GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורית סטרוק: נכון, גם לא עשינו הקראה.
רם בן ברק: צריך לקרוא?
עידו בן יצחק: זה לא משנה.
עידו בן יצחק: אפשר לנמק הסתייגויות, ואפשר קודם לקרוא את החוק.
עידו בן יצחק: את ההצבעה על החוק אנחנו לא נעשה לפני שנקרא אותו.
רם בן ברק: אנחנו ננמק את ההסתייגויות, ואז נקרא את החוק.
רם בן ברק: גברתי, בבקשה, הבמה לרשותך.
אורית סטרוק: קודם כול, אני אומרת שההסתייגויות שהגשתי כאן הן לא רק בשמי.
אורית סטרוק: הן בשם חברי כנסת רבים מגוש הימין שבאופוזיציה.
אורית סטרוק: כבסיס להסתייגויות כולן, אני רוצה לדבר כאן על חוק שהוא לא החוק שלנו והוא אפילו לא הדין שחל ביו"ש כפי שהוסבר פה על-ידי המומחים הנכבדים, אלא הוא החוק של הרשות הפלסטינית.
אורית סטרוק: אחד הסעיפים הראשונים שהם חוקקו בחוק שלהם, אחד החוקים הראשונים, הוא חוק מספר 17, אם אני לא טועה, ויכול להיות שאנשי השב"כ יידעו לדייק אותי, והוא חוק שמתגמל מחבלים על כל פעולת טרור שמבוצעת נגד ישראל, נגד יהודים וגם נגד יהודים שלא נמצאים בישראל.
אורית סטרוק: על כל פעולה כזו החוק הזה מתגמל.
אורית סטרוק: כנראה שהם גם חשבו – אולי יש להם איזה ייעוץ וחקיקה בדרג של אבינועם – וקבעו אזורי עדיפות לאומית בחוק שלהם.
אורית סטרוק: קודם כול, יש כמובן עדיפויות לפי טיב הפיגוע – מה שנקרא:
אורית סטרוק: the more you slay – the more they pay.
אורית סטרוק: זאת אומרת, כמה שאתה יותר מצליח בפיגוע שלך, הורג יותר אנשים וגורם ליותר צער ואבל ואובדן – כך אתה מקבל שכר יותר גבוה.
אורית סטרוק: אבל, מעבר לזה, יש גם אזורי עדיפות לאומית, זאת אומרת תושבי ירושלים מקבלים יותר ותושבי ישראל הקטנה, נניח אום אל-פחם לצורך העניין או חורה, מקבלים עוד יותר.
אורית סטרוק: זה החוק הפלסטיני.
אורית סטרוק: אנחנו צריכים בחוק שלנו לא להתעלם מקיומו של החוק הפלסטיני הזה.
אורית סטרוק: אנחנו צריכים לדעת לתת לו מענה ולהתייחס אליו, ואם החוקים שלנו לא מתייחסים לזה שלצידנו יש כאן רשות שמגמה מרכזית וחלק עצום בתקציב שלה – ונדבר כמובן בדיון נוסף שיהיה פה, אדוני היושב-ראש, איך ישראל בחודשים האחרונים מפירה את החוק להקפאת כספי טרור – אם החוקים שלנו לא יידעו להתכתב עם החוק הזה, שבעצם הוא חוק שמעודד ומייצר טרור בכך שהוא מתגמל עבור טרור, אז אנחנו מתהלכים כסומים בארובה, ואנחנו, מה-שנקרא, עובדים על עצמנו בעיניים.
אורית סטרוק: לכן, בעצם, זו רגל אחת לכל ההסתייגויות שאני עוד מעט אציג כאן ואנמק.
אורית סטרוק: הרגל הזאת אומרת שחובה עלינו, כמדינת ישראל, לבדל בין טרוריסטים שמבצעים פיגועי טרור או מתכננים או שותפים לפעילות טרור מכל סוג שהוא שהם יכולים לפי אותו חוק פלסטיני לקבל תגמול מהרשות הפלסטינית – אגב, יש גם כפל מבצעים: יש כאלה שמקבלים גם מהרשות הפלסטינית וגם מהחמאס או מהג'יהאד וכן הלאה – אבל לפחות מהרשות הפלסטינית, שזה סוג אחד של טרור, כלומר זה סוג של טרור שבעצם הוא עוד זרוע מלחמה נגד מדינת ישראל.
אורית סטרוק: יש לנו חזית בצפון, חזית בצפון-מזרח, חזית בדרום וחזית באיראן, וזו עוד חזית.
אורית סטרוק: זו חזית שהיא פתוחה מולנו, ואם אנחנו לא נדע להכיר בחזית הזאת – אז אנחנו נכבשים על-ידי החזית הזאת, כמו שבאמת קורה בחודשים האחרונים, כשאנחנו במו ידינו חתומים על הצ'קים.
אורית סטרוק: לא אני – כמובן שאני באופוזיציה – אבל אתה, נניח, אדוני היושב-ראש, חתום על הצ'קים שמשלמים למחבלים האלה.
אורית סטרוק: לכן, כל ההסתייגויות, שאני עוד מעט אקרא ואנמק אותן, או חלקן, הן כאלה שעושות את הבידול בין טרוריסטים שעושים את הדברים שלהם נגד מדינת ישראל מכוח אותו חוק של הרשות הפלסטינית, ובין אם הם נדרשו לכך על-ידי הרשות הפלסטינית או עשו את זה מטעם ארגון טרור אחר – אגב, אדוני היושב-ראש, אני רק אומרת לך: גם מחבל מטעם החמאס, למשל, או מטעם - -
רם בן ברק: הג'יהאד האסלאמי.
