, הם מועסקים על ידי משרד הביטחון/ רשות מקומית, מכיוון שהעסק הזה עובר למשטרת ישראל, היה מקום לגייס את האנשים האלה כמשקי משטרה, חלקם הסכימו חלקם לא, אבל המשטרה מנהלת את התהליך הזה, וסך הכל מנהלת אותו בצורה טובה.
אמיר ענבר: נושא נוסף זה הנושא של השמירה השכירה, צה"ל טוען ששמירה שכירה זה לא חלק ממרכיבי הביטחון, ולפיכך הוא מסיר אותה, לנו אין בעיה בעניין הזה, ובלבד שיובהר לתושבים שזה לא בגלל שמג"ב לקחו על זה אחריות ולכן הוסרה האבטחה, אלא מי שקבע את מרכיבי הביטחון סבור שזה לא נחוץ, וזה בסדר גמור.
ועדת החוץ והביטחון): מי היום?
ועדת החוץ והביטחון): היום יש שמירה ביישובים?
ועדת ביטחון הפנים): לא.
ועדת ביטחון הפנים): שתיים מתוך 11.
ועדת החוץ והביטחון): ובמקום שיש שמירה, מי משלם את השכר של השומרים?
אילון פרץ: בשני הישובים שיש שמירה, מי שמשלם זה צה"ל פיקוד מרכז, ויצא כבר לפני מספר רב של חודשים הודעה ליישובים בלי קשר, עוד לפני שהתחילה עבודת המטה, שהשמירה שם הולכת לרדת כן.
ועדת ביטחון הפנים): רגע, למה השניים האלה מקבלים עדיין?
ועדת ביטחון הפנים): השניים מתוך ה-11?
אילון פרץ: זה היה חלק מתהליך של רידוד שמירה ביישובים, בכלל היישובים באיו"ש לא רק שמה, כי זה רכיב שצה"ל לא משלם אותו, פיקוד מרכז החליט מתקציבו בסדרי העדיפויות שלו החליט להוריד אותו, אבל אין בצה"ל ברכיבי הביטחון תקציב לשומר בש"ג, לא קיים דבר כזה.
אמיר ענבר: בסדר, לנו היה חשוב שפשוט יובהר לראשי היישובים, שהסיפור הזה הוא לא בגלל שמג"ב חוסכים, או מג"ב חושבים שלא צריך, שפשוט צה"ל חושב שזה לא חלק מהמרכיבים ולכן זה ירד.
ישראל הירש: אדוני היו"ר אפשר שאלה?
ישראל הירש: שמי ישראל, אני מלווה את האירוע הזה מהתחלה, ותודה לכל השותפים שכמובן יש להם מן הסתם דברים יותר חשובים לעשות ובכל זאת מפנים את הזמן שלהם לאירוע הזה, אני שמח שאנחנו מתקדמים.
ישראל הירש: קודם כל אני רוצה לשמוע את מג"ב גם בהקשר הזה, אם הוא אומר שהיישובים יכולים לחיות בלי שמירה, כי בעצם מג"ב עכשיו חותמים על תיק הגנת היישוב, וגם לשמוע מה קורה עם הסיווג של היישובים, האם אתם משנים אותו לתקן עורפי או קדמי?
ועדת ביטחון הפנים): ההתייחסות של מג"ב תגיע בסוף בזמן של מג"ב.
ישראל הירש: בסדר גמור תודה.
ועדת ביטחון הפנים): עכשיו מל"ל מתייחסים כגורם שמתכלל, ולאחר מכן יתייחסו מג"ב, ואני בטוחה שיש להם מה להעיר הערות שלהם.
אמיר ענבר: הנושא התקציבי, כל העניין תומחר, יש טבלאות ברורות מה זה כולל, מה התמחור, ממכוניות דרך אמצעים, נשקים, נשקיות, יש רשימה סגורה שבסך הכל יש הסכמה בין צה"ל לבין המשטרה לגבי הצרכים, והסיכום הוא שהעלות החד פעמית הזאת תשולם שליש, שליש, שליש, זאת אומרת שליש האוצר, שליש צה"ל , שליש משטרת ישראל, ויש הסכמה של שלושת הגופים לשאת בעלות הזאת.
