GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמיר אוחנה: אני מתכוון לסגן אלוף דוקטור אבי יצחק שבכתבה שיצאה אך בימים האחרונים אמרת את הדבר שבעיני הוא המפתח לכולנו: החלטתי לא להתקרבן אלא להצטיין.
אמיר אוחנה: התפקיד שלנו הוא רק לאפשר לכולם במערכת הצבאית לעשות זאת, לפרוץ בלי ברקסים, בלי חסמים ואני רוצה להגיד לך - ואני חושב שאני מדבר בשם כל חברי הוועדה – שאנחנו מאוד גאים בך ומאחלים לך שתמלא את תפקידך כמר"פ דרום, תפקיד שאתה נכנס אליו, בהצלחה רבה.
אמיר אוחנה: אמרת בצדק, הגזרה הדרומית היא גזרה מאוד מאותגרת מבחינה ביטחונית ויש סבירות כלשהי שאנחנו נלך לסבב עימות נוסף והתפקיד שלך יהיה מכריע להצלת חיים של חיילי צה"ל כולם.
אמיר אוחנה: תודה לך על שהגעת.
נחמן שי: לא מאחלים לו שיתמודד.
אמיר אוחנה: מאחלים שאם יהיו סבבי לחימה, תמלא את תפקידך לצד הטוב ביותר ואנחנו גאים בך.
אמיר אוחנה: אני רוצה לברך את הסטודנטים לניהול ואסטרטגיה במרכז האקדמי רופין שנמצאים אתנו כאן.
אמיר אוחנה: תודה לכם שאתם משתתפים.
אמיר אוחנה: אני מקווה שתמצאו את הדיון מעניין.
אמיר אוחנה: רח"ט תומכ"א, הבמה שלך.
<ערן שני: בוקר טוב לכולם.
<ערן שני: כפי שנתבקשתי על ידי הוועדה, אני אתחיל בכמה נתונים ומגמות ולאחר מכן אני אציג את תכנית הפעולה של צה"ל לשילוב מיטבי של יוצאי אתיופיה בשירות הצבאי.
<ערן שני: שיעורי הגיוס.
<ערן שני: הקו הכחול משקף את יוצאי אתיופיה בצה"ל והקו האדום מתייחס לכלל צה"ל.
<ערן שני: כפי שאנחנו רואים, שיעור הגיוס של יוצאי אתיופיה לצה"ל הוא שיעור גיוס גבוה באופן משמעותי משיעור הגיוס של כלל האוכלוסייה.
<ערן שני: אנחנו רואים עלייה מאוד משמעותית בהיקף גיוס הנשים מקרב יוצאות אתיופיה לצה"ל.
<ערן שני: כאשר אנחנו מסתכלים על 1994 – אנחנו לא מדברים על שת 1994 אלא שנתון לידה 1994 וזה אומר שאלה נתונים מהשנתיים האחרונות – אנחנו רואים כאן בסך הכול עלייה מאוד משמעותית של היקף הבנות יוצאות אתיופיה שמתגייסות לצה"ל.
<ערן שני: לגבי המיצוי שלהם למערכים.
<ערן שני: בשירות הקרבי, אמנם אנחנו רואים ירידה מסוימת בין 2015 ל-2014, אבל כאשר אנחנו מסתכלים על מגמות רב שנתיות, בסך הכול אנחנו רואים יציבות בהיקף הגברים שמתגייסים לשירות קרבי.
<ערן שני: מצד שני אנחנו רואים עלייה מאוד מאוד משמעותית בקרב הנשים שמתגייסות לשירות קרבי.
<ערן שני: מאוד משמעותית.
<ערן שני: כאשר אנחנו מסתכלים על מערך הקורסים – אגב, מערך הקורסים זה כל מה שהוא לא קרבי כמו קורסי הדרכה, קורסים שונים בצה"ל ולא מערך מינהלה כאשר מערך מינהלה, אלה אנשים שלא עושים קורסים בכלל ועליו נדבר בעוד דקה.
<ערן שני: כאשר אנחנו מסתכלים על מערך טכני – את המערך הטכני ואת מערך הנהיגה אנחנו תמיד מציגים בנפרד – רואים שיש בו יציבות גם בנשים וגם בגברים.
נחמן שי: מה זה טכני?
<ערן שני: טכני זה בעיקר מקצועות חימוש, טכני בחיל האוויר, מכונאות, חשמל.
<ערן שני: כאשר אנחנו מסתכלים על מערך הנהיגה, אנחנו רואים ירידה שהיא כבר מגמה בהיקף הגברים שהולכים למקצועות נהיגה בקרב יוצאי אתיופיה לצד יציבות בקרב הנשים שהולכות לנהיגה בצה"ל.
נחמן שי: אחוז אחד.
<ערן שני: אני מסתכל על נהיגה גברים.
נחמן שי: לא, לגבי נשים.
<ערן שני: נכון.
<ערן שני: אני מסתכל בעיקר על הגברים שם אנחנו רואים ירידה כאשר הירידה בשנתיים האחרונות או בשלוש השנים האחרונות היא מ-11.5 אחוזים ל-6.3 אחוזים וזאת אכן ירידה משמעותית.
<ערן שני: אגב, צריך להגיד כאן שלצד הירידה שאנחנו רואים בהיקף הגברים שמשובצים לנהיגה, עדיין צה"ל מייחס חשיבות רבה מאוד למערך הנהיגה שהוא מערך קריטי לכשירותו של צה"ל, בטח לשגרה וגם לחירום.
