GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<גיא קונפורטי: אנחנו הוכחנו כבר בכמה מאות התיקים שטיפלנו בהם בעקבות פניות חיילים אלינו, שעם טיפול נכון אפשר לפתור בעיות וגם למנוע מאנשים להיות עריקים ואפילו לבצע עבירות חמורות יותר.
<גיא קונפורטי: תודה רבה ואני מזמין אם יש חיילים שצריכים, הם מוזמנים לדבר אתנו ובשמחה אנחנו נסייע לכולם.
אמיר אוחנה: בשם אזרחי ישראל תודה על המעורבות, על רוח ההתנדבות.
אמיר אוחנה: גברת חנה אלעזר לגסה.
<חנה אלעזר לגסה: תודה רבה.
<חנה אלעזר לגסה: קודם כל, אנחנו מברכים על סגירת התכניות המבדלות.
אמיר אוחנה: איזה אומץ לומר את הדברים.
מרדכי יוגב: כשאת היית עולה, היו לך תכניות מבדלות?
<חנה אלעזר לגסה: לא.
מרדכי יוגב: אבל יש כאלה שזקוקים להן.
<חנה אלעזר לגסה: אנחנו יודעים שיש גיוס מאוד גבוה בקרב יוצאי אתיופיה.
<חנה אלעזר לגסה: שבעים אחוזים מהמגויסים עברו את התכניות הללו ואנחנו רואים לפי הנתונים שבאמת רוב המגויסים הלכו להיות נהגים ולמקצועות טכניים ולא הגיעו לקצונה.
<חנה אלעזר לגסה: אני חושבת שבעקבות המאבק שלנו, של אגודת יהודי אתיופיה, בשנתיים האחרונות, אנחנו רואים שיפור בנתונים בעקבות זה שדרשנו לסגור את התכניות.
<חנה אלעזר לגסה: בנוסף לזה, אתה נתת דוגמאות של חיילים.
<חנה אלעזר לגסה: אני מכירה חיילים שרצו להתגייס באופן עצמאי לגמרי והכריחו אותם לעבור דרך קורס אמיר ובסופו של דבר הם ש.ג.
<חנה אלעזר לגסה: לכן תלוי מאיזה נקודה ומאיזה מבט אתה מסתכל.
<חנה אלעזר לגסה: אני רוצה לשאול כמה שאלות.
<חנה אלעזר לגסה: אמרתם שיש הכנה ייעודית ואני שואלת למה הכוונה כשאתה אומר הכנה ייעודית.
<חנה אלעזר לגסה: כמה אחוזים מיוצאי אתיופיה בקורס?
<חנה אלעזר לגסה: אתם נותנים אחוזים ואני רוצה לדעת כמה אחוזים מיוצאי אתיופיה.
<חנה אלעזר לגסה: האם בעקבות סגירת התכניות נסגר גם מדור סי בצבא.
<חנה אלעזר לגסה: אתם עושים את קורסי ההכנה לקצינים בנוגע לכשירות תרבותית על יוצאי אתיופיה ואנחנו ראינו שבקורס הזה אתם מלמדים שמבצע משה הוא מבצע הצלה מרעב וממחלות.
<חנה אלעזר לגסה: אנחנו שלחנו מכתב לקצין חינוך ראשי לגבי זה שצריך לתקן את הנרטיב הזה שהוא לא נכון.
<חנה אלעזר לגסה: יוצאי אתיופיה באו דרך מבצע משה מציונות, מאידיאולוגיה ולא בגלל רעב ומחלות.
<חנה אלעזר לגסה: גם כשאתם בונים תכנית כזאת, כשאתם באים ללמד כשירות תרבותית, כדאי לשים לב גם לזה.
מרדכי יוגב: מבצע של העלאת יהודים לישראל.
<חנה אלעזר לגסה: כן.
נחמן שי: כמו שהיו מבצעים של המוסד בעירק ובמרוקו ובכל מקום.
<חנה אלעזר לגסה: הם לא באו במבצע משה בגלל שהם היו רעבים וחולים.
אמיר אוחנה: הנקודה בהחלט נלקחה בחשבון.
אמיר אוחנה: מר יצחק איתן.
מרדכי יוגב: זה חלק מעיוותים של קצין חינוך ראשי ורצון שלו לעשות גלובליזציה בסיפור הישראלי, יהודי, ציוני.
מרדכי יוגב: הערה לתשומת לב.
אמיר אוחנה: זה נושא שיכול להיות שצריך לייחד לו דיון.
<חנה אלעזר לגסה: כאן דיברו על החשיבות של התכניות הנבדלות כי באים מרקעים דומים וכולי.
<חנה אלעזר לגסה: אני עליתי בגיל תשע ולא הייתי בשום תכנית נבדלת.
<חנה אלעזר לגסה: הילדים שלי שנולדו כאן, שמו אותם בתכניות נבדלות.
<חנה אלעזר לגסה: אני שואלת אותך למה.
<חנה אלעזר לגסה: למה?
<חנה אלעזר לגסה: הבן שלי נולד כאן, הוא התחנך כאן במערכת חינוך ישראלית, למה הוא צריך לעבור בקורס ייחודי רק ליוצאי אתיופיה?
<חנה אלעזר לגסה: אני לא מבינה את זה.
<חנה אלעזר לגסה: אני לא מבינה מה התרומה של הדבר הזה.
מרדכי יוגב: אמרתי בשום פנים ואופן לא בכפייה, רק אם זה רצונו.