ועדת החוץ והביטחון): העלות של להגיע לקו אפס?
אמיר ענבר: לא, קו אפס במרכיבי הביטחון ליישובים זה במאה אחוז על ידי משרד הביטחון, צה"ל, אני מדבר עכשיו על התשלום החד פעמי בשביל, לקנות נשקים, אפודים, אמצעים, מכוניות למשקי ביטחון, כל הדברים האלה זה שליש, שליש, שליש.
אמיר ענבר: יש את הנושא הזה לגבי התקציב העתידי מ-2023 צפונה, השנה זה יהיה סגור, בהנחה שהשליש, שליש, שליש הזה יועבר והכל יהיה בסדר, נשאר באמת הנושא הזה של 2023, ו-2023 אמור להיות מנגנון שיועבר כל שנה כסף ממשרד הביטחון, 4.7 למשרד לביטחון פנים למימון שוטף של העסק הזה, עד לפה.
ועדת החוץ והביטחון): כרגע התקציב הזה נמצא בתקציב הביטחון?
אמיר ענבר: נכון.
ועדת החוץ והביטחון): זאת אומרת יש סעיף 16 זה נקרא, צבוע.
אילון פרץ: זה השקעה היום שלנו בישובים האלה, שיועבר מידי שנה.
ועדת ביטחון הפנים): בעז.
בעז רקוץ': בוקר טוב לכולם, בעז רקוץ' ראש המטה של מנכ"ל הבט"פ, אני חושב שנכון לשמוע אפילו קצת לפני את צה"ל משרד הביטחון, אבל אני אגיד את מה שאמרתי אצל סגן שר הביטחון לפני כעשרה ימים, בפגישה באמת מאוד חיובית.
בעז רקוץ': כשמסתכלים על הכדורים שנמצאים עכשיו באוויר, בשיח הבאמת חיובי ושתי נקודות למל"ל על התכלול העוטף, יש באמת מספר עבודות מטה מאוד משמעותיות, יש באמת לא מעט כדורים משמעותיים שמג'ונגלים כרגע בזמן אמת באוויר, בשיח חיובי ושוטף בין שני המשרדים.
בעז רקוץ': אחד זה המענה האווירי ורתימת חייל האוויר לטובת המוכנות לעונת שריפות הענק שכבר נפתחה.
בעז רקוץ': הסיפור השני הוא סיפור עצום שצפוי להיכנס לסיכום תקציבי 2023 ככל שיהיה, וזה הקמת חטיבת המילואים של מג"ב.
ועדת ביטחון הפנים): אנחנו נתעסק גם בנושא של קו התפר, אנחנו נגיע לזה.
בעז רקוץ': נכון, והאירוע השלישי הוא באמת האירוע הנוכחי, ולאירוע הזה אנחנו מגיעים באמת ברצון טוב ושיח חיובי ופתוח בין המשרדים, ברור שסיכום 2023 הוא נעלם, וכפי שאמר אמיר, המנגנון הזה הוא בהסתכלות קצרת טווח על 2022 הוא פתיר, אבל ככל שהוא נבחן - - -
ועדת החוץ והביטחון): אם הוא אמר עכשיו אין שום בעיה, הסעיף התקציבי הנ"ל יועבר באופן קבוע.
בעז רקוץ': כאמור ל-2022.
ועדת החוץ והביטחון): לא, גם 2023.
בעז רקוץ': אז תיכף נשמע את נציג משרד האוצר.
ועדת החוץ והביטחון): נגיד שיהיה קטסטרופה, לא נראה באופק שיהיו בחירות וכאלה, אבל נגיד שיהיה ונגיד שלא יהיה תקציב, עדיין מה שקיים הוא מה שיהיה נכון?
ועדת החוץ והביטחון): איך זה הולך באוצר?
בעז רקוץ': אז אני מציע שנשמע אחר כך את האוצר.
ועדת החוץ והביטחון): מה שהיה הוא מה שיהיה, זאת אומרת התקציב הזה הוא קיים.