אורית סטרוק: - - דאעש, מתוגמל על-ידי הרשות הפלסטינית.
אורית סטרוק: הם מתגמלים את כולם.
אורית סטרוק: כולם שווים בפני החוק הנוראי הזה, חוק הרצח הזה.
אורית סטרוק: אגב, מאז גרמניה הנאצית לא הייתה ישות מדינית שבספר החוקים שלה כתוב שמצווה, שחובה חוקית או שיעד של הגוף הזה זה לרצוח יהודים באשר הם יהודים.
אורית סטרוק: זה היה בגרמניה הנאצית, וזה היה אצל המן הרשע.
אורית סטרוק: לא היו הרבה דברים כאלה בהיסטוריה.
אורית סטרוק: צריכים לבדל, באופן מעשי, בין מחבלים מהסוג הזה לבין: לפעמים, קורה שישראלים עושים מעשים אסורים בהחלט, שכולנו כמובן, וגם אני, מוקיעים אותם מכול וכול, שנכנסים בצורה כזו או אחרת תחת חוק המאבק בטרור, אבל הם בוודאי ובוודאי לא מחבלים, והיחס כלפיהם צריך להיות אחר ושונה גם אם הם עשו דבר נורא ואיום, הם צריכים להישפט במלוא חומרת הדין ולהיחקר והכול אבל לא באותו יחס ולא באותן אמות מידה לא בשלב המעצר, לא בשלב וגם לא בכל שיטות החקירה שהשב"כ יודע להפעיל.
אורית סטרוק: אנחנו קיבלנו עדויות קשות ביותר על שיטות חקירה שמגיעות כדי עינויים כלפי אנשים כאלה.
אורית סטרוק: מבחינתנו, אנחנו רוצים שיהיה בידול.
אורית סטרוק: הדבר השני – הרגל השנייה, שעליה מונחות ההסתייגויות, שעוד מעט אקרא ואנמק, זו הרגל הזו, אדוני היושב-ראש.
רם בן ברק: חברי הכנסת שהגיעו זה עתה, עשינו את הדיון על החוק, ואנחנו בשלב ההסתייגויות.
רם בן ברק: אני, כמובן, אתן לכל אחד להתייחס, אבל שתדעו איפה אנחנו עומדים מבחינת הדיון.
אורית סטרוק: אדוני היושב-ראש, הייתה ועדה שהקים השר גלעד ארדן כשכיהן כשר לביטחון פנים.
אורית סטרוק: הוא הקים ועדה לבחינת תנאי הכליאה של המחבלים בבתי הכלא.
אורית סטרוק: הוועדה הזאת נקראת: ועדת קעטבי.
אורית סטרוק: בראשה עמד ניצב (בדימוס) שלומי קעטבי.
אורית סטרוק: הוועדה הזאת הגישה לו דוח, וזה הדוח.
אורית סטרוק: עד לפני שבוע הדוח הזה היה דוח חסוי וסודי ואסור לחשוף אותו.
אורית סטרוק: אז, אני השתמשתי בחסינות שלי כדי לחשוף אותו.
אורית סטרוק: למה השתמשתי בחסינות שלי כדי לחשוף אותו מעל דוכן הכנסת?
אורית סטרוק: כי אנחנו חייבים לדעת מה קורה שם בבתי הכלא – לדעת כדי לתקן ולא סתם לדעת כדי לדעת.
אורית סטרוק: בדוח הזה הוא מביא ממצאים מאוד מאוד חמורים.
אורית סטרוק: לא אקרא עכשיו את כל הדוח.
אורית סטרוק: עשיתי את זה באופן חלקי מעל הדוכן במליאה ביום רביעי לפני שבוע.
רם בן ברק: הדוח לא מסווג יותר?
רם בן ברק: הוא הותר לפרסום?
אורית סטרוק: עכשיו, מאחר שאני כבר הקראתי קטעים נרחבים ממנו – כל מה שמסומן בצהוב כבר הקראתי מעל הדוכן – אז נראה לי שעיקריו כבר פורסמו ואין טעם עוד להסתיר אותו.
אורית סטרוק: זו הייתה, כמובן, מטרתי, כי הגיע הזמן שהוא יידון.
אורית סטרוק: גם סיכמנו עם מירב בן ארי, יושבת-ראש הוועדה לביטחון פנים, שאנחנו גם נדון בו בוועדה.
עידו בן יצחק: מה השב"ס אומר על זה?
רם בן ברק: בוא נמשיך.
אורית סטרוק: הוא כבר הוקרא מעל הדוכן.
אורית סטרוק: הוא כבר בערוץ הכנסת.
אורית סטרוק: אין טעם להסתיר אותו, וטוב שכך.
אורית סטרוק: בכל אופן, ואשמח לתת עותק מלא ממנו לכל חבר כנסת שרוצה, מה שהדוח אומר – אקריא משפט מפתח: "בתוך האגפים הביטחוניים בבתי הכלא שלנו שוררת מעין אוטונומיה דה-פקטו של האסירים.