מרדכי יוגב: אם הוא חושב שזה יועיל לו, לאפשר זאת.
<חנה אלעזר לגסה: מתגייסים עם מוטיבציה כל כך גבוהה אבל שמים את כולם בקורסים נבדלים ומייעדים אותם.
<איציק אוחנה: תלוי איזה נתונים יש לו.
<איציק אוחנה: יש לו נתונים גבוהים?
<חנה אלעזר לגסה: נתונים גבוהים.
<איציק אוחנה: זה רק בגלל שהוא אתיופי.
<חנה אלעזר לגסה: זה רק בגלל שהוא אתיופי.
<חנה אלעזר לגסה: אני יכולה להביא המון סיפורים כאלה של ילדים עם נתונים גבוהים.
<חנה אלעזר לגסה: את התכניות המבדלות מגיל צעיר בבתי ספר, אני חושבת ששם מתחילה הבעיה כאשר בבתי הספר שמים ילדים אתיופים בתכניות מיועדות.
<חנה אלעזר לגסה: שם זה מתחיל כשאתה כל הזמן חי רק עם הקבוצה שלך, בשכונה אתיופית, בבית ספר אתיופי, בתיכון רק אתיופים וגם בצבא אתה רוצה להיות רק עם אתיופים.
<חנה אלעזר לגסה: בטח שהם יעדיפו להיות רק עם אתיופים.
<חנה אלעזר לגסה: מתי נשתלב?
<חנה אלעזר לגסה: אם אנחנו באמת שואפים להשתלב ולהגיע לתפקידים גבוהים, תבדקו את עצמכם ולא את יוצאי אתיופיה.
<חנה אלעזר לגסה: כל המערכות צריכות לבדוק את עצמן.
<יצחק איתן: הערה קצרה בעניין העולים שהולכים לקורסים נפרדים.
<יצחק איתן: אני בעצמי עולה חדש.
<יצחק איתן: הגעתי ללשכת גיוס עת הייתי ארבעה ימים בארץ.
<יצחק איתן: כשהתגייסתי לצבא, העברית שלי לא הייתה טובה, לא הבנתי מה זה צבא ואיך עושים ומה עושים ולא קיבלתי שום קורס ולא הציעו לי שום קורס.
<יצחק איתן: הכול בסדר.
<יצחק איתן: יצאתי לקצונה, הייתי בקבע.
<יצחק איתן: אני חושב שלא הפסדתי מזה שלא היה לי קורס נפרד ואולי להפך.
<יצחק איתן: כנראה שבקורס נפרד הייתי רק מידרדר לדברים אחרים.
מרדכי יוגב: אשריך וטוב לך.
<אבי יצחק: אני חושב שזה הסטת הנושא העיקרי.
<אבי יצחק: אין כאן שום מדע סטטיסטי שעל פיו קובעים דברים.
<אבי יצחק: אני יכול להגיד שאני לא הייתי בשום קורס, הבן שלי כשהוא הלך לגולני לא נשלח דרך קורס הכנה, אבל מזה אני לא מסיק שכל יוצאי אתיופיה לא צריכים קורס.
<אבי יצחק: זה ממש לא נכון.
<אבי יצחק: אני כמפקד בכיר בצה"ל, אני יכול להגיד לכם שאני מתמודד עם הפערים האלה כמפקד ואי אפשר להתכחש להם.
<אבי יצחק: צריך להתחיל לצמצם.
<אבי יצחק: אי אפשר לשפוך את המים עם התינוק.
<אבי יצחק: צריך לטייב את הקורס, צריך לטייב את קורס אמיר או כל קורס אחר.
<חנה אלעזר לגסה: פערים לא קיימים רק בקרב יוצאי אתיופיה.
<חנה אלעזר לגסה: יש עוד אוכלוסיות שגם הן מוחלשות.
<אבי יצחק: ויש להן תכניות מבדלות.
<אבי יצחק: זה לטובת השילוב.
<יצחק איתן: שתי שאלות לרח"ט תומכ"א בקצרה.
<יצחק איתן: שאלה ראשונה.
<יצחק איתן: היעד של התכנית הממשלתית, של החלטת הממשלה לשילוב יוצאי אתיופיה היה סגירת הפערים והגעה למצב של כל אזרח ישראלי אחר.
<יצחק איתן: בפועל אנחנו רואים ביעדים שקבעתם - ואני רוצה לשאול איך בדיוק נקבעו היעדים – שאנחנו מאוד רחוקים מזה.
<יצחק איתן: אם לקחת כדוגמה את הקב"א, קבעתם יעד תוך ארבע שנים חמישה אחוזים צמצום פערים.
<יצחק איתן: בפועל הנפער, לפיט הנתונים הכי עדכניים שיש לנו ממשרד הביטחון, הם של אחוז וחצי של קב"א גבוהה בקרב הבנים ובין חצי אחוז לאחוז בקרב הבנות, לעומת 19 ו-25 אחוזים בקרב האוכלוסייה הכללית.
<יצחק איתן: כלומר, יותר מעשרים אחוזים פער.
<יצחק איתן: היעד בסוף ארבע שנים, ובהשקעה רב תקציבית, הוא צמצום של חמישה אחוזים.
<יצחק איתן: האם זה מה שאנחנו רוצים לראות בסופו של דבר?
<יצחק איתן: עדיין פערים עצומים אלא מעט פחות, כדי להגיד שעמדנו ביעד.
מרדכי יוגב: מה זה 19 אחוזים בקרב האוכלוסייה הכללית.
מרדכי יוגב: לא הבנתי.
