GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרדכי יוגב: אני מסכים אתך, חברי חבר הכנסת אלעזר שטרן, למשל בנקודת היציאה לחוץ לארץ.
מרדכי יוגב: אני מסכים.
מרדכי יוגב: אם הייתי יכול להיכנס לחקור אותה, הייתי אומר בוודאי להשוות.
אלעזר שטרן: למה אתה לא יכול?
אלעזר שטרן: אתה יכול.
מרדכי יוגב: הכול אפשר.
מרדכי יוגב: בסוף צריך כאן תקנות.
מרדכי יוגב: אני כן מרשה לעצמי לומר, בזמן שנותר לי, ביחס לדברים שאמרת, שאני חושב בוודאי – ואני לא בא לפגוע, לא בחרדים ולא באף אחד – כאנשי הציונות הדתית שמאדירים את צה"ל, רואים בו אפילו מצווה, עד כדי כך, ובוודאי שולחים את מיטב בנים לצה"ל וגם בישיבות הגבוהות וגם בישיבות ההסדר רואים בצה"ל ערך ורוצים לשרת בו.
מרדכי יוגב: רובם גם משרתים יותר משנה ושבעה חודשים.
<קריאה: פחות מ-46 אחוזים משרתים 17 חודשים.
מרדכי יוגב: למעלה משבעים אחוזים משרתים מלא ולמעלה מכך.
מרדכי יוגב: כך מחנכים גם בישיבות ההסדר וגם בישיבות הגבוהות.
מרדכי יוגב: נדמה לי שהחיילים הללו לא פחות טובים מאחרים.
מרדכי יוגב: אינני רוצה להתיימר ולא להתייהר אבל אני אומר לא פחות מאחרים.
מרדכי יוגב: הניסיון לצייר כקוראים לסירוב פקודה או לדבר כזה כלשהו, ועברנו גם מאורעות קשים בהתנתקות, הוא שקרי, הוא סתם מחפיר והוא מבייש.
מרדכי יוגב: אני מאוד שמח, וכאן אני בא לשבח את השר ואת עוזריו, שמעבר לכך שהוא ביקש את הסמכויות, ובצדק כשר ביטחון, גם ביקש להגיע בסוף לאיזושהי מידה של הסכמות ולהוציא את אותה פינה שהיא יוצרת את המוקש אבל להשאיר את תנאי ההכללה ואת תנאי ההסרה.
מרדכי יוגב: בעצם בחוק למעלה יכולותיו עוד יורת גדולות.
מרדכי יוגב: התקנות מוסיפות על כך במשהו, הסתה, קריאה לאלימות נגד חיילי צה"ל או פגיעה בחיילי צה"ל, שברור שאם חס ושלום מישהו יעשה את זה, ברור לגמרי שמקומו בכלא או מקומו במשפט ועילה כזאת תיחשב.
מרדכי יוגב: הדבר הנוסף שביקשנו לדבר עליו, שלא תהיה עילה של ראש ישיבה אחד שעבר עבירת מין, עבירת כספים, עבירת סירוב פקודה או פגיעה אלימה בחיילי צה"ל, שלא תהיה עילה לסגירת הישיבה כולה אלא שיהיה מנגנון שיביא אותו לשימוע ולהתראה.
מרדכי יוגב: טיפול בראש הישיבה עצמו, בהנהגת הישיבה.
מרדכי יוגב: לכן אני חושב שגם חיזוק עולמה של תורה וגם חיזוק עולמו של צה"ל וחייליו הוא חיזוקו של עם ישראל ואני שמח שנגיע כאן, אני מקווה, לאותו ניסוח שנצליח להביא את גם את חוק הביטחון יחד עם התקנות וזה לא יביא לשום השתמטות נוספת.
מרדכי יוגב: אין שום רוח כזאת, אין שום רצון כזה אלא להפך.
מרדכי יוגב: אתם בעצמכם יודעים שיש יותר ויותר גיוס גם במחנה החרדי, גם במחנה הציוני דתי, גם בקרב בנות והמציאות הזו איננה בנסיגה אלא היא מציאות של עלייה בהיקפי הגיוסים.