אורית סטרוק: " מובאות כאן דוגמאות: האסירים מחויבים למשמעת פנימית בעלת מאפיינים צבאיים, מנהלים כלכלה וקופה משותפת, רוכשים מזון מן החוץ, מבשלים אותו בעצמם באגפים, מפעילים בתוך האגפים, אדוני היושב-ראש, ועדות תרבות, ועדות ביטחון, ופועלים להנצחת האינדוקטרינציה הטרוריסטית ומאזכרים ימי זיכרון.
אורית סטרוק: זאת אומרת, אנחנו ממש בנינו להם שם חממות לטרור.
רם בן ברק: חיי קהילה תוססים בתוך בתי הכלא.
אורית סטרוק: חיי קהילה תוססים – זה במילים מאוד מאוד עדינות, אדוני היושב-ראש, כי אלה חיי קהילה שהם מוכווני טרור.
אורית סטרוק: תשמע את זה: האסירים מעורבים בשיבוץ ובהעברת אסירים בין תאים ואגפים, בפתיחת וסגירת דלתות תאים.
אורית סטרוק: זוהו – כך מציין דוח קעטבי אז, כשהוגש – 14 צירי הכוונת טרור מתוך בתי הסוהר.
אורית סטרוק: כמובן שהחזקת האסירים בתנאים כאלה משרתת את ארגוני הטרור ומשמשת, למעשה, טובת הנאה לאסירים ולארגוני הטרור גם יחד.
אורית סטרוק: יש פה המון דברים שבאמת חשוב לעמוד עליהם.
אורית סטרוק: אני באמת לא אקרא את כולם, כי לא באתי לכאן כדי למשוך זמן, ממש-ממש לא.
אורית סטרוק: אז לא אקרא את כל הדוח, אבל אני רק אקרא פה מבחר ציטוטים קצרים מאוד שמביאים מפי סוהרים, שהם ראיינו אותם במסגרת הבדיקה שהם ערכו.
אורית סטרוק: סוהרים אומרים: "בפנים אנחנו לא שולטים.
אורית סטרוק: אין לנו גישה לדבר עם כל אחד".
אורית סטרוק: אומר אחד הסוהרים על הדובר – יש שם מעמד של דובר, שבדרך-כלל זה ארכי-מחבל שביצע כמה וכמה פיגועים קשים וידיו ממש נוטפות דם – "הדובר בשבילי הוא מעין הגנה.
אורית סטרוק: אני מרגיש שאני נכנס אליו הביתה".
אורית סטרוק: אומר סוהר אחר שמדובר על מדינה בתוך מדינה.
אורית סטרוק: נאמר "האסירים הביטחוניים מנהלים את עצמם.
אורית סטרוק: האסירים שולטים מבפנים".
אורית סטרוק: אלה ציטוטים של סוהרים, ויש עוד ועוד.
אורית סטרוק: אני באמת חושבת שחשוב לכל מי שביטחון מדינת ישראל חשוב לו ללמוד את הדוח הזה ובעזרת השם גם לתקן אותו.
אורית סטרוק: מה אני רוצה?
אורית סטרוק: את מסקנות הדוח הזה באמת צריך ליישם.
אורית סטרוק: אדוני היושב-ראש, כידוע לך, אני הגשתי הצעת חוק בעניין הזה, שנקראת: חוק איסור פינוק מחבלים.
אורית סטרוק: אתם מהקואליציה הפלתם לי אותה לפני פחות משבועיים במליאה, וחבל מאוד.
אורית סטרוק: אבל, מכיוון שאנחנו עוסקים באמת בחוק שאפשר להכניס חלק מהסעיפים לתוכו, אז אתה גם תמצא אותם פה בהסתייגויות.
אורית סטרוק: עכשיו אקרא ואנמק אותן בקצרה כדי שנבין מה היה ראוי לעשות במצבים האלה.
אורית סטרוק: אני באמת אומרת: לא רק ראש הממשלה הנוכחי אלא כל ראשי הממשלה ושרי הביטחון – מה הם תמיד אומרים כשהיה פיגוע?
אורית סטרוק: "ידינו הארוכה" – נכון?
אורית סטרוק: אתם חלק מידינו הארוכה – תשיג את המחבלים", ואז ידינו הארוכה משיגה את המחבלים, לא לפני שיחידת מרעול נכנסת לאירוע ולא לפני שכולם עושים סריקות וכולם מסתגרים בבתים ותופסים אותם, כן סיגריה ולא סיגריה.
אורית סטרוק: בסוף-בסוף-בסוף – אתם יודעים זאת יפה, חברינו מהשב"כ – היד הארוכה הזאת שמה אותם בכלא בתנאים שמתאר דוח קעטבי, וזה בלתי נסבל למדינה שהיא חפצת חיים.
אורית סטרוק: בעצם, בתי הכלא למחבלים הפכו להיות עוד זירה.
אורית סטרוק: אם דיברנו קודם על זירות שונות, הם הפכו להיות עוד זירה.
אורית סטרוק: זה מצב אבסורדי שצריך לתקן אותו.
אורית סטרוק: אדוני היושב-הראש, מכאן אני מגיעה להסתייגויות עצמן, ואני מודה לך על כך שאפשרת לי את ההקדמה החשובה הזאת.
אורית סטרוק: קודם כול, באופן פרוצדורלי, עידו, אני, כמובן, מאוד אשמח שאם יש לי פה טעויות פרוצדורליות בעיצוב ההסתייגויות - -
עידו בן יצחק: אנחנו נתקן.
אורית סטרוק: - - אני בונה עליך, על ניסיונך ועל הידע העצום שלך שאתה תסדר את זה.