<ערן שני: באשר לנתוני הקצונה.
<ערן שני: אנחנו רואים יציבות.
<ערן שני: עוד מעט אני אומר איזה פעולות אנחנו עושים.
<ערן שני: אני בהחלט צופה שתהיה עלייה בהיקף החיילים יוצאי אתיופיה שיוצאים לקצונה, בעקבות כל מיני רפורמות שאנחנו עושים בעיקר בתהליכי המיון, אבל היות ואלה תהליכים שלוקחים זמן, כשאנחנו מסתכלים לאחור, אלה תהליכים שאנחנו לא יכולים לממש אותם כאן ועכשיו.
נחמן שי: יש לך נתון השוואתי לאוכלוסייה הכללית של צה"ל?
<ערן שני: כן.
<ערן שני: זה כתוב.
<ערן שני: האוכלוסייה הכללית מצוינת בקו האדום ואוכלוסיית יוצאי אתיופיה בקו הכחול.
<ערן שני: אנחנו רואים שהיקף האנשים שיוצאים לקצונה בקרב יוצאי אתיופיה הוא נמוך משמעותית לעומת יתר האוכלוסייה.
<ערן שני: מצד שני, אנחנו רואים עלייה מסוימת בקרב הנשים.
<ערן שני: צריך להגיד שזאת מגמה שאנחנו יודעים להסתכל עליה לאחור.
<ערן שני: כאשר אנחנו מסתכלים ב-ריל טיים, מה שקורה עכשיו, אפשר להסתכל על הבר למטה ולראות עלייה אבסולוטית של מספרים.
<ערן שני: יש כאן הפרדה בין לחימה לתומכי לחימה.
<ערן שני: תסתכל על הברים של תומכי הלחימה שמופיעים כאן באדום-כתום.
<ערן שני: מ-2013 עד 2016 נומינלית, יש לנו עלייה וכאשר מסתכלים על זה באחוזים זאת עלייה משמעותית בהיקף היוצאים לקורס קצינים.
<ערן שני: אמנם מדובר במספרים קטנים, אבל יש אפילו עלייה בקרב היוצאים לקורס קצינים במערך הלוחם של הצבא.
ענת ברקו: יש נתונים כמה מהם יישארו בשירות קבע מעבר לקבע ראשוני?
<ערן שני: ברור.
<ערן שני: יש את הנתונים אבל אין לי אותם כאן.
ענת ברקו: זה מאוד חשוב לדעת.
<ערן שני: אם נידרש, אפשר להשלים אותם.
<ערן שני: אין בעיה.
מיכל רוזין: למה היה פער כזה גדול ב-2014 כשאני מסתכלת על קצונה בקרב נשים?
מיכל רוזין: 4.7 אחוזים שירדו ל-3.3 אחוזים ואחר כך האחוז עלה ואני שמחה שכך זה.
מיכל רוזין: אתם יודעים לזהות?
מיכל רוזין: יש כאן הבדל כל כך משמעותי ואפשר אולי לזהות מה קרה ב-2015 שיצאו פחות?
מיכל רוזין: קיצור שירות?
<ערן שני: ממש לא.
<ערן שני: באחוזים זה אמנם נראה קצת דרמטי, אבל אם אנחנו מסתכלים על המספרים אלה מספרים מאוד מאוד קטנים.
<ערן שני: זה חוק המספרים הקטנים.
<ערן שני: שלושה לפה, ארבעה לפה, יכול להפיל את הגרף באחוז.
<ערן שני: לכן זה לא משהו שאני חושב שאפשר להסתכל עליו ולהצביע על מגמה.
מיכל רוזין: אולי אפשר לפענח מה הביא ב-2014 ליותר נשים לצאת לקצונה, מה קרה ב-2016 ומה נפל ב-2015.
<ערן שני: אני חושב שיותר חשוב זה להסתכל איך אנחנו עולים באופן משמעותי מאוד מכאן והלאה ומה הן הפעולות שאנחנו צריכים לעשות כדי שזה יקרה.
<ערן שני: עוד מעט אני אסביר מה אנחנו עושים.
ענת ברקו: אתה כמובן קושר את היציאה לקצונה גם למיצוי הטוב יותר גם בתומכי לחימה ובלחימה בה יש ירידה מסוימת, רואים שגם בקצונה בלחימה האחוז הוא לא כל כך גבוה.
<ערן שני: בסוף אלה כלים שלובים.
ענת ברקו: אני מניחה שאלה תהליכי המיון.
ענת ברקו: גם לפני השינויים שעשיתם עד כה, היו תהליכי מיון קצת שונים.
ענת ברקו: מה השתנה מאז?
ענת ברקו: עד כמה שאני מכירה את תהליכי המיון, אנחנו מדברים על תהליכי מיון שמראש היו אחרים.
ענת ברקו: מה השתנה?
<ערן שני: אחרים אך לא מספקים ועוד מעט אני אומר כמה מלים על תהליכי המיון.
<ערן שני: לגבי הנשר.
<ערן שני: כמו שאמר היושב ראש, אנחנו רואים ירידה משמעותית מאוד בהיקף הנשר בקרב הגברים וגם בהיקף הנשר בקרב הנשים.
<ערן שני: למעשה רק לפני שנתיים היקף הנשר בקרב יוצאי אתיופיה בצה"ל עמד על קרוב ל-25 אחוזים נשר, אחד מתוך ארבעה חיילים לא סיים שירות באופן תקין, והשנה סיימנו את הנשר ב-15.8 אחוזים שזה בסך הכול אחוז אחד יותר מכלל האוכלוסייה.