<יצחק איתן: 19 אחוזים שיש להם קב"א ביין 54 ל-56 בקרב הבנים.
<יצחק איתן: בקרב הבנות, 25 אחוזים.
<יצחק איתן: אלה נתוני משרד הביטחון כפי שנמסרו.
<יצחק איתן: שאלה שנייה.
<יצחק איתן: אחת הדרכים שאתם מביאים לאותו צמצום פערי, כפי שהוצג, היא הגמשה.
<יצחק איתן: האם הגמשה לא אומר לעשות הנחות רק ליוצאי אתיופיה בגלל שהוא יוצא אתיופיה ובעצם להגיע לרמה פחות טובה שרק תפגע בו בכך שהנה, האתיופי מגיע לכאן עם הנחות והוא פחות טוב.
<יצחק איתן: האם זה המצב בו אנחנו רוצים?
<יצחק איתן: במקום להגיע למצב של שילוב טבעי, של אנשים עם כישורים שיגיעו לעמדות הנכונות ויסתכלו עליהם בעיניים שוויוניות.
אמיר אוחנה: חבר הכנסת אלעזר שטרן, ראש אכ"א לשעבר.
אלעזר שטרן: ראשית, אני שמח.
אלעזר שטרן: אני ער לדיון הזה.
אלעזר שטרן: הייתי עכשיו בדיון עם הקייסים על נושא של אי הכרה בחתונות שלהם, מה שמקפיץ אותי לשמים.
אלעזר שטרן: אנחנו הרבה שנים עם האתגר הזה.
אלעזר שטרן: המחלוקת היא לשם שמים.
אלעזר שטרן: אני אומר בקצרה איך אני באתי לזה או לפני כן אני אומר ככותרת.
אלעזר שטרן: אין לי ספק שבקרב עולי אתיופיה יש כישורים כמו בעדה שלנו, שאף אחד לא שמע עליה, יוצאי צ'כוסלובקיה.
אלעזר שטרן: מה היתרון הגדול שלנו?
אלעזר שטרן: את מבחני הקב"א קובעים יוצאי העדה, או מצ'כוסלובקיה או ליד.
אלעזר שטרן: אז מה קורה?
אלעזר שטרן: את הכישורים האמיתיים שטמונים בקרב יוצאי העדה או חברי העדה האתיופית, המבחנים שלנו לא חושפים אותם וחריגים שיוצאים משם, שמצליחים להתגבר על זה, פתאום מגלים לנו שאפשר להיות רופא בכיר למרות מי שחיבר את המבחנים האלה.
אלעזר שטרן: אני באתי לעניין הזה פעם ראשונה כשזה קפץ לי לתוך הפרצוף, עת הייתי מפקד בה"ד 1.
אלעזר שטרן: הביאו לי להרחיק צוער אתיופי.
אלעזר שטרן: שאלתי למה.
אלעזר שטרן: אמרו לי שאין לו ביטחון עצמי.
אלעזר שטרן: שאלתי איך הם יודעים.
אלעזר שטרן: אמרו לי המפקדים שלי שהוא ארבעה חודשים כאן ועוד לא הסתכל להם בעיניים פעם אחת.
אלעזר שטרן: קראתי לצוער.
אלעזר שטרן: אמרתי לו שאין לו ביטחון עצמו.
אלעזר שטרן: שאל אותי איך אני יודע.
אלעזר שטרן: אמרתי לו שהוא לא הסתכל בעיניים של המפקד שלו אפילו פעם אחת ואצלנו להסתכל בעיניים, זאת עדות לביטחון.
אלעזר שטרן: הוא אמר לי שאצלם להסתכל בעיניים זאת עדות לחוצפה.
אלעזר שטרן: לאבא שלו הוא לא הסתכל בעיניים מאז הוא נולד.
אלעזר שטרן: אני אתן עוד דוגמה אחת.
אלעזר שטרן: כשהייתי בצה"ל, ערן זוכר, אני חשבתי שהטירונות בצה"ל בכל המקצועות זה דבר מיותר וצריך ישר לשלוח אנשים לטירונות בסמכות.
אלעזר שטרן: עשינו יום עיון מקצועי ביהוד.
אלעזר שטרן: אז ריכזו את כל המאבחנות.
אלעזר שטרן: אני הלכתי להסתכל.
אלעזר שטרן: הביאו מקורס טיס, מחיל הים, את כל מי שעושה מיון בצבא.
אלעזר שטרן: המנהלת באה עם המפקדות ואני אומר למפקדת אחת שתגיד לי מי המאבחנת הכי טובה שלה.
אלעזר שטרן: היא מראה לי על מאבחנת שראיתי שהיא באה מאתיופיה ואומרת לי שהיא מאבחנת בקורס טיס.
אלעזר שטרן: הלכתי להסתכל עליה.
אלעזר שטרן: שאלתי מה שלומה והיא אמרה שלא כל כך בסדר, כי היא לא מספיק טובה.
אלעזר שטרן: אמרתי לה שהמפקדת אמרה שהיא הכי טובה כאן.
אלעזר שטרן: היא אמרה שהיא אומרת לי שהיא לא מספיק טובה.
אלעזר שטרן: מה זה אומר?
אלעזר שטרן: שגם את הכישורים אנחנו כאילו מכסים.
אלעזר שטרן: קורס אמיר הוא קורס טרנספורמציה, בין המבחנים של האשכנזים – בכוונה אני אומר את זה כך – לבין היכולות האמיתיות שצריכות תרגום.