אורית סטרוק: בזה אני בונה עליך.
אורית סטרוק: אבל, מה שבעצם אני רוצה לעשות זה להזיז את סעיף 1 כך שהוא יהפוך להיות סעיף 4, ולהכניס לפניו שלושה סעיפים אחרים.
אורית סטרוק: בגדול, זה הרציונל.
אורית סטרוק: אתה תסדר את זה אחר כמיטב כישרונך וכישוריך.
אורית סטרוק: בסעיף 1 שאני מציעה ייכתב כך: "תנאי כליאת מחבלים:" – בעצם, זה מתכתב עם דוח קעטבי שכעת דיברתי עליו – בתקנה 6, אחרי סעיף (א) יופיע סעיף (ב) ובו ייכתב: מי שנידון והוטל עליו עונש בבית משפט צבאי, והורשע בעבירת טרור שבגינה יוכל לקבל תמלוגים כספיים מהרשות הפלסטינית או מארגון טרור אחר העוין את מדינת ישראל" – מטבע הלשון הזו תחזור על עצמה, אדוני היושב-ראש, כי, בעצם, כך אנחנו מציעים לבדל את אותם מחבלים מתוך כלל האנשים שחשודים בעבירות טרור.
אורית סטרוק: זה אדם שגם בשלב שהוא עצור, אבל הוא חשוד בעבירת טרור שבעיקרון בגינה הוא יכול לקבל תמלוגים כספיים מהרשות הפלסטינית או גם מארגון טרור אחר העוין את מדינת ישראל – אז אדם כזה "ייכלא בישראל או באזור, בתנאי הכליאה המומלצים בדוח ועדת קעטבי, והמפורטים להלן: (1) פניות ובקשות של אסיר ביטחוני לשירות בתי הסוהר יועברו ויטופלו במישרין ולא באמצעות אסיר אחר" – לכאורה זה דבר מאוד מאוד פשוט וברור, משום שכל אסיר פלילי בוודאי ובוודאי שכך הוא מטופל.
אורית סטרוק: אם יש לו פניות ובקשות כאלה ואחרות, הוא פונה לסוהרים.
אורית סטרוק: אבל אסיר ביטחוני, מחבל כלוא, אלה לא תנאי הכליאה שלו.
אורית סטרוק: בכלל אין לו שום מגע ישיר עם הסוהרים.
אורית סטרוק: הכול הוא דרך אותו דובר שעל-פי רוב הוא ארכי-רוצח.
אורית סטרוק: בעצם, אנחנו רוצים לבטל את מוסד הדובר.
אורית סטרוק: בעצם, זו המשמעות של סעיף קטן (1) בתוך סעיף 1 שאני מציע.
אורית סטרוק: סעיף (2): (א) אסיר ביטחוני לא יוחזק בתאים על-פי שיוך ארגוני" – פה באמת צריכים לסדר את זה.
אורית סטרוק: - -
אורית סטרוק: - - עידו, אני אומרת לך שזה אותו אסיר ביטחוני שעונה לתנאים שדיברנו עליהם כעת, שהוא היה יכול לקבל תמלוגים מהרשות הפלסטינית – "הוא לא יוחזק בתאים על-פי שיוך ארגוני, וכן לא יוחזקו באותו תא אסיר שהוא בן משפחה של אסיר אחר".
אורית סטרוק: תבינו שכעת, ברגע זה שאנחנו מדברים, המציאות הפוכה.
אורית סטרוק: זאת אומרת, כל מחבל כלוא מוחזק בתא יחד עם בני משפחתו, בני הכפר שלו, החמולה שלו או ארגון הטרור שאליו הוא משתייך, והוא בעצם נמצא בסבבה בתנאי קייטנה עם החבר'ה שלו, וחמור מכך – הם גם שולטים בו וגם מטפחים אצלו את האידיאולוגיה של אותו ארגון שאליו הוא משתייך, ואת זה צריך להפסיק.
אורית סטרוק: סעיף (ב): "לא ישהה אסיר ביטחוני באותו תא למשך תקופה העולה על ארבעה חודשים; נציב בתי הסוהר רשאי להאריך את התקופה האמורה בתקופות נוספות ועד לתקופה כוללת שלא תעלה על שישה חודשים".
אורית סטרוק: שוב, בעצם, זה סעיף שוועדת קעטבי ממליצה עליו כדי למנוע בריחות.
אורית סטרוק: ראינו גם בבריחה שהייתה מכלא מגידו שבעצם זה היה תמריץ או אפשר את הבריחה.
אורית סטרוק: סעיף 3 בתוך סעיף 1 – סעיף (א): "לא יופקדו בחשבון הכלא של אסיר ביטחוני כספים מהרשות הפלסטינית או מי מטעמה; שירות הביטחון הכללי יעדכן את שירות בתי הסוהר אודות אסירים אשר לגביהם הופר סעיף זה".
אורית סטרוק: חבריי מהשב"כ, זה נותן לכם תפקיד חשוב לעדכן את השב"כ, כשמופקדים כספים לטובת אסיר על-ידי הרשות הפלסטינית.
אורית סטרוק: אני לא יודעת אם אתם עושים את זה היום או לא – זה מעניין – אבל הגיע הזמן שמדינת ישראל תדע ותדייק מי מקבל את הכספים האלה.