<ערן שני: זה מאוד דומה וזה מאוד קרוב.
<ערן שני: בנשים, בשנה שעברה היקף הנשר בקרב הנשים ירד בהשוואה לנשר בכלל צה"ל והשנה הוא מאוד מאוד דומה.
נחמן שי: איך אתה מסביר את הירידה?
נחמן שי: כמעט עשרה אחוזים.
נחמן שי: זה מאוד חשוב.
נחמן שי: זה כבר לא חוק המספרים הקטנים.
<ערן שני: זה לא חוק המספרים הקטנים.
<ערן שני: אני אומר עוד מעט מה הפעולות שאנחנו עושים ואני אסביר את זה.
<ערן שני: בגדול אני יכול להגיד שהצבא עוסק בזה.
<ערן שני: מפקדי הצבא עוסקים בזה ושמנו את זה במיקוד.
ענת ברקו: אם תוכל לפרט גם מה הסיוע שאתם נותנים לחיילים כדי להקל עליהם לסיים את השירות.
<שמואל לטקו: לפני שנתיים היה דיון בוועדה בדיוק בנושאים האלה והמשימה המרכזית שהצבא הציג שהוא לוקח לעצמו לתקופה הקרובה, זה בדיוק העניין הזה של צמצום הנשר.
<שמואל לטקו: אני חושב שעכשיו רואים את התוצאות.
אמיר אוחנה: עמדתם במשימה.
<ערן שני: לגבי היקף הכליאה.
<ערן שני: אמנם הגרף נראה במגמת ירידה מתונה, אבל אם מסתכלים על המספרים, מ-2012 ועד היום, אפשר לראות היקף ירידה מסוימת ואפילו משמעותית בעיני בקרב יוצאי אתיופיה שנכנסים לכלא.
<ערן שני: צריך להגיד שזאת מגמה שאנחנו מתכוונים לאכוף אותה ולוודא אותה כדי לראות כמה שפחות אנשים בכלא.
<ערן שני: אגב, לא רק יוצאי אתיופיה אלא בכלל תופעת הכליאה בצה"ל זאת תופעה שעכשיו אנחנו עוסקים בה במשנה תוקף.
ענת ברקו: אני אפנה אותך למאמר שכתבתי לפני יותר מעשרים שנים על תופעת הכליאה בצה"ל עם היד הקלה על ההדק להכניס חיילים לכלא.
ענת ברקו: זה מאוד רלוונטי גם להיום.
ענת ברקו: הייתי רוצה שתענה לי בבקשה האם כאשר אתה מדבר על כליאה, האם מדובר על בתי דין צבאיים או בדין משמעתי?
ענת ברקו: ההבחנה הזאת היא מאוד חשובה כאשר הולכים לכלא.
<ערן שני: אנחנו מדברים גם וגם.
<ערן שני: בסוף אלה אנשים שיושבים בכלא.
ענת ברקו: דין משמעתי זה דין משמעתי.
ענת ברקו: בתי דין הם בדרך כלל גם עם אישום פלילי ויש לזה השלכות לגבי החיים שלהם לאחר מכן.
ענת ברקו: לכן כאשר מציגים נתונים בנושא כליאה, חייבת להיות ההבחנה הזאת.
ענת ברקו: אין דומה לחייל שסירב פקודה והגיע לשלושה ימי מחבוש למישהו שנשפט בבית דין ויש לו רישום פלילי לחיים שלו.
ענת ברקו: זה לא דומה.
<נפתלי אברהם: אני פעיל חברתי ומכיר את הצבא יותר מדי.
<נפתלי אברהם: עשרים שנים הייתי בצבא.
<נפתלי אברהם: האם כאשר מסתכלים על נשר, השקף קודם, גם מתייחסים לנפקדות של נניח 21 ימים?
<נפתלי אברהם: האם גם הדברים האלה כאשר חייל נפקד במשך 21 ימים וכל פעם עושה זאת שוב ושוב, הוא נספר כאחד שנשר או שמדובר בחיילים שיצאו לגמרי מהשירות?
<ערן שני: אני אענה על שתי השאלות.
<ערן שני: אני מקבל את ההערה.
<ערן שני: צריך להגיד שרוב הנתונים שמופיעים כאן , זה בית דין משמעתי.
<ערן שני: רוב הכלואים בצה"ל הם כלואים בדין משמעתי.
<ערן שני: היקף הכלואים שיושבים בכלא בגלל החלטת בית דין, הוא נמוך באופן משמעותי ביחס לאנשים שיושבים בכלא בגלל דין משמעתי.
<ערן שני: כמה מתוך כמה?
<ערן שני: אפשר להציג בנפרד.
<ערן שני: לגבי השאלה שלך.
<ערן שני: נפקדות היא לא נשר.
<ערן שני: נשר משרות, זה חייל שהשתחרר מצה"ל.
<ערן שני: אם מישהו היה נפקד וחזר ליחידתו והמשיך בשירות תקין והשתחרר כדרך הטבע, הוא לא נשר.
<ערן שני: נשר זה חייל שבסוף לא המשיך שירות צבאי, נשר מהשירות ולא חזר יותר.
<ערן שני: זה נשר.
<ערן שני: אגב, הוא יכול להיות נפקד, עריק, לא לחזור יותר ובסוף להשתחרר מהצבא באופן פורמלי מסיבות שונות והוא יכול להשתחרר מסיבות אחרות.