אלעזר שטרן: דרך אגב, את הגדוד הדרוזי אנחנו סוגרים עכשיו אחרי חמישים שנים.
אלעזר שטרן: היה אפשר לסגור אותו כבר לפני עשרים שנים אבל היו חייבים להקים אותו.
אלעזר שטרן: למה היו חייבים להקים אותו?
אלעזר שטרן: בהתחלה, כשאתה מתחיל תהליכים, אתה צריך לא את כולם אבל לא בשביל לכסות על כישורים.
אלעזר שטרן: לכן אני חושב שבוויכוח הזה – ותסלחו לי שבאתי מאוחר – אין אף קורס מושלם בצה"ל אבל אם אתם שואלים אותי מה צריך לעשות, כן, יש חלקים גדולים מבני העדה שצריכים את הטרנספורמציה הזאת מכל מיני סיבות, מסיבות של הידע המדויק, מסיבות של התרבות, של הביטחון העצמי, של מה שאתם רוצים.
אלעזר שטרן: הטרנספורמציה הזאת עוזרת.
אלעזר שטרן: אני הכי בעד אינטגרציה, לאורך כל החיים.
אלעזר שטרן: מי שמכיר אותי יודע.
אלעזר שטרן: לא צריך את ישיבות ההסדר ואז ישאלו אותי למה אני בעד.
אלעזר שטרן: כן, לפזר את ישיבות ההסדר ואמרתי שכל דבר בזמנו וכל דבר במתכונת הנכונה.
אלעזר שטרן: בעזרת השם, יכול להיות בעוד עשר שנים, אפשר לסגור את קורס אמיר אבל צריך את הקורס הזה לחלק מהחיילים שלנו שתשאלו אותם מה זה עשה להם.
אלעזר שטרן: אסור שתחת הכותרת – אני לא רוצה לומר סיסמה במונח הרע של המילה אלא במונח הטוב של אינטגרציה עד הקצה, אנחנו בסוף גם נאבד את מי שצריך את הזמן שלו בשביל האינטגרציה המלאה.
אלעזר שטרן: אני מתנצל.
אלעזר שטרן: ב-11:30 מתחיל דיון בוועדה אחרת.
אמיר אוחנה: רח"ט תומכ"א ולאחר מכן נסכם.
<ערן שני: קודם כל, צריך להגיד לגבי התכניות המבדלות.
<ערן שני: צריך להגיד שהייתה כאן החלטת ממשלה וצה"ל קיבל הנחיה לבטל את התכניות המבדלות.
<ערן שני: זה בכלל לא היה נתון לשיקול דעתו של הצבא.
<ערן שני: אנחנו כמובן הצגנו את היתרונות, את החסרונות, כמו שיש בכל דבר.
<ערן שני: הייתה כאן החלטת ממשלה, יצא כתוב שחור על גבי לבן והממשלה הנחתה את הצבא לבטל את קורס אמיר ולכן קורס אמיר בוטל.
<ערן שני: אנחנו רצינו לחשוב איך אנחנו יוצרים פלטפורמה וקורסים והכשרות שיגשרו על הפער שנוצר כתוצאה מביטול קורס אמיר.
<ערן שני: אמרנו שניצור קורס שיכין את האנשים יותר טוב לשירות הצבאי, לא לפי מאפיינים של עדה אלא לפי מאפיינים אחרים.
<ערן שני: אמרתי קודם בסקירה שלי, אנשים שאנחנו סבורים שהסיכוי שלהם לליקויי שירות הוא גבוה, נשענים על המון פרמטרים שיש לנו, צריך להגיד בעניין הזה – זה נאמר פה אבל חבל שהנוכחת לא נמצאת כרגע, אבל אני אענה בכל מקרה גם לפרוטוקול – קורס אמיר מעולם לא הסליל אנשים לתפקידי ש.ג.
<ערן שני: זה פשוט לא נכון.
<ערן שני: קורס אמיר בנה את האנשים לשירות הצבאי, נתן להם כלים, חיזק אותם ועשה בדיוק הפוך, בעיקר בקרב הבנות.
<ערן שני: אפילו הייתה תרעומת בקרב אנשים שהם אינם יוצאי אתיופיה למה יוצאות קורס אמיר מקבלות תעדוף על פני בנות אחרות בשיבוץ.
<ערן שני: מי שמכיר את הליך השיבוץ בצה"ל יודע שהבנות שובצו למקצועות בצה"ל לאחר קורס אמיר ולא בתחילת השירות.
<ערן שני: השיבוץ נעשה בהתאם למה שקרה בקורס אמיר ותוך התחשבות משמעותית מאוד מאוד ברצון של אותן בנות להגיע לתפקידים בצה"ל.
<ערן שני: זה כבר מאחורינו כי כמו שאמרתי, הייתה כאן החלטת ממשלה בעניין ועכשיו הצבא עושה פעולות כדי לראות במסגרת הפעילות המשלבת ולא המבדלת איך אנחנו משלבים יותר נכון את האוכלוסייה הזאת בתוך השירות הצבאי.
<ערן שני: צריך להגיד שביטלנו את הקורסים ואת המסגרות המבדלות כמו קורס אמיר אבל לא ביטלנו לחלוטין את הפקטור באותם מקרים בהם אנחנו חושבים שהאוכלוסייה הזאת צריכה דחיפה, כמו למשל בהגמשת קריטריונים לקורס קצינים או כמו הגמשת קריטריונים בקבלה למסלול עתודה.
<ערן שני: דיברו כאן על הנחות, האם הגמשה היא הנחות.