אורית סטרוק: סעיף (ב): "אסיר רשאי לקבל לחשבון הכלא שלו כספים" – אגב, אני חושבת, ועידו, שוב אני אומרת לך, שצריכים לדייק את המינוח "אסיר" בהתאם להגדרה שאני הגדרתי, בסדר?
אורית סטרוק: אם תוכל לעזור לי בזה, אני ממש אשמח – "בסכום שלא יעלה על 800 שקלים חדשים בחודש, ובלבד שהופקדו על-ידי בן משפחה מדרגה ראשונה".
אורית סטרוק: אדוני היושב-ראש, בדוח קעטבי כתוב שבעצם כל הכספים, שהמחבלים הכלואים מקבלים לחשבון הקנטינה שלהם כביכול: בשונה מאסירים פליליים, אסיר מקבל כסף ממשפחתו כדי שיוכלו לקנות בקנטינה דברים כאלה ואחרים, בכלא הביטחוני של המחבלים זה לא כך.
אורית סטרוק: בעצם, הם מנהלים איזושהי קופה משותפת.
אורית סטרוק: כל מי שמקבל את הכסף מזרים אותו לקופה המשותפת, ואין קניות בודדות, ואז הם עושים את מה שמכונה "החאפלות".
אורית סטרוק: יש להם גם ציוד מטבח שאין לאסירים רגילים, הם יכולים לקנות מזון מאוד מאוד משובח כולל מבחוץ.
קריאה: למה אנחנו עוסקים בזה, אדוני היושב-ראש?
רם בן ברק: חברת הכנסת סטרוק, הנימוקים שלך מאוד מעניינים.
אורית סטרוק: זה לא רק מעניין – זה גם חשוב.
רם בן ברק: גם מעניין וגם חשוב, ויש כאן גם דוח שנכתב וחבל שלא מיישמים אותו.
אורית סטרוק: נכון מאוד.
רם בן ברק: אבל אני חושב שזה לא שייך לחוק שאנחנו דנים בו עכשיו.
אורית סטרוק: אבל אני חושבת שזה כן שייך.
רם בן ברק: אני מבין את הרצון שלך, ואת זה את יכולה לכתוב, וזו הסתייגות שבהחלט מקובלת ובטח עלייך, שאת רוצה להפריד בן סוגי טרור – להגיד: "אלה כן כאן, ואלה לא כאן".
רם בן ברק: זה בסדר, וזו הסתייגות שהיא רלוונטית לעניין שאנחנו דנים בו.
רם בן ברק: אבל, עכשיו, אם רוצים לכתוב חוק, ואת כתבת חוק כזה, שבעצם בא ליישם את מסקנות הוועדה שהוקמה בנוגע לתנאי החזקה של אסירים – זה בסדר גמור, אבל זה לא החוק הזה.
רם בן ברק: חבל שכולנו... הרי זו לא במת הכנסת כאן, שאת עכשיו - - -
יוסף טייב: אדוני היושב-ראש, לא רק זאת – הרי הדבר הזה הוא endless.
יוסף טייב: אנחנו יכולים לשמוע את חברת הכנסת סטרוק, שיש לה מידע אינטימי על כל מה שנכנס בתוך הקנטינה ומה שקורה בחאפלה, וזה סבבה.
יוסף טייב: אבל, אני חושב שוועדת החוץ והביטחון לא צריכה לדון בזה ככה כהסתייגויות.
יוסף טייב: יש מערכת הסתייגויות, צריכים להצביע על חוק.
יוסף טייב: הרי לדבר הזה אין סוף.
יוסף טייב: כמה אפשר על כל דבר לדבר?
אורית סטרוק: מכובדי חבר הכנסת שַׁיין, אני ישבתי בוועדות שבהן העלו לא 23 הסתייגויות - -
רם בן ברק: חבר הכנסת שַׁיין, - - -
יוסף טייב: השם שלי: שֶׁיין.
אורית סטרוק: שֶׁיין.
אורית סטרוק: - - אלא מאות.
רם בן ברק: חברת הכנסת סטרוק, תני לי לענות לחבר הכנסת שיין.
אורית סטרוק: אל תגזים.
אורית סטרוק: הבאתי לפה הסתייגויות מאוד מדויקות.
רם בן ברק: על-פי תקנון הכנסת, היא יכולה, והכול חוקי.
יוסף טייב: אני מייעץ.
רם בן ברק: הרי קבענו זמן.
יוסף טייב: הטיימינג הוא העניין.
רם בן ברק: יש לה זמן קצוב.
רם בן ברק: מאחר שאני רוצה להיות ענייני, ואני ידוע בזה שאני אדם ענייני - -
אורית סטרוק: גם אני ידועה כעניינית.
רם בן ברק: - - יש הסתייגויות שהן לגופו של עניין.
רם בן ברק: להגיד שבבית המעצר הזה ייחקרו רק אנשים שביצעו טרור שמקבלים.
רם בן ברק: .. – בסדר, זה לגיטימי להגיד את זה.
אורית סטרוק: אנחנו נגיע גם לזה.
רם בן ברק: אבל, להתחיל את כל עניין תנאי האסירים – פשוט הזמן שלך ייגמר, כמו שדיברנו, אחרי כ-40 דקות.
אורית סטרוק: אישית, אני חושבת שאני לא מבזבזת מילה.
אורית סטרוק: אני משתדלת גם לא לדבר לאט ולהקריא ברצף.
רם בן ברק: תמשיכי, בבקשה, וכדאי שתגיעי לכל ההסתייגויות, כי אחרי 40 דקות הזמן ייגמר.