<ערן שני: נשר זה רק חייל שלא חזר לשירות ושוחרר מהצבא.
<ערן שני: עד כאן הנתונים באופן כללי.
<ערן שני: לגבי צעדים ופעולות שהצבא עושה.
<ערן שני: קודם כל, אנחנו חלק מהתכנית הממשלתית ואנחנו מיישמים את התכנית בתוך הצבא.
נחמן שי: אם אני מכיר את המערכת הממשלתית, אתם היחידים שעושים את זה.
<ערן שני: אני מייצג את הצבא.
אברהם נגוסה: יש עוד משרדים שעושים.
אברהם נגוסה: לא כולם, אבל יש עוד משרדים.
<ערן שני: אני יכול להגיד שהמפקדים מובילים את העניין.
<ערן שני: יש כמה וכמה אבני יסוד בתכנית - חיזוק התא המשפחתי, הר-גוניות שאני אדבר עליה בעיקר בהקשרים של תהליכי מיון, דרך לשילוב מיטבי, מצוינות וחוזקות וסגירת פערים.
<ערן שני: יעדים ארבע שנתיים שמבוקרים מדי שנה.
<ערן שני: האחד, העמקת ההכנה לצה"ל.
<ערן שני: אנחנו מדברים על שמונים אחוזים השתתפות בתהליכי הכנה לצה"ל.
<ערן שני: יכול להיות שמשרד הביטחון ירצה להרחיב בעניין הזה או משרד החינוך אבל באופן עקרוני אנחנו שותפים מלאים לעניין של ההכנה לצה"ל.
<ערן שני: נתוני איכות כאשר אנחנו מסתכלים על נתוני האיכות ושמנו יעד של חמישה אחוזים עלייה בקב"אות של 51 ומעלה.
<ערן שני: אני פותח סוגריים ואני אומר שוב.
<ערן שני: זה הוצג כאן בדיון אחר בוועדת החוץ והביטחון שלא קשור ליוצאי אתיופיה, כל תהליכי המיון בצה"ל.
נחמן שי: זה מעלה את הקב"א?
<ערן שני: בוודאי.
<ערן שני: אם אני אכין בן אדם לצו ראשון טוב יותר והוא יבוא יותר מוכן לדפ"ר והדפ"ר הוא שישים אחוזים מהקב"א, גם הקב"א שלו תעלה.
<ערן שני: אם אני אעשה פעולות שאני אעשה מבחן שהוא יותר מותאם, יותר עדכני ויותר נכון ויותר מדויק, יכול מאוד להיות שנשפר את נתוני ההיערכות.
<ערן שני: בלי שום קשר, בתוך הסוגריים אני אומר שכל תהליכי המיון של צה"ל נמצאים בבחינה ולא קשור בכלל ליוצאי אתיופיה.
<ערן שני: דיברתי על זה בישיבה אחרת שהייתה כאן בוועדת החוץ והביטחון ואנחנו צפויים לראות שינויים יחסים משמעותיים בשיטת המיון של צה"ל.
<ערן שני: לגבי שיפור המיצוי.
<חנה אלעזר לגסה: על פי מה נקבעים האחוזים?
<חנה אלעזר לגסה: על פי מה קבעתם חמישה אחוזים עלייה?
<ערן שני: אנחנו ראינו כמה מה היקף האנשים שנמצאים בקב"אות השונות, בפילוחים השונים, כמה נמצאים בקב"אות הנמוכות, כמה בבינוניות, כמה בגבוהות ושמנו יעד של חמישה אחוזים שהוא יעד שכאשר אנחנו מסתכלים לאורך השנים ואנחנו מסתכלים על ההתנהגות של הנתונים, סברנו שחמישה אחוזים עלייה הוא יעד שהוא מאתגר אך אפשרי.
<נפתלי אברהם: הנתון הזה אומר חמישה אחוזים פחות?
<ערן שני: מה זה חמישה אחוזים פחות?
<נפתלי אברהם: אם אנחנו רוצים להתקדם ולעלות ממשהו מסוים שקיים עכשיו, מה קיים עכשיו?
<ערן שני: אני אראה לך עוד מעט.
<ערן שני: שיפור המיצוי.
<ערן שני: אנחנו מדברים על עשרה אחוזים גידול בכל המקצועות של האיתור המוקדם.
<ערן שני: רק מי שקצת פחות בקיא, אני אומר שיש מקצועות בצה"ל שמשתבצים אליהם דרך תהליכי מיון ואיתור מוקדמים ויש מקצועות בצה"ל, שהם רוב המקצועות, שמשתבצים אליהם בקביעה.
<ערן שני: אני אתן דוגמה.
<ערן שני: אגב, מי שמשובץ בקביעה, זה לא אומר שהמקצוע לא חשוב לו.
<ערן שני: לוחם בגולני הוא שיבוץ בקביעה אבל מקצועות שהם באיתור, זה יכול להיות למשל מסלול לעתודה, זה יכול להיות למקצועות באמ"ן, זה יכול להיות למקצועות ספציפיים בתוך חיל האוויר שדורשים איתור מוקדם.
<ערן שני: אנחנו שמנו יעד לעלייה של עשרה אחוזים במקצועות שמגיעים אליהם באיתור מוקדם.