<ערן שני: יש הבדל בין הנחה שהיא פוגעת בצבא רק משיקולים של הנחה כהנחה לבין הגמשה או התגמשות כתוצאה מזה שאנחנו מבינים שחלק מהכלים שלנו היום הם חסרים ויכול להיות שאנחנו מפספסים אנשים בתהליך.
<ערן שני: לא דומה התהליך שעושים בלשכת הגיוס שקובע את הקב"א והדפ"ר לחצי שנה קורס קצינים, בו הבן אדם עושה תהליך של הכשרה, חשוף למפקדים שכותבים עליו חוות דעת ואומרים האם הבן אדם מסוגל להיות קצין או לא מסוגל להיות קצין.
<ערן שני: בסוף יש מגבלה מסוימת לכלי המיון.
<ערן שני: כלי המיון הם כלים שבסך הכול הם בסדר, התוקף והמהימנות שלהם הם יחסית טובים אבל זה לא בא להחליף שום קורס, שום הכשרה, שום מפקד שראה את החייל בעיניים.
<ערן שני: לכן אנחנו כן עושים תהליכים של הגמשה, ואם לא נעשה את זה, צריך להגיד את האמת, אם אנחנו נתייחס ליוצאי אתיופיה בדיוק כמו לכולם בכל תהליך ובכל שלב ושלב, לטעמי אנחנו נראה פחות קצינים יוצאי אתיופיה, פחות עתודאים יוצאי אתיופיה, פחות מפקדים יוצאי אתיופיה , פחות מאותרים, אנחנו נראה יותר נשר, נראה אותם יותר בכלא כי התייחסנו אליהם בדיוק כמו לכולם.
<ערן שני: צריך להגיד שאת המסגרות המבדלות ביטלנו אבל בכל אותם מקומות שאנחנו חושבים שהאוכלוסייה הזאת צריכה דחיפה וחיזוק, אנחנו עושים את זה.
<ערן שני: אמנם במסורה, ברגישות רבה מאוד, מכיוון שאנחנו רוצים לראות את האוכלוסייה הזאת מתקדמת בשירות הצבאי.
<ערן שני: אנחנו לא מסלילים את האנשים לשום מקום, לא יוצאי אתיופיה ולא אנשים שאינם יוצאי אתיופיה.
<ערן שני: אין תהליכים של מסלולי הסללה בצה"ל.
<ערן שני: לגבי השיפוט והכליאה.
<ערן שני: כפי שציינה כאן חברת הכנסת ענת ברקו, אני רק אומר שאנחנו בתהליך של רפורמה בנושא הכליאה בצה"ל.
<ערן שני: זה לא קשור ליוצאי אתיופיה.
<ערן שני: יוצאי אתיופיה הם חלק מהעניין.
<ערן שני: הנתונים של היקף הכלואים יוצאי אתיופיה, אני מעריך שהם ירדו באופן משמעותי כי חלק מהרפורמה של תהליך הכליאה בצה"ל שהוא תהליך כולל, שאינו נוגע ספציפית לאוכלוסיית יוצאי אתיופיה.
<ערן שני: בכלל, באופן כללי, אנחנו סבורים שצריך לבצע רפורמה בהליך הכליאה של צה"ל כדי לראות פחות אנשים בכלא.
<ערן שני: בתוך כך להסתכל על סמכויות השיפוט של קציני השיפוט, להסתכל על העבירות השונות, על מה מכניסים חיילים לכלא ויש עבודה בצבא, עבודה נרחבת, בעניין הזה.
<ערן שני: אני מניח שיוצאי אתיופיה יהיו פחות בכלא גם כתוצאה מהעבודה הכללית בעניין של השיפוט והכליאה.
<ערן שני: לגבי הפנימיות.
<ערן שני: עלתה כאן שאלה לגבי הפנימיות.
<ערן שני: אני לא יודע לגבי היקף החניכים יוצאי אתיופיה בפנימייה בחיפה, אבל אני יכול להגיד שאנחנו יכולים לראות הרבה מאוד חניכים יוצאי אתיופיה שמשולבים במכינות הקדם צבאיות של צה"ל.
<ערן שני: הרבה מאוד.
<ערן שני: צריך להגיד גם שאנשים שבחרו ללכת למכינה ומגיעים לשירות הצבאי, הם מגיעים מוכנים יותר, קטן הסיכוי שלהם לנשור מהשירות הצבאי ולצאת לתפקידים משמעותיים, כולל פיקוד וקצונה, הוא גבוה יותר.
<ערן שני: אנחנו מעודדים כמובן כל חניך וחניך שרוצה ללכת למכינה קדם צבאית, בין אם היא מכינה שנתית, בין אם היא מכינה חצי שנתית.
<ערן שני: אין קשר בין סגירת קורס אמיר לבין המגמות שראיתם כאן.
<ערן שני: קורס אמיר נסגר לפני חודש.
<ערן שני: אין קשר.
<ערן שני: מי שחושב שסגירת המסגרות המבדלות הביא לנתונים של ירידת הנשר, הוא טועה.
<ערן שני: קורס אמיר האחרון נסגר לפני חודש והנתונים שהראיתי לכם על ירידת הנשר, אלה נתונים של השנתיים האחרונות.
<ערן שני: לכן אין שום קשר בין סגירת קורס אמיר למה שראיתם.
<ערן שני: לגבי קורס חוסן וכמה אנשים יוצאי אתיופיה מתוך קורס חוסן.
<ערן שני: מעט מאוד.
<ערן שני: צריך לומר שאנחנו בפיילוט.