אורית סטרוק: אני גם מאוד מקווה.
אורית סטרוק: אני חושבת שזה חשוב.
אורית סטרוק: אנחנו בסעיף קטן (ג): "נמצא כי הופקדו בחשבון הכלא של האסיר כספים בניגוד להוראות סעיף 52(א) או סעיף 52(ב)" – זה שייך לפקודת בתי הסוהר, וצריך להוסיף זאת כאן – "יוקפא חשבון הבנק של האסיר למשך חודשיים , וסכום הזהה לסכום החריגה יחולט על-ידי משטרת ישראל".
אורית סטרוק: לא צריכים להסביר – זה מובן.
אורית סטרוק: אתה רואה?
אורית סטרוק: כשלא צריכים להסביר, אני לא מסבירה.
אורית סטרוק: סעיף 4 – "(א) אסיר ביטחוני רשאי לרכוש רק מזון ומוצרי יסוד הכלולים ברשימה שקבע השר באישור הוועדה לביטחון הפנים של הכנסת; רכישת מזון ומוצרי יסוד על-ידי אסיר ביטחוני תהיה במרכז מכר הפועל בבית סוהר בלבד".
אורית סטרוק: כפי שאמרתי קודם, הכלל הזה לא מתקיים ביחס למחבלים הכלואים, ומטרת ההסתייגות היא להחיל אותו על המחבלים הכלואים.
אורית סטרוק: סעיף (ב): "לא יתאפשרו בישול או אכילה משותפת באגפי הכליאה.
אורית סטרוק: בישול ואכילה יתקיימו בתוך התא בלבד".
אורית סטרוק: אדוני היושב-ראש, זה מה שהסברתי קודם ביחס לחפלות.
אורית סטרוק: כפי שאתה רואה, אני משתדלת לא להאריך.
אורית סטרוק: אני מקצרת מאוד.
אורית סטרוק: אני פשוט מביאה את הדברים ומסבירה בקצרה.
אורית סטרוק: סעיף 5 – סעיף (א): "לאסיר ביטחוני יתאפשר לצפות בשידורי טלוויזיה ולהאזין לערוצי הרדיו של תאגיד השידור הציבורי, ולאלו הנמצאים תחת פיקוח הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו בלבד".
אורית סטרוק: אדוני היושב-ראש, אני רק רוצה להגיד שבסיור, שבו היינו עם הוועדה לביטחון הפנים בכלא "עופר", לתדהמתנו, ראינו שהמחבלים צופים בטלוויזיה הפלסטינית, כשאנחנו יודעים היטב מה משדרים שם ואיזה רעיונות מכניסים להם דרך הטלוויזיה הפלסטינית.
אורית סטרוק: זה לגמרי לא תקין.
אורית סטרוק: זה בעצם לתקן דברים כאלה.
אורית סטרוק: גם דוח קעטבי מאזכר את זה.
אורית סטרוק: סעיף (ב): "אסיר ביטחוני לא יורשה לשהות מחוץ לתאו למעלה משעתיים ביום".
אורית סטרוק: בעצם, זה המינימום האפשרי לאסיר במסוכנות גבוהה.
אורית סטרוק: כך אנחנו מציעים, וכך גם מציע דוח ועדת קעטבי.
אורית סטרוק: סעיף 6 – סעיף (א): "אסיר ביטחוני בגיר לא יוכל ללמוד ולהיבחן לבגרות ישראלית, בגרות פלסטינית או לימודים אקדמאיים".
אורית סטרוק: אני חייבת לומר ולציין שבשנים האחרונות, עקב בג"ץ, זה באמת גם לא מתאפשר, אבל חשוב לעגן בחקיקה את האיסור הזה של לימודים אקדמאיים למחבלים כלואים.
אורית סטרוק: לעומת זאת, "(ב) אסיר ביטחוני שהינו קטין יכול ללמוד ולהיבחן לבגרות ישראלית או בגרות פלסטינית בלבד".
אורית סטרוק: ו"(ג) אסיר ביטחוני לא יהיה זכאי לתוכנית שיקום והוראות סעיף 11ד" – בפקודת בתי הסוהר, לך, עידו, אני אומרת – "לא יחולו בעניינו, למעט מקרים חריגים ביותר שייבחנו ויאושרו על-ידי נציב שב"ס, בהתייעצות עם נציג שב"כ, ויתועדו על ידו".
אורית סטרוק: סעיף 7 – "(א) אסיר ביטחוני יהיה זכאי לביקורים, לכל היותר, אחת לחודשיים.
אורית סטרוק: משכו של כל ביקור לא יעלה על שלושים דקות".
אורית סטרוק: היום, זה יותר, ואין לזה שום הצדקה.
אורית סטרוק: גם דוח קעטבי מדבר על זה.
אורית סטרוק: סעיף (ב): "ביקור של אסיר ביטחוני, לרבות ביקור של נציג ציבור וביקור של עורך דין, לא יכלול מגע פיזי בין המבקר לאסיר, ויתנהל באופן טלפוני ומבעד למחיצות מפרידות".
אורית סטרוק: אדוני היושב-ראש, כך מקובל ביחס לאסירים פליליים מסוכנים, וכך צריך לנהוג ביחס למחבלים כלואים ולא גרם אחד יותר מזה.
אורית סטרוק: סעיף (ג): "בעת הביקור לא תתאפשר העברת חפצים או מזון, למעט מסירת מסמכים שיימסרו בכפוף לבדיקת רשויות בית הסוהר".