<ערן שני: שמנו יעד של 15 אחוזים בהיקף הלומדים בעתודה אקדמית, לרדת ב-15 אחוזים בהיקף האנשים שמשובצים לתפקידי מינהלה - מינהלה אלה אנשים שלא עושים שום קורס בצה"ל - ועלייה של 25 אחוזים ביציאה לקצונה.
<ערן שני: צמצום ליקויי השירות.
<ערן שני: נתון משמעותי של תופעת הכליאה והעריקות.
<ערן שני: בהמשך להערה שלך, שמנו כאן הבחנה בין עריקות וכליאה לבין נשר וירידה משמעותית של הנשר שכבר ירדנו באופן משמעותי.
נחמן שי: האם יש גישה שונה לחייל שנכלא בגין עריקות או משהו, לתת לו יד רכה יותר ולשחרר אותו מהצבא, או שאותה מדיניות חלה על כולם, לעשות מאמץ – כך אני מאמין – להשאיר אותם בכל זאת בשירות, להחזיר אותם, לשפר את דרכיהם וכן הלאה?
נחמן שי: או שאומרים על חייל ממוצא אתיופי, בסדר, ואולי הוא אפילו רוצה אבל לך הביתה, אנחנו כבר לא צריכים אותך?
נחמן שי: איזה מאמץ נעשה?
נחמן שי: זה ממש ברמה היחידתית.
<ערן שני: קודם כל כן נעשה מאמץ ספציפי גם לגבי האוכלוסייה הזאת.
<ערן שני: נעשה מאמץ לצמצם את היקף הכליאה.
<ערן שני: אנחנו לא רוצים לראות יותר ויותר אנשים הולכים לכלא.
<ערן שני: המאמץ צריך להיעשות בראשית הדברים.
<ערן שני: כשהוא כבר בכלא מאחורי הסורגים, זה כבר סוג של אקמול.
<ערן שני: אם אנחנו נוודא שהוא לא ייכנס לכלא כשלא צריך להכניס אותו לכלא ואין שום סיבה מיוחדת שהוא ייכנס לכלא.
<ערן שני: אני חושב ששם יהיה השינוי המשמעותי.
<ערן שני: בכלל אני אגיד שהצבא עושה מאמצים לשלב את האנשים שנכנסים לכלא, בין אם יוצאי אתיופיה ובין אם לא, הגם שהם ישבו בכלא, להחזיר אותם בחזרה לשירות משמעותי.
<ערן שני: יש מערך בצה"ל שנקרא גחלת – גיוס חזרה לשירות תקין – והמערך הזה עוסק בעיקר בשילוב חיילים בתוך הצבא ולשקם את השירות הצבאי שלהם גם אחרי שהם ישבו בכלא.
<חנה אלעזר לגסה: על איזה סעיף הוא משוחרר ונכנס לנשר?
<ערן שני: כמו כל חייל אחר.
<ערן שני: יש המון סיבות לשחרור, לנשר, כמו כל חייל אחר.
<ערן שני: חייל שנושר מהצבא יכול להשתחרר על אי התאמה, יכול להשתחרר על סיבות פרט, למשל יש לו בעיות קשות בבית שלא מאפשרות לו להמשיך בשירות הצבאי, יכול להשתחרר על התנהגות רעה וחמורה או יכול להשתחרר על רפואי.
<ערן שני: יש הרבה סיבות לנשר.
<חנה אלעזר לגסה: אנחנו יודעים שיוצאי אתיופיה משתחררים על סעיף של התנהגות מה שמקשה עליהם אחר כך בשילוב במקומות עבודה ובכלל בחיים שלהם וזה ללא הבחנה כזו או אחרת.
<חנה אלעזר לגסה: האם אתם מודעים לזה?
<ערן שני: בוודאי שאנחנו מודעים.
<ערן שני: אני אומר לך שאנחנו עושים את זה עם הרבה מאוד הבחנה ולא רק ללא הבחנה.
<ערן שני: אנחנו ממעטים לעשות שימוש בכלי שנקרא התנהגות רעה וחמורה אלא אם כן אין ברירה.
<ערן שני: צריך להבין שחייל שעשה עריקות אחת בחייו ובסוף משתחרר מצה"ל כי היו לו בעיות פרט קשות בבית, הסיכוי שהוא ישתחרר על התנהגות רעה וחמורה הוא מאוד נמוך.
<ערן שני: בדרך כלל אנשים שמשתחררים על התנהגות רעה וחמורה, כשמם כן הם, הם התנהגו באופן רע וחמור.
<ערן שני: זאת אומרת, הם עסקו בפלילים, הם ערקו כמה וכמה פעמים, הם עשו עבירות קשות וחמורות וזה קורה לנו בכל הצבא ולא רק בקרב יוצאי אתיופיה.
<ערן שני: גם אז אנחנו מאוד מאוד עם היד על ההדק של התנהגות רעה וחמורה כי אנחנו מבינים את ההשלכה בשחרור חייל על התנהגות רעה וחמורה.
<ערן שני: אנחנו נותנים לו צ'אנס.
<ערן שני: חייל שלא רוצה להשתחרר בסופו של דבר, חייל שרוצה לתקן את דרכיו ורוצה להמשיך בשירות הצבאי, לרוב אנחנו מאפשרים לו גם אם הוא עשה עבירה חמורה כולל עבירות שגוררות עמן רישומים פליליים באזרחות.
ענת ברקו: עריקות יכולה להוביל לתיק פלילי.
ענת ברקו: בדרך כלל זה יכול להוביל לרישום פלילי.