<ערן שני: כל קורס חוסן כולו מכיל שלושים חניכים.
<ערן שני: שלושים חיילים.
<ערן שני: זה קורס פיילוט.
<ערן שני: אנחנו רוצים לדעת איך זה מתנהג ואנחנו מתכוונים לפתוח קורס בהיקף רחב יותר בחציון הבא של השנה, אחרי שנפיק את הלקחים מקורס חוסן.
<ערן שני: לגבי היעדים והקב"א, זה הדבר האחרון שאני אתייחס אליו.
<ערן שני: אתה דיברת על זה.
<ערן שני: אני אחדד את מה שאמרתי קודם.
<ערן שני: אנחנו מסתכלים ושמנו יעדים אל מול כלי המיון הקיימים.
<ערן שני: על פי הכלים הקיימים, אגב, הקב"א מורכבת משלושה חלקים, כמעט כמו כל דבר בצה"ל, שהם הדפ"ר, שאלה המבחנים שעושים מול המחשב, שזה הריאיון שעושים מול המאבחנת וזה ציון ההשכלה של בית הספר שנגזר בגדול כמה שנות לימוד יש לבן אדם.
<ערן שני: אם יש לו 12 שנות לימוד, הוא מקבל את מלוא הציון.
<ערן שני: מזה נגזרת הקב"א.
<ערן שני: היא לא נגזרת מארץ מוצא, היא לא נגזרת מכמה חדרים יש בבית, היא לא נגזרת אם ההורים גרושים, היא לא נגזרת משום דבר כזה.
<ערן שני: תחת הכלים הקיימים, אלה הנתונים.
<ערן שני: אנשים מגיעים למבחן דפ"ר, עושים ציון, מה שיש, זה מה שיש.
<ערן שני: לכן אנחנו חושבים שהכלים שיש לנו היום הם מוגבלים ואנחנו הולכים להרחיב אותם ולשנות אותם.
<ערן שני: דיברתי על הוספה של כלים רב תרבותיים שאמורים להביא לידי ביטוי את מה שאמר כאן חבר הכנסת אלעזר שטרן, שדיבר על כך שהכלים שלנו היום הם לא מספיק טובים ומותאמים.
<ערן שני: בכלים החדשים, מבחן דפ"ר מותאם וחדש, אני חושב שאנחנו נראה נתונים אחרים.
<ערן שני: אל מול הכלים הקיימים, אני חושב שלשים עלייה של חמישה אחוזים, זה גם כך יעד מאוד מאתגר.
<ערן שני: תודה רבה.
אמיר אוחנה: תודה לך, רח"ט תומכ"א.
אמיר אוחנה: הודעת סיכום.
אמיר אוחנה: ועדת החוץ והביטחון עוסקת כל העת בשילוב ראוי בצה"ל.
אמיר אוחנה: היום עסקה הוועדה בבחינת שילוב האוכלוסייה האתיופית בצה"ל.
אמיר אוחנה: מדובר על דיון מעקב המבוצע מעת לעת.
אמיר אוחנה: הוועדה שמחה לשמוע על שיפור דרמטי בשילוב האוכלוסייה האתיופית בצה"ל, שילוב הבא לידי ביטוי בין השאר בצמצום הנשר מצה"ל של אוכלוסייה זו.
אמיר אוחנה: הוועדה מבקשת להביע הערכה רבה לצה"ל ומפקדיו הפועלים כדי לאפשר לכל האוכלוסיות בצה"ל השתלבות מלאה תוך מיצוי הפוטנציאל הגלום בכל אדם ואדם.
אמיר אוחנה: אנחנו נלמד את החלטת הממשלה על ביטול הקורסים המבדלים בצה"ל שנכונים לא רק ליוצאי אתיופיה אלא לאוכלוסיות נוספות ונשקול לייחד דיון לנושא זה.
אמיר אוחנה: אנו קוראים לקצין חינוך ראשי לבחון את הטענה שהנרטיב המוצג לגבי מבצע משה הוא מבצע הצלה מעוני ורעב ולא ציונות ולדווח לוועדה את תוצאות הבדיקה.
אמיר אוחנה: הוועדה תמשיך לעקוב אחר השילוב הראוי בצה"ל על מנת שהמגמה הטובה הזו תימשך.
אמיר אוחנה: תודה לכם.
אמיר אוחנה: הישיבה נעולה.
מרדכי יוגב: ברוכים הבאים לישיבה המיוחדת והחגיגית של ועדת חוץ וביטחון, ישיבה חגיגית לציון חמישים שנים למלחמת ששת הימים.
מרדכי יוגב: זה לא עניין שבשגרה שוועדת חוץ וביטחון עושה ישיבות מיוחדות.
מרדכי יוגב: נדמה לי שעשינו ישיבה כזו ביום השואה הבין-לאומי.
מרדכי יוגב: זו ישיבה חגיגית ולא שגרתית כי גם ניצחון מלחמת ששת הימים לפני חמישים שנים היה בהחלט לא דבר שבשגרה.
מרדכי יוגב: יושבים אתנו כאן האלוף במילואים שייקה גביש, אלוף פיקוד הדרום במלחמת ששת הימים, שאלוהים ישלח לך הרבה בריאות, אורך שנים ואיתנות, והאלוף במילואים גיורא איילנד שהיה ראש המטה לביטחון לאומי והוא יספר לאחר מכן על ההשלכות המדיניות.
מרדכי יוגב: יושב כאן יהודה הראל, איש ההתיישבות ברמת הגולן.