אורית סטרוק: היום, הדבר הזה לא חל, וזו פשוט פרצה ביטחונית מטורפת שחייבים לסגור ולסכור אותה.
אורית סטרוק: סעיף (ד): במקרים חריגים ביותר שייבחנו ויאושרו על-ידי נציב שב"ס, בהתייעצות עם נציג שב"כ, ויתועדו על ידו, ניתן יהיה לחרוג מההוראות האלה.
אורית סטרוק: סעיף 8 – (א) הוראות לעניין חופשה מיוחדת לא יחולו על אסיר ביטחוני; (ב) והוא לא יהיה זכאי לשחרור מנהלי כאמור בסעיף ט'1 של פקודות בתי הסוהר.
אורית סטרוק: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לציין שהיום התבשרנו מעל גלי האתר שמחבלת דורשת עכשיו כל מיני טיפולים של ניתוח פלסטי, ניתוח קוסמטי.
אורית סטרוק: אנחנו באמת השתגענו לגמרי ביחס שלנו למחבלים הכלואים, והגיע הזמן שמדינת ישראל תשנה את הגישה שלה בעניין הזה.
אורית סטרוק: עד כאן היה סעיף 1.
אורית סטרוק: עכשיו הסתייגות מס' 2 – סעיף 2 שעניינו עונש מוות למחבלים – ואנחנו מציעים כך: "בתקנה 6, אחרי סעיף (ב) יופיע סעיף (ג) ובו ייכתב 'מי שנדון והורשע בעבירת רצח בבית משפט צבאי, אם היה הרצח שהורשע בו עבירת טרור שבגינה יוכל לקבל תמלוגים כספיים מהרשות הפלסטינית או מארגון טרור אחר העוין את ישראל – יהיה גזר דינו עונש מוות'".
אורית סטרוק: זה חוק שבזמנו שר האוצר דהיום, ליברמן, ניסה לקדם.
אורית סטרוק: אני בטוחה שהנציגים שלו בוועדה ישמחו להצביע בעד הסעיף הזה.
אורית סטרוק: הסתייגות מס' 3 – סעיף 3 – גירוש משפחות מחבלים: "בתקנה 6, אחרי סעיף (ג) יופיע סעיף (ד) ובו ייכתב: 'מי שנדון והורשע בעבירת טרור שבגינה יוכל לקבל תמלוגים כספיים מהרשות הפלסטינית או מארגון טרור אחר העוין את מדינת ישראל, אם קדמה להרשעתו בדין הרשעה אחרת בעבירת טרור'" – זאת אומרת, פעמיים הוא הורשע בעבירת טרור – "'תגורש משפחתו הגרעינית ממקום מגוריה באזור.
אורית סטרוק: לעניין סעיף זה, משפחה גרעינית – הורים, אחרים, בן/בת זוג וילדים'".
אורית סטרוק: הסתייגות מס' 4 – זה סתם פרוצדורלי.
אורית סטרוק: אנחנו מזיזים את סעיף 1 לסעיף 4.
רם בן ברק: גברתי סליחה, אני צריך לסגור משהו.
רם בן ברק: אני צריך לעשות איזשהו משהו, ובעוד חמש דקות אני חוזר.
אורית סטרוק: להמתין?
רם בן ברק: נירה תחליף אותי.
אורית סטרוק: מצוין.
אורית סטרוק: אנחנו מזיזים את סעיף 1 של החוק המקורי שנמצא כאן לפנינו, והוא הופך להיות סעיף 4.
אורית סטרוק: הסתייגות מס' 5 – סעיף (4) – בעצם, פה מגיע הבידול, שעליו דיברתי, בין אזרח ישראלי שסתם חשוד בעבירת טרור לבין מי שחשוד בעבירה כזו שהוא יכול לקבל עליה תמלוגים מהרשות הפלסטינית.
אורית סטרוק: בעצם, אנחנו מציעים לשנות את המינוח "ישראלי".
אורית סטרוק: במקום המינוח "ישראלי" שמופיע בהצעת החוק המקורית שלפנינו, יופיע "אזרח או תושב ישראל, החשוד בעבירת טרור אשר בגינה יוכל לקבל תמלוגים כספיים מהרשות הפלסטינית או מארגון טרור אחר העוין את מדינת ישראל".
אורית סטרוק: בעצם, בכך אנחנו רוצים לומר שבמתקן השב"כ הזה לא ייחקרו אסירים יהודים שלפעמים חשודים בעבירות שנכנסות תחת חוק המאבק בטרור.
אורית סטרוק: הם לא ייחקרו במתקן השב"כ הנדון.
אורית סטרוק: הסתייגות מס' 6 – בסעיף 4 הנ"ל, בהגדרה "עצור", לאחר המילים "כהגדרתו בחוק המעצרים" יבוא: "ובלבד שהעצור חשוד בעבירת טרור אשר בגינה יוכל לקבל תמלוגים כספיים מהרשות הפלסטינית או מארגון טרור אחר העוין את מדינת ישראל".
אורית סטרוק: שוב, אנחנו רוצים להמשיך עם הרציונל הזה.
אורית סטרוק: נירה, אני לא זוכרת אם היית כאן, כשהסברתי את הרציונל.