ענת ברקו: מה אחוז האנשים שבעצם הגיעו לרישום פלילי בגלל עבירת עריקות?
ענת ברקו: או שיש גישה יותר מקלה בגלל רקע משפחתי שמאפשר לשפוט אותם ולא לשים עליהם את הסטיגמה הזאת שמחבלת בעתיד שלהם עם רישום פלילי, שזה הדבר שהכי מטריד אותי לגבי החיילים האלה שמשתחררים מהצבא ולא רק זה אלא שנקודת הזינוק שלהם, בגלל הרישום הפלילי, היא נמוכה יותר ממה שהיא הייתה לפני הצבא, אם הם משוחררים כך.
ענת ברקו: אנחנו רואים הליך מבורך שאתם עושים שפחות ופחות משוחררים מצה"ל וצריך לומר מילה טובה לצבא על זה, אבל ההבחנה הזאת גם צריכה להיות.
אמיר אוחנה: ערן, תשיב לשאלה הזאת אבל אני נאלץ לבקש, יש לנו רשימה ארוכה של דוברים ואני רוצה שנשמע את כולם.
אמיר אוחנה: בואו נאפשר לערן לאחר התשובה הזאת להשלים את המצגת ונוכל להתקדם.
<ערן שני: אני אענה בקצרה.
<ערן שני: כל מקרה לגופו.
<ערן שני: מדיניות של הפרקליטות היא לא ללכת לחומרה כשאין צורך ללכת לחומרה.
<ערן שני: גם אם מישהו עשה עריקות תקופה ממושכת, הפרקליטות מסתכלת על הנסיבות בגינן בוצעה העריקות.
<ערן שני: מסתכלים מה גרם לחייל, מה הביא אותו לבצע את העריקות, האם יש בעיות בבית, אין בעיות בבית ובסוף הפרקליטות מקבלת החלטות שהרבה מאוד פעמים מביאות את הבן אדם על אף עריקות ממושכת שהוא עשה להישפט בבית דין משמעתי ולא בבית הדין.
<ערן שני: גם כשזה בבית הדין, הפרקליטות שוקלת בכובד ראש באשר לרישום הפלילי כי מבינים היטב את ההשלכות.
<ערן שני: צריך להגיד שכל מקרה לגופו.
<ערן שני: המדיניות היא מדיניות מקלה.
<ערן שני: אני אומר לך שהמדיניות היא מדיניות מקלה.
<ערן שני: יש שיח שוטף ועקבי בינינו לבין הפרקליטות בעניין הזה.
<ערן שני: הכנה לשחרור.
<ערן שני: אנחנו רוצים להרחיב באופן משמעותי את ההכשרות המקצועיות והלימודים של האנשים לקראת החיים האזרחים, לאפשר להם מקצוע לחיים.
<ערן שני: מי שהלך למערך הלוחם, אנחנו מדברים כאן על הפרויקט שמופעל בצה"ל גם באופן אישי על ידי הרמטכ"ל של מועמדים ללימודים אבל אנחנו מדברים כאן כרגע ספציפית על הכשרות מקצועיות.
<ערן שני: אנחנו עובדים בצמוד גם עם משרדי הממשלה השונים, גם עם משרד הרווחה, גם עם האגף להכשרות מקצועיות בעניין הזה.
<ערן שני: הדבר האחרון הוא נושא של הכשרת המפקדים.
<ערן שני: זיהינו אחד הפערים הגדולים שהוא חוסר מודעות של המפקדים וחוסר הכרות של המפקדים בצה"ל עם התרבות של יוצאי אתיופיה.
<ערן שני: הצבא משקיע לא מעט בהכשרת מפקדים בלמידת התרבות והמאפיינים של יוצאי אתיופיה בתוך הצבא.
<ערן שני: אמרתי קודם מה הן הפעולות המרכזיות.
<ערן שני: לגבי תר"ש מיון, אני אומר בקצרה ואשאיר זמן גם לאחרים להתייחס.
<ערן שני: תר"ש מיון, תכנית רב שנתית לשינוי תהליכי מיון בצה"ל.
<ערן שני: השינוי המשמעותי ביותר, נראה אותו כבר בספטמבר הקרוב עם עלייתם של בני הנוער לכיתה י"א.
<ערן שני: אנחנו מתחילים בראיון נשים בלשכות הגיוס לכל הנשים.
<ערן שני: מי שפחות בקיא או מי שלא כל כך זוכר, אנחנו בלשכות הגיוס מראיינים רק בנים ובנות לא מתראיינות בלשכת גיוס וזה לא חלק.
<ערן שני: החל מספט
<ערן שני: מבר הקרוב אנחנו מראיינים נשים בלשכות הגיוס.
<ערן שני: את כל הנשים.
<ערן שני: זה ייכנס כחלק ממרכיב הקב"א.
<ערן שני: זה יאפשר לנו, בהקשרים של יוצאי אתיופיה, להבין דברים שאולי לא הבנו קודם.
<ערן שני: אם קודם אותה ילדה עמדה מול מחשב ומילאה מבחן שקבע את הדפ"ר שלה שהיווה חלק דרמטי במרכיב הקב"א, אז עכשיו היא גם תעבור ראיון מול מאבחנת בלשכת גיוס שתנסה להבין ממנה מי היא, מה היא ומה רמות המוטיבציה שלה.
<ערן שני: הדבר השני שייכנס זה שאלון ביוגרפי רב תרבותי שאמור לתת איזשהו פקטור תרבותי ולהביא עוד מאפיינים נוספים בתוך תהליך המיון שהם מאפיינים רכים שהם חסרים לנו היום.