בעז רקוץ': אני אצטט אבל, אומנם הוא יושב כאן דרוך, אני אצטט את עמי נידם, רמ"ח יישובי משמר הגבול, כאמירה שהיא באמת חשובה, אני אצטט את עמי נידם שיושב כאן ואומר, משמר הגבול ומשטרת ישראל לא מחפשים כסף מיותר, הנחת היסוד הייתה כפי שאמיר ציין, היישובים צריכים לעבור במה שנקרא מצב אפס, העברתם במצב אפס היא אחריות מלאה כאמור כפי שנאמר על ידי צה"ל משרד הביטחון, ולכן אני חושב ששווה לשמוע אותם לפני שאנחנו מתייחסים, על העברת המקל הזו, אני רק אציין, אם באמת הכל יתקדם כשורה, התאריך שסוכם בראשי פרקים בפגישה אצל סגן שר הביטחון, היה ראשית אוקטובר.
ועדת ביטחון הפנים): נכון, זה מה שהוא גם התייחס.
בעז רקוץ': מאה אחוז, אז את זה פספסתי, אני מציע להעביר למשרד הביטחון צה"ל.
ועדת ביטחון הפנים): אוקי.
ועדת ביטחון הפנים): מיקרופון, שם ותפקיד.
אילון פרץ: אילון פרץ רז"ר מרכז.
ועדת החוץ והביטחון): מסיים תפקיד לא?
ועדת ביטחון הפנים): עוד יומיים.
אילון פרץ: מסיים תפקיד ביום חמישי.
ועדת החוץ והביטחון): מה יהיה לא נראה אותך בוועדה כל חודש?
ועדת החוץ והביטחון): ולאן אתה הולך אתה כבר יודע?
אילון פרץ: אני יורד להיות סגן מפקד אוגדה באוגדה 80.
ועדת ביטחון הפנים): באילת.
ועדת ביטחון הפנים): יש לך שם ממ"ר מצוין של המשטרה.
ועדת ביטחון הפנים): גם הייתי שם ביום חמישי.
אילון פרץ: האמת שזה הדבר ראשון שהתעניינתי בו, כי בתפקידי אני גם נציג צה"ל בבט"פ, אז התעניינתי מי מפקד התחנה במרחב.
אילון פרץ: אז תראו בראשי פרקים: העבודה על המסילה, אנחנו עם הסכמות, כל מה שנאמר פה הוא מדויק על ידי המל"ל, אני חושב שההתקדמות המשמעותית בהקשר הביטחון הפרקטי היום, זה האימון של כיתת כוננות של היישוב אלון שקרה שבוע שעבר, אם בהובלת מג"ב עם סיוע שלנו במקומות שהיה צריך, ימ"מים ודברים נוספים.
אילון פרץ: סוגיית הרבש"צים שדיברנו עליה אז סקרו אותה פה, היא באמת מתקדמת עם המעבר למג"ב.
אילון פרץ: סוגיית הנשקים כפי שהונחינו גם על ידי הוועדה וגם על ידי המל"ל הם כרגע מוקצים למשטרת ישראל, ברגע שיחליטו שמעבירים את המקל אליהם, הנשקים מזה מספר חודשים ממתינים, לא הוצאנו אותם מהיישובים, הם נמצאים ביישובים, זה יעבור באופן מלא עם ציוד הלחימה, עם כל מה שסיכמנו ולזה פה אנחנו ממתינים שהמשטרה תחליט שזה עובר אליה.
אילון פרץ: בסוגיות התקציב, אם יש משהו להוסיף, אז פה חברי מיואכ"ל ייגע בהם.
אבי פיצחדזה: בוקר טוב אבי פיצחדזה רע"ן תקציבי יבשה באגף תקציבים משרד הביטחון.
אבי פיצחדזה: המתווה איך שאני מכיר אותו, מדובר בתשעה מיליון שנתי, ש-4.7 מיליון ממנו אמור לבוא כמו שציינת יו"ר הוועדה, מסעיף 16, שזה ההשקעה השנתית של משרד הביטחון, ועוד 4.3 אמור להתחלק שליש, שליש, שליש כפי שצוין, אוצר, משרד ביטחון הפנים ומשרד הביטחון.
אבי פיצחדזה: מעבר לכך הקצנו מיליון שקל, על מנת להביא את האישורים לקו אפס, וזה המתווה שאנחנו הקמנו שמסוכם ומקובל על כלל הצדדים.