מרדכי יוגב: לשם הולכים ולא צריך לחשוש.
אבי דיכטר: חבר הכנסת איל בן ראובן.
איל בן ראובן: לצערי לא הייתי כאן בחלק מהזמן.
איל בן ראובן: לא סתם אני העליתי בדיון הקודם את הנושא של סירוב פקודה ופגיעה בחיילי צה"ל.
איל בן ראובן: אני העליתי את זה כי יש לנו ניסיון מהעבר לגבי מקרים שקרו ואנחנו מכירים את הבעייתיות הייתה.
איל בן ראובן: אנחנו לא יכולים גם לקחת את המצב הנוכחי שכרגע אני מקבל, לכאורה כאילו הכול בסדר, ואני גם מקווה שיהיה בסדר.
איל בן ראובן: אבל אנחנו צריכים לתת לשר הביטחון את האפשרות לפעול במצבים של מתח ויכולים להיות מתחים בסיטואציות כאלה ואחרות באשר לחיילי צה"ל, באשר למחשבות כאלה ואחרות של רבנים כאלה ואחרים.
איל בן ראובן: לכן אני חושב שאנחנו צריכים לתת את הכלים והכלים צריכים להיות בהירים וברורים.
איל בן ראובן: אם אנחנו נלך בכל מיני מעקפים ועיקופים, כשנגיע לסירה, והלוואי שלא נגיע לשם, אנחנו נתחיל להתפלפל ולהתווכח על מה אמרנו.
איל בן ראובן: לכן הדברים צריכים להיות בהירים.
איל בן ראובן: אני חושב שניסחנו את זה בדיון הקודם בצורה מאוד בהירה.
איל בן ראובן: קריאה לסירוב לחיילי צה"ל, זה דבר שפוסל אדם מלנהל ישיבה.
איל בן ראובן: אני מתפלא שזה לא מוסכם כאן על כולם וכי יש על זה ויכוח.
איל בן ראובן: הדברים האלה צריכים להיות בהירים ולהיות כתובים בצורה בהירה.
איל בן ראובן: אפשר להתווכח על זה אבל אני תוהה מי מתווכח על דבר כזה.
איל בן ראובן: אני חושב שיש כאן הליכה לקראת ישיבות ההסדר שהם חיילים מצוינים – אני אומר את זה כל הזמן – והם אנשים מצוינים.
איל בן ראובן: אנחנו נותנים כאן את כל התנאים האפשריים, אבל לגבי כמה שורות האלה, הבהירות, שנמנע כל אפשרות לפגוע בחיילי צה"ל, הן בגיוס והן בפגיעה בהם.
איל בן ראובן: קריאה כזאת היא פשוט פוסלת וזה צריך להיות חד, ברור וללא שום פרשנות אחרת.
אבי דיכטר: חבר הכנסת עמר בר לב.
עמר בר-לב: ראשית, יש לי שאלה למירי.
עמר בר-לב: ראש ישיבה קרא לסירוב פקודה מסוימת, וכאן כתוב סגל הישיבה או הנהגה, מה המשמעות?
מרדכי יוגב: יקרא לו השר.
עמר בר-לב: אני שואל את מירי.
עמר בר-לב: מה המשמעות מבחינה משפטית.
<מירי פרנקל-שור: מישהו מהנהגת הישיבה קרא לסירוב פקודה.
עמר בר-לב: הסעיף הזה כפי שמנוסח בפשרה - - -
<מירי פרנקל-שור: אני רוצה לומר תשובה שלמה ואני רוצה שעמדתי תהיה ברורה.
<מירי פרנקל-שור: לעניין הישיבות הגבוהות הציוניות ולעניין הישיבות החרדיות, לשר יש סמכות להסיר ישיבה מהרשימה כאשר התקיימו נסיבות אחרות המצדיקות לדעת שר הביטחון את הסרתה מהרשימה.
<מירי פרנקל-שור: זאת אומרת, לעמדתי כל דבר, זו סמכות רחבה ביותר.