<ערן שני: הדבר השלישי הוא מבחני הדפ"ר.
<ערן שני: אנחנו הולכים למבחני דפ"ר חדשים אחרים שמותאמים ויותר מודרניים, שאמורים לשקף יותר נכון את נתוני האיכות האמיתיים של האנשים.
<ערן שני: הדבר הבא הוא מאמצים לגבי היקף המאותרים.
<ערן שני: דיברתי על זה קודם.
<ערן שני: אנחנו מציבים יעדים לסמכויות השונות.
<ערן שני: זאת אומרת, אם באמ"ן, אם בחיל האוויר, אם בתקשוב יש יעדים שהם באיתור, אנחנו מציבים יעד ספציפי לאמ"ן, לאגף התקשוב, שקובע מהו היקף האנשים שאנחנו מצפים לראות אותם מאותרים מקרב יוצאי אתיופיה, להגמיש את הרף בכניסה לתפקידים הספציפיים וממש לשים כאן איזשהו פקטור חיובי ואיזה שהן הקלות כדי לראות יותר אנשים נכנסים לתוך המקצועות האלה.
<ערן שני: שינויים בתהליך האיתור לעתודה.
<ערן שני: הגמשת הרף בקרב יוצאי אתיופיה.
<ערן שני: ביטול הכנסים המבדלים.
<ערן שני: צריך להגיד בגילוי לב רב ובגילוי נאות שזאת קצת חרב פיפיות.
<ערן שני: הסיפור של ביטול הכנסים המבדלים, מצד אחד ביטלנו את הבידול ומצד שני עוד מעט כשאני אראה לכם את נתוני העתודה, תראו שאנחנו לא מתקדמים בעניין הזה בין ההיתר כי ביטלנו את הכנסים המבדלים ואנחנו בדילמה אם זה נכון או לא נכון.
<ערן שני: נציג לכם את זה.
<ערן שני: דבב שאנחנו עושים לאנשים כדי להגיע לכנסים הארציים.
<ערן שני: אנחנו פשוט מרימים להם טלפון ומסבירים להם כמה זה חשוב להגיע לכנסים אבל בסוף כאשר הכנס הוא כנס אחוד, לפעמים אנשים מקבלים החלטה לא להגיע.
<ערן שני: כשזה היה כנס שהיה כנס מבודל, אחוזי ההתייצבות לכנסים היו גבוהים באופן משמעותי.
<ערן שני: יש כמובן פעילות של זינוק בעלייה ושל עוד גורמים נוספים מחוץ לצבא.
<ערן שני: מה אנחנו עושים במהלך השירות.
<ערן שני: קודם כל, אנחנו מבטלים את ההתייחסות לאוכלוסייה כאוכלוסייה מיוחדת.
<ערן שני: מי שיודע, יוצאי אתיופיה עד עכשיו היו מאובחנים כאוכלוסייה מיוחדת והדבר הזה מבוטל.
<ערן שני: מצד שני, אנחנו מרחיבים את התנאים המקלים לכלל האוכלוסייה.
<ערן שני: אנחנו יוצרים קורסים של העצמה במהלך השירות.
<ערן שני: אפשר להרחיב על זה בהמשך, אם תרצו.
<ערן שני: שינויים בהכרזת העריקות, מה שאומר שניתן יותר זמן, יותר אפשרות למצות את התהליך לפני שאנחנו מכריזים על מישהו עריקות ומביאים אותו לפינה הזאת של העריקות.
<ערן שני: הכשרת מפקדים כפעולות מנע, נושא עליו דיברתי קודם.
<ערן שני: שינוי מודל המתאם, הכוונה למתאם לקצונה שזה חלק מתוך כל השינוי שאנחנו עושים בתהליכי המיון של צה"ל.
<ערן שני: ועדות מטכ"ליות למיצוי לקצונה כאשר צריך להגיד שהצבא, במקרה זה אני, אנחנו, האנשים שלי, שמים יעדים לזרועות ולסמכויות ביציאה לקצונה בקרב יוצאי אתיופיה.
<ערן שני: אנחנו רוצים להסתכל ולראות המשך מגמת הגידול בקרב היוצאים לקצונה ואם אנחנו נעשה בקרה ואכיפה מטכ"לית על העניין הזה, אנחנו חושבים שגם נראה תוצאות משמעותיות, למרות שצריך להגיד שבזרועות ובסמכויות מבינים בהחלט את החשיבות.
<ערן שני: אנחנו ביטלנו את קורס אמיר.
<ערן שני: במרץ האחרון היה קורס אמיר האחרון.
אמיר אוחנה: דווקא את קורס אמיר ביטלתם?
<ערן שני: ביטלנו את קורס אמיר.
<ערן שני: אבל מצד שני פתחנו קורס שנקרא קורס חוסן.
<ערן שני: זה קורס שהוא בפיילוט.
<ערן שני: זה קורס שהוא בנוי לאוכלוסייה שאנחנו על פי כלי שאנחנו פיתחנו אותו שבנוי על בינה מלאכותית, הסתכלנו עשרה שנתונים אחורה, עשר שנים, וניסינו לזהות אנשים שיש להם פוטנציאל לליקוי שירות כזה או אחר ללא קשר למוצאם, עדתם, צבע עורם וכולי.