מרדכי יוגב: יושב כאן יקי חץ מגיבורי המערכה בגבעת התחמושת במלחמת ששת הימים וגם חתן פרס ביטחון ישראל, אולי אפילו שניים, ומדליק משואה.
מרדכי יוגב: חברי חבר הכנסת אמיר אוחנה, ברוך הבא ותודה.
מרדכי יוגב: יושב כאן ראש מועצת קדומים חננאל דורני.
מרדכי יוגב: יושב ראש ועדת הביטחון של מועצת יש"ע וראש מועצת אפרת, עודד רביבי.
מרדכי יוגב: יושב כאן קב"ט יש"ע וכל האורחים.
מרדכי יוגב: הנהלת הוועדה, סגנית מנהל הוועדה, דפנה.
מרדכי יוגב: ברשותכם, אנחנו נפתח בסרטון קצר של ארכיון צה"ל, מרכז ההסברה, ולאחר מכן נשמע את הדוברים.
מרדכי יוגב: (הקרנת סרטון).
מרדכי יוגב: תודה גם לכל הצוות שלי שסייע.
מרדכי יוגב: לפני אלבום המערכה כפי שיצא על ידי משרד הביטחון.
מרדכי יוגב: בפתיחה שר הביטחון משה דיין ורמטכ"ל מלחמת ששת הימים, לימים ראש הממשלה, רב-אלוף יצחק רבין זיכרונם לברכה.
מרדכי יוגב: פתיחה קצרה לפני שאני אעביר את השרביט לאלוף פיקוד הדרום של המערכה.
מרדכי יוגב: במאי 1967 למניינם, אייר, יום העצמאות כפי שאני יודע מכלי ראשון כילד בן 11, ממה ששמעתי ברדיו ומה ששמעתי לאחר מכן, זה היה הרגע שבו במצעד בירושלים הגיע השליח אל הרמטכ"ל וממנו לראש הממשלה אשכול ובישר לו על כניסת כוחות מצרים לסיני והיערכות בצבא סוריה.
מרדכי יוגב: למעשה שוב חשו בישראל – וכך התחושות מספרות, אומרים לנו אל תשוו שום דבר לשואה ואני לא בא להשוות אבל היו אנשים, כך מצוטט בספר הגבורה של משרד הביטחון – שגורלה של המדינה תלוי על כפות המאזניים וסכנה מאיימת על תושביה.
מרדכי יוגב: היה מדובר בארבע צבאות ערב – במצרים, שערב המלחמה לקחה גם פיקוד משותף על צבא ירדן, צבא סוריה וצבא עירק ששלח לכאן תגבורות.
מרדכי יוגב: הברית הזאת באותם ימי משבר ודריכות, שוב בינו בישראל את ההבנה שישראל צריכה לסמוך רק על עצמה, על ריבונו של עולם, ובחודש אייר – לפי השיר, ב-5 ביוני גדוד השריון פרץ באש ובדם, קרבות רפיח ועל הדברים הללו נוכל לשמוע יותר אחר כך, אני לא בין אלה שהיו שם, חוו ופיקדו.
מרדכי יוגב: על גילויי הגבורה, על ההתנדבות.
מרדכי יוגב: גם כילד אני זוכר את הרוח הזאת.
מרדכי יוגב: סופו של דבר, גודל הניצחון – ואני אומר מזה כשנתיים-שלוש שאני לוקח ומשווה, בלי לבקר, אבל ההתמודדות של צוק איתן, עומק של שני קילומטרים עם מערכה תת-קרקעית לאורך רצועת עזה, 65 קילומטרים, חמישים ימים, ואילו בשישה ימים, מיום שני בשעה 7:45 בבוקר ועד מוצאי שבת בסביבות 6:00 בערב – אני קורא לזה הבדלה של מוצאי שבת – צה"ל עשה במרחקים של מעל אלף קילומטרים, ממרומי החרמון ועד שארם א שייח ומתעלת סואץ ועד הירדן.
מרדכי יוגב: באמת מהמופלאות שבמלחמות ישראל ואולי מהמופלאות שבמלחמות עולמיות.
מרדכי יוגב: כמובן רגעי השיא שפה חווינו בסרט, הקריאה ההיסטורית שהר הבית בידינו, מהמבצע המוצלח של חיל האוויר, מבצע מוקד, השמדת חילות האוויר של מצרים ובצהרים של סוריה ביום הראשון למערכה.
מרדכי יוגב: אני עובר לכל שלושת שבועות הדריכות שמלווה אותנו.
מרדכי יוגב: באותו יום עצמאות, השיר "ירושלים של זהב" שזכה בפסטיבל הזמר, וצנחנים שיוכל ולספר שהיו בסיני ביום הראשון למערכה, ביום שני, ובאותו ערב כבר הוסעו לירושלים.
מרדכי יוגב: לי לקח זמן לעבד איך בעצם קרב גבעת התחמושת היה כבר בלילה הראשון של המערכה.
מרדכי יוגב: היה לי קשה להאמין.
מרדכי יוגב: חשבתי שהוא היה ביום שלישי בערב, יום שני של המערכה, אבל הוא היה בעצם כבר בלילה הראשון של המערכה כאשר קרבות חטיבת הראל כבר ביום הראשון מגיעים למה שהיום גבעת המבתר.
מרדכי יוגב: בנקודה זו אני מבקש להזכיר את 723 נופלי המערכה ופצועים רבים בקרבות הכבדים.
מרדכי יוגב: תהיה נפשם צרורה בצרור החיים ויהיה זכרם ברוך.