<מירי פרנקל-שור: אין ספק שסירוב פקודה נכנס לנסיבות אחרות.
<מירי פרנקל-שור: ההסדר שקיים לגבי הישיבות הציוניות ולגבי הישיבות החרדיות אינו קיים לגבי ישיבות ההסדר.
<מירי פרנקל-שור: לגבי ישיבות ההסדר יש הסדר בחוק כפי שאתה זוכר בתיקון 19.
<מירי פרנקל-שור: לכן הדרך המשפטית להתמודד עם השאלה שאתה העלית היא דרך לא התקיים תנאי מתנאי ההכרה.
<מירי פרנקל-שור: תנאי מתנאי ההכרה, אני מפנה אותך למה שכתוב בחוק - - -
עמר בר-לב: שאלתי שאלה פשוטה.
עמר בר-לב: אני מאבד אותך.
<מירי פרנקל-שור: אני אומר לך.
<מירי פרנקל-שור: עד הישיבות הגבוהות והחרדיות, אנחנו ביחד.
<מירי פרנקל-שור: ההסדר הזה שיש לגבי סמכות שר הביטחון לגבי הישיבות החרדיות והגבוהות לא קיים לגבי ישיבות ההסדר.
<מירי פרנקל-שור: לגבי ישיבות ההסדר צריך לקבוע תנאים להכרה בישיבה.
<מירי פרנקל-שור: צריך לקבוע את הכניסה לדלת על מנת להיכלל ברשימה.
<מירי פרנקל-שור: משמע שאם לא מתקיים תנאי מהתנאים לכניסה, אתה רשאי - - -
עמר בר-לב: בסדר, אבל יש תנאים.
<מירי פרנקל-שור: יש תנאים.
עמר בר-לב: היא ישיבה שהיא ישיבת הסדר.
<מירי פרנקל-שור: מה התנאים.
<מירי פרנקל-שור: בסעיף 6(2) יש תנאים.
<מירי פרנקל-שור: התנאים הם שתכנית הלימודים של ישיבת ההסדר תכלול, בנוסף לשעות הלימוד הקבועות בחוק, גם הכנה ועידוד לשירות צבאי משמעותי.
עמר בר-לב: בסדר, אבל מה זה קשור?
<מירי פרנקל-שור: אני אמרתי שזה לא נקי.
<מירי פרנקל-שור: זה מורכב אבל אפשר לתת את הפרשנות.
<מירי פרנקל-שור: על מנת לכתוב סירוב פקודה, זה היה יותר חד משמעי.
<מירי פרנקל-שור: אבל על מנת להתמודד עם הפלונטר שהיה כאן, אחת הדרכים להתמודד היא ברגע שלא מתקיים כבר תנאי ההכרה לכניסה, אז אתה יכול להסיר את הישיבה מהרשימה.
<מירי פרנקל-שור: דרך עידוד לשירות צבאי, קריאה לסירוב פקודה, יש מקום לפרשנות שזה לא עידוד לשירות משמעותי - - -
עמר בר-לב: הבנתי את התשובה.
עמר בר-לב: זאת אומרת, ישיבה שקיבלה את ההכרה והיא פועלת 95 אחוזים מזמנה או 99 אחוזים מזמנה לעידוד שירות משמעותי ויום אחד בא ראש הישיבה, או אחד או שניים או שלושה, וקוראים לסירוב פקודה ספציפית.
עמר בר-לב: על פי הסעיף שאת אומרת - - -
<קריאה: מתחיל דיון.
עמר בר-לב: אין דיון בכלל.
עמר בר-לב: אין דיון.
<מירי פרנקל-שור: מה זאת אומרת אין דיון?
עמר בר-לב: אין דיון כי 99 אחוזים מהזמן הישיבה פועלת למען שירות משמעותי ורק בהחלטה מסוימת של שר הביטחון, נניח לפנות מאחז בלתי חוקי, יש שם סירוב.
עמר בר-לב: במקרה הטוב מתחיל דיון.
עמר בר-לב: אני רוצה להוסיף.