אורית סטרוק: בעצם, מכיוון שהרשות הפלסטינית הכניסה לתוך ספר החוקים שלה את חוק מס' 17 –זה החוק שקורא לרצח יהודים – אנחנו אומרים שכל חשוד בעבירת טרור וכל מי שהורשע בעבירת טרור, אם עבירת הטרור שלו היא כזו שהוא היה יכול לקבל עליה תמלוגים מהרשות הפלסטינית, בעצם, מבחינתנו, הוא בקטגוריה אחרת מכל אדם אחר שביצע עבירת טרור, כשאנחנו מגנים כל עבירת טרור, מתנגדים אליה והם צריכים להיענש עליה בחומרת הדין אבל אלה לא תנאים של מחבלים שהם נגד מדינת ישראל.
אורית סטרוק: בעצם, המחבלים האלה הם סוג של אויב.
אורית סטרוק: זה כמו חייל שבא להילחם בי.
אורית סטרוק: לא סתם שהוא בא להילחם בי – הוא בא להילחם בי נגד הילדים, נגד הנשים ונגד אזרחים תמימים.
אורית סטרוק: זה לא עוד מישהו, זה לא עוד אסיר שביצע עוד עבירה לפי ספר החוקים.
אורית סטרוק: הסתייגות מס' 7 – "בסוף סעיף 4(1)(ה): למען הסר ספק יובהר, כי אזרח או תושב ישראל, וכן אזרח או תושב האזור, החשוד בעבירות שבגינן לא ניתן לקבל תמלוגים כספיים מהרשות הפלסטינית או מארגון טרור אחר העוין את מדינת ישראל – לא יוחזק במתקן כליאה או במתקן מאסר באזור, לרבות מתקן המוזכר בתוספת הראשונה".
אורית סטרוק: בעצם, זה נועל את האירוע הזה.
אורית סטרוק: הסתייגות מס' 8 – אנחנו רוצים להוסיף את סעיף 5 לחוק המדובר, ובו יהיה כתוב כך: "(2) אסיר אזרח או תושב ישראל, שנדון והורשע בעבירת טרור אשר בגינה יוכל לקבל תמלוגים כספיים מהרשות הפלסטינית או מארגון טרור אחר העוין את מדינת ישראל, וסיים לרצות את עונשו – תבוטל אזרחותו או תושבותו הישראלית, והוא יגורש אל תחומי המועצה הפלסטינית".
אורית סטרוק: בעצם, פה אנחנו מכניסים את הרציונל של חוק ביטול אזרחות למחבלים, ששרת הפנים כבר אמרה שזה חוק טוב וחוק שצריך לעבור והגישה תזכיר חוק ממשלתי בעניינו, ורק כל הזמן מתמהמהת מלהביא את תזכיר החוק הזה למליאה.
אורית סטרוק: למרות שהיא הבטיחה שזה יבוא בשבוע הראשון של כנס הקיץ של הכנסת, זה עדיין לא הגיע.
אורית סטרוק: הרציונל מאוד מאוד פשוט, וזה רציונל שחשוב להבין אותו: ברגע שאדם מקבל כסף מהרשות הפלסטינית כדי לפגוע במדינת ישראל, והוא מקבל באופן רציף כל הזמן את השכר הזה על זה שהוא ביצע פעולות שמטרתן לפגוע במדינת ישראל, הוא שליח של אותה רשות פלסטינית.
אורית סטרוק: בעצם, הוא הזרוע הארוכה של הרשות הפלסטינית נגדנו.
אורית סטרוק: אדם כזה לא יכול להמשיך להיות אזרח שלנו ולא תושב שלנו.
אורית סטרוק: הוא שייך לגוף שעוין אותנו, שנלחם בנו ושפוגע בנו, ובעצם הוא יהפוך אזרח של הרשות הפלסטינית.
אורית סטרוק: היא יכולה להחליט איזו רמה של אזרחות היא רוצה לתת לו, אבל הוא לא שלנו יותר.
אורית סטרוק: הוא פעל נגדנו מטעמה ובשמה וקיבל על זה כסף – אז הוא יותר לא אזרח ישראלי.
אורית סטרוק: לכן, עם סיום תקופת מאסרו בישראל, הוא פשוט יגורש לשם.
אורית סטרוק: הסתייגות מס' 9 – סעיף 5(2)(א) – זה מתייחס למה שאמרנו קודם בסעיף 5(2) – "האמור בסעיף קטן (2) לעיל לא יחול על אסיר אשר יוכיח כי סירב לקבל את התמלוגים מהרשות הפלסטינית ומכל ארגון טרור אחר, או אשר יעביר את מלוא הסכום שקיבל – אל קופת המדינה".
אורית סטרוק: אם הוא עשה את זה, אנחנו לא פוגעים באזרחות שלו.
אורית סטרוק: נותנים לו את האופציה להוכיח שהוא לא היה שליח מטעמם, ואז אנחנו מוכנים שהוא יישאר אזרח שלנו.
אורית סטרוק: הסתייגות מס' 10 – פה אנחנו מוסיפים סעיף 6: "מי שנדון והורשע...".
אורית סטרוק: זה לא יכול להיות סעיף 6.
אורית סטרוק: זו טעות, וזה צריך להיות סעיף 7.
נירה שפק: אמרת שאת מכניסה בין 1 ל-5.
אורית סטרוק: נכון, אבל עידו לא נמצא פה.
עידו בן יצחק: אני אגיד.
אורית סטרוק: איפה שכתוב "6" זה צריך להיות "7".
נירה שפק: התכוונת לומר: 7.