אבי פיצחדזה: אם מישהו מכיר אחרת אני אשמח לשמוע.
ועדת החוץ והביטחון): תיכף האוצר יתייחס איך מעבירים את התקציב באופן שוטף.
ועדת ביטחון הפנים): אביה פרון משרד האוצר.
אביה פרון: להעברת התקציב בעצם יש שני שלבים, יש את השנה הנוכחית שבעצם צריך לעשות העברה, כמו כל העברה בין משרדים, ברגע שהדבר הזה יסוכם נוכל להתחיל את התהליך.
ועדת החוץ והביטחון): סוכם.
ועדת ביטחון הפנים): מה עוד צריך לסכם אביה?
אביה פרון: אין בעיה, לוקחים את הכסף, מעבירים אותו, יש פרוצדורה רגילה.
ועדת ביטחון הפנים): זה עניינים פרוצדורליים שלכם, אבל הסיכום הוא סוכם, הבעיה שלך זה עם 2023 של 4.3?
אביה פרון: בגדול כשאנחנו מדברים על משהו שעובר בבסיס של התקציב, צריך שכל המעורבים כולל אותנו, שבעצם צריכים לבוא ולדאוג שזה יקרה בדיוני התקציב, שוב צריך גם שהמשרדים יהיו על זה, בסוף כל תהליך תקציב האוצר לא עושה לבד ואי אפשר שדברים יקרו חד צדדית, אז צריך שזה יהיה ביחד עם כולם, אבל אנחנו פה בשביל המנגנון.
אביה פרון: לכן באתי ואמרתי, צריך שהכל יהיה מסוכם, ואז באמת אנחנו יודעים שיש דיוני תקציב בקרוב, כמו שאמר היו"ר, אולי אחרי, באים ומסדירים את הדבר הזה כדי שזה יעבור בבסיס, ומפה כבר לא נפגשים באירוע כי ברגע שזה בבסיס זה כבר נגמר.
ועדת ביטחון הפנים): איפה יש בעיה להתחייב, זאת אומרת זה לא סכומים כאלה גדולים שמשרד ממשלתי לא יכול לעמוד בהם, אז 2022 אני מבינה שזה בסדר, הבעיה זה 2023?
אביה פרון: אני לא חושב שיש על זה בעיה.
ועדת ביטחון הפנים): אז בואו נפתור את זה, כי הם אומרים שאם אין התחייבות ל-2023 יכול להיות, זה לא כזה סכום גדול.
אביה פרון: שנייה, אני אסביר מה נסגר בדיונים של המל"ל והכל, ונאמר חד וחלק, בעצם אנחנו עוד פעם, יש לנו את נושא ה-2022 ו-2023, ב-2022 בא האוצר ואמר נשים כסף, ומלכתחילה נאמר שכל נושא ה- 2023, מלבד הכסף שמועבר לביטחון כי זה העברת האחריות, כל פער בדבר הזה צריך לבוא ולהתדיין בדיוני התקציב שיהיו.
ועדת החוץ והביטחון): רגע רגע אני לא מבין משהו, אין שום פעם?
אביה פרון: התשעה מיליון, שנייה רגע, ופה אפשר גם בהקשר למה שנאמר מצה"ל, העלות של זה לשנה היא לא תשעה מיליון, צריך שנייה להגיד, יש לזה עלות אחרת, התשעה מיליון רובו, שוב פעם הוא לרכש ולדברים יש עלות לבסיס שהיא אחרת, וזה הדלתא פה בין מה שמשרד הביטחון נותן לבין העלות לבסיס, היא לא תשעה מיליון, זה משהו שצריך לבוא לתקציב ולדבר עליו.
ועדת החוץ והביטחון): העלות האמיתית בין זה שהפכו אותם לשוטרים שזה יותר יקר, לבין מה שצה"ל נהג לשלם, זה הפער?
אביה פרון: כן זה הפער, יכולים להגיד אותו פה, ושוב במל"ל נאמר חד וחלק גם על ידי טליה וגם על ידי הרח"ט עכשיו, שזה יהיה בדיוני התקציב.
ועדת החוץ והביטחון): מה הפער?
ועדת החוץ והביטחון): ונגיד שלא יהיה דיוני תקציב?