מרדכי יוגב: בנאום שנשא ראש המטה הכללי יצחק רבין בהר הצופים חודש אחרי המלחמה, כאשר הוא מקבל תואר דוקטור לשם כבוד מהאוניברסיטה והוא ביראת כבוד עומד ומרגיש שהוא מייצג את כל מפקדי ולוחמי צה"ל, אני אבטא רק שניים-שלושה משפטים כדי לקצר: "הצנחנים שכבשו את הכותל עמדו נשענים עליו ובכו.
מרדכי יוגב: סמלית זאת תופעה נדירה שספק אם יש רבים כמותה בתולדות העמים.
מרדכי יוגב: אין מרבים לדברר בצה"ל בנוסחאות נמלצות שכאלה אך ההתגלות של השעה הזאת בהר הבית גדולה מהרגלי לשון.
מרדכי יוגב: במלחמת ששת הימים היו גילויי גבורה, במקומות רבים התחוללו קרבות קשים, אבל הלוחמים דבקו בערכים של טוב מוסרי, ערכים של טוב אנושי.
מרדכי יוגב: כל אלה לא היו רק טכניקה או עניינים של חומר.
מרדכי יוגב: אין להם רק הסבר סביר אלא במונחים של הכרה עמוקה במוסריותה של מלחמתם ובהיסטוריה.
מרדכי יוגב: צבא זה שעמדה לי הזכות לעמוד בראשו במלחמה הזאת, מהעם בא ולעם חוזר, עם המתעלה בשעת דוחק והיכול לכל אויב בזכות רמתו המוסרית, הרוחנית והנפשית העומדת לו בשעת מבחן".
מרדכי יוגב: אלה דבריו של הרמטכ"ל דאז, רב אלוף יצחק רבין.
מרדכי יוגב: להזכיר, היסטורית, במלחמת השחרור הוא היה מפקד חטיבת הראל בהבקעת הדרך לירושלים.
מרדכי יוגב: אני מבקש בנקודה הזאת לעבור לחלק השני ולעבור אליך אלוף שייקה גביש.
מרדכי יוגב: קודם כל לומר לך תודה רבה.
מרדכי יוגב: לא ננסה לנחש את גילך.
מרדכי יוגב: נאחל לך עד 120.
מרדכי יוגב: על תיאור המלחמה, על תחושות שלפני על מהלכים במלחמה וחוויות אישיות.
מרדכי יוגב: ברשותך, אני נאלץ להגביל אותך בקרוב לעשרים דקות.
מרדכי יוגב: הייתי מוכן לשמוע אותך גם יומיים.
<ישעיהו גביש: אני מודה לכם שהזמנתם אותי.
<ישעיהו גביש: בשבילי לפתוח ולומר לכם שאתמול – 5 ביוני – בשעה 7:45 נתתי את הפקודה סדין אדום.
<ישעיהו גביש: זה אומר שמאותו רגע כל הגייסות זינקו למלחמה בסיני.
<ישעיהו גביש: לתאריך הזה של אתמול קדמו שלושה עניינים שחשוב לזכור אותם, במשך שנה או שנתיים.
<ישעיהו גביש: בצפון התנהלה מלחמה זעירה בינינו לבין הסורים על הטיית המים, על עיבוד שטחים מפורזים, והדברים הגיעו להחרפה לא מבוטלת עד כדי קרבות אוויר כאשר הפילו שבעה מטוסים סוריים, טסו מעל דמשק, איימו על השלטון הסורי שנפיל אותו.
<ישעיהו גביש: גם הרמטכ"ל וגם ראש הממשלה.
<ישעיהו גביש: השאלה בצה"ל הייתה האם מה שמתרחש בצפון יכול להשפיע על מעורבות מצרית.
<ישעיהו גביש: הדעה הייתה – לא.
<ישעיהו גביש: זו מערכה צדדית, אין לה קשר ואפשר להתגבר עליה מבלי לגרור את המצרים למלחמה.
<ישעיהו גביש: הדבר השני שצריך לזכור הוא שאנחנו חיים בתקופה בה פירות מבצע קדש ב-1956 היו אז תמורת נסיגה של צה"ל מסיני, מוצב כוח או"מ איננו בין המצרים, יש שיט חופשי, כלומר, המיצרים פתוחים, שארם א שייח, ושלישית, סיני מפורזת.
<ישעיהו גביש: הייתה גם הבטחה אמריקאית שאומרת שאם הם יפרו את השיט, אנחנו, האמריקאים, נפעיל ארמדה אמריקאית ונפרוץ את המצור.
<ישעיהו גביש: אלה היו שאריות או החלטות והסכמות של מבצע קדש שהיו מונחות כאן אצל ראשי ממשלת ישראל והצבא.
<ישעיהו גביש: תופעה שלישית הייתה שנאצר היה עסוק בתימן והתכתש עם הגייסות התימניים והמורדים במשך כמה שנים ונשחק לא מעט.
<ישעיהו גביש: שלושת האירועים האלה קדמו לאותו 5 ביוני שאני מגיע אליו, והוא היה אתמול בשעה 10:00 בבוקר.
<ישעיהו גביש: ישבנו במצעד בירושלים, המצעד צועד, יצחק רבין מקבל את - - -
מרדכי יוגב: ביום העצמאות מדובר.
מרדכי יוגב: שלושה שבועות קודם.
<ישעיהו גביש: יום העצמאות.
<ישעיהו גביש: בזמננו הטלפונים לא היו כאלה.