<ערן שני: מי שהבנו שיש לו סיכוי גבוה לבצע ליקוי שירות, יבצע את הקורס הזה במחווה אלון וישובץ באופן קצת מיוחד.
<ערן שני: התפקיד של הקורס הזה הוא להכין את האנשים יותר טוב לשירות הצבאי.
<ערן שני: זה לא קורס איתן, זה לא קורס מכ"ם, אלא זה קורס אחר לגמרי שאמור לתת כלים לאנשים להתמודד עם השירות הצבאי ולתת לנו את האפשרות לשבץ אותם יותר נכון.
<ערן שני: אלה השותפים שלנו לפעילויות השונות בתוך הצבא, מחוץ לצבא ובקהילה.
<ערן שני: מפאת קוצר הזמן לא ניגע בכולם.
<ערן שני: השורה התחתונה, שני שקפים אחרונים.
<ערן שני: עמידה ביעדים.
<ערן שני: צריך להגיד שאנחנו בתחילת הדרך.
<ערן שני: בחלק מהדברים אנחנו רואים שינוי משמעותי ובחלק מהדברים אנחנו לא רואים שינוי עדיין אלא צריך לעשות פעולות כדי שהם יקרו.
<ערן שני: למשל, שיפור בנתוני האיכות.
<ערן שני: שמנו יעד של חמישה אחוזים.
<ערן שני: אנחנו לא רואים כרגע שינוי דרמטי.
<ערן שני: אנחנו רואים שינוי של בסך הכול 0.6 אחוז.
<ערן שני: אפשר להסתכל על חצי הכוס המלאה ולומר שאנחנו רואים מגמה שהיא מגמה חיובית, אבל זה לא בהיקפים שרצינו לראות.
<ערן שני: בעיני, כאשר אנחנו שלים את העבודה על תהליך המיון של צה"ל ואנחנו נמיין את האנשים אחרת, בסקאלה אחרת לגמרי, אנחנו נראה שינוי מאוד משמעותי.
<ערן שני: צמצום ליקויי שירות, נפקדות ועריקות.
<ערן שני: שמנו יעד מאתגר של 15 אחוזים פחות.
<ערן שני: אנחנו רחוקים מאוד מעמידה בו.
<ערן שני: נשר.
<ערן שני: כפי שראיתם, העמידה כמעט מלאה בהיקף הנושרים מצה"ל.
<ערן שני: כליאה נמצאת בירידה.
<ערן שני: הראיתי לכם את הנתון הזה.
<ערן שני: באשר למיצוי של האנשים בשירות, עלינו בשבעה אחוזים בהיקף האנשים שמגיעים לתפקידים באיתור מוקדם.
<ערן שני: עתודה.
<ערן שני: לא רק שלא עמדנו ביעד של תוספת של 15 אחוזים למסלול העתודה אלא שאנחנו רואים אפילו ירידה קטנה בהיקף הנרשמים למסלול העתודה.
<ערן שני: צריך להגיד שוב ביטלנו את הכנסים המבדלים שהיו מיועדים ליוצאי אתיופיה, שעודדו את האנשים להגיע למסלול העתודה.
<ערן שני: היום כולם מגיעים לכנסים אחודים ולמרות שאנחנו מרימים טלפון ולמרות שאנחנו מסבירים לאנשים עד כמה חשוב להגיע לכנס הזה, אנחנו רואים פחות אנשים בוחרים להגיע לכנסים הללו.
<ערן שני: צריך לחשוב על כך.
ענת ברקו: אולי לא כדאי לבטל.
<ערן שני: יכול להיות.
אברהם נגוסה: את הנקודה הזאת אני רוצה שתבהיר.
אמיר אוחנה: אתה ראשון הדוברים מיד לאחר רח"ט תומכ"א.
אמיר אוחנה: לאחר כל סבב הדוברים, רח"ט תומכ"א יוכל להשיב בצורה מסודרת.
<ערן שני: העמקת ההכנה לצה"ל.
<ערן שני: אנחנו מדברים על הגדלת היקף המשתתפים ב-3,000 אנשים.
<ערן שני: אם חבריי ממשרד הביטחון ירצו להרחיב על הדבר הזה, אני חושב שאולי זה הזמן.
אמיר אוחנה: אני רק אומר שנמצאים כאן
אמיר אוחנה: אלוף משנה במילואים אהרון לוי והגברת דליה ינקו ממשרד הביטחון שפועלים הרבה למען שילוב האוכלוסיות בצה"ל ועושים זאת בצורה מוצלחת.
<דליה ינקו: תודה.
<דליה ינקו: אני אומר מילה בסוגיית ההכנה צה"ל, במקום האזרחי שלו.
<דליה ינקו: אני אומר שהדרך החדשה על שולחן מערכת הביטחון, בעצם נכנסים פנימה שלושה שלבים: ההכנה לשירות, מהלך השירות שרח"ט תומכ"א מציג כאן בפירוט את ההישגים של התהליך הזה, ותהליכי הכנה לשחרור.
<דליה ינקו: נמצא כאן גם נציג האגף לחיילים משוחררים והקרן לחיילים משוחררים במשרד הביטחון.
<דליה ינקו: השולחן הזה בנה ועדה שבודקת את היישום של תכנית דרך חדשה וממש נפגשת מדי מספר חודשים ועוקבת אחרי כל תהליכי ההכנה.
<דליה ינקו: אני אומר מילה אחת בסוגיית ההכנה.
<דליה ינקו: שמנו לנו שלושה הדגשים מרכזיים בתכנית.