עמר בר-לב: אני חושב שהמפתח הוא בכלל לא בסעיף קטן (5) כי אם כבר בסעיף (א).
עמר בר-לב: בסעיף (א) כתוב שהשר רשאי להסיר.
עמר בר-לב: אם היה כתוב חייב להסיר, אז אין לשר שיקול דעת ולכן אני יכול אולי להבין כל מיני התפתלויות כאלה ואחרות שאם אחד מראשי הישיבה אמר מילה כזאת או אחרת, זה לא אוטומטית שהשר חייב להוציא אותו מהכלל, מישיבת הסדר.
עמר בר-לב: אבל כתוב השר רשאי להסיר.
עמר בר-לב: זאת אומרת, יש לשר שיקול דעת.
עמר בר-לב: מכיוון שיש לשר שיקול דעת והוא לא עושה אוטומטית והוא לא חייב, ומצד שני ההסבר המשפטי שקיבלתי, בעיני זה אפילו לא פלפול משפטי, אני חושב שבניסוח הזה יש ביטול ההגדרה הברורה שאסור לסרב פקודה.
עמר בר-לב: נקודה.
עמר בר-לב: לא משנה אם זה שירות משמעותי או לא שירות משמעותי.
עמר בר-לב: אסור להטיף לסירוב פקודה למישהו שנתמך על ידי צה"ל בצורה כזאת או אחרת.
עמר בר-לב: הדברים הם ברורים וחד משמעיים.
עמר בר-לב: כמו שאמר נדמה לי ידידי אלעזר שטרן, אנחנו כאן בוועדת חוץ וביטחון.
עמר בר-לב: אנחנו מדברים על ועדת חוץ וביטחון.
עמר בר-לב: אנחנו מדברים על ביטחון ישראל ובנושא הזה, במובן הערכי, חייבות להיות הגדרות ברורות כי יחד עם ההגדרות הברורות השר רשאי לקבל או לא לקבל, לעשות שימוע, לעשות 17 שימועים וכן הלאה.
עמר בר-לב: לכן הנוסח המחודש המוצע הוא התפלפלות שבעיני היא נסיגה כואבת של שר הביטחון ושל הקואליציה כולה בפני הדרישות של הבית היהודי שבמקום להגן על מדינת ישראל ועל השירות במדינת ישראל על פי החוק, יש כאן סעיף שמטרתו להגן על אמירות כאלה ואחרות של ראשי ישיבות כאלה ואחרים שעלולים לקרוא – אני מקווה שלא יקראו – שכבר קראו בעבר ועלולים לקרוא בעתיד לסירוב.
אבי דיכטר: אנחנו עוברים להערות.
אורי מקלב: עוד הערה קטנה.
אורי מקלב: דבר שהיה מסוכם.
אורי מקלב: סעיף 9(א)(4).
אורי מקלב: דיברנו שבכוללים, יש שם עשרים אחוזים ואז לא קיבלו את העמדה שלי.
אורי מקלב: המשמעות לגבי כוללים שצריכים להיות שם חמישה חייבי גיוס, עשרים אחוזים פורשו כאחד וזה לא מידתי.
אורי מקלב: הייתה הסכמה בסופו של דבר על שניים.
אורי מקלב: זאת אומרת, לכל הפחות שניים.
<מירי פרנקל-שור: ישיבה זה עשרים אחוזים וכולל לפחות שניים.
<הילה ארליך: זה בכל מקרה עשרים אחוזים או לכל הפחות שניים.
<מירי פרנקל-שור: יש תיקון לגבי סעיף 5(ג), לגבי מכללה טכנולוגית.
<עידו בן יצחק: בישיבה הקודמת הוחלט לקבוע לגבי ישיבה טכנולוגית וקיבלנו הגדרה ממשרד החינוך לישיבה טכנולוגית.
<עידו בן יצחק: מדובר ב"ישיבה גבוהה הפועלת במסגרת מוסד חינוך מוכר בעל מגמה טכנולוגית המופיע בצו שירות ביטחון (מוסד לימוד חרדי) המקיימת לבוגרי מוסד החינוך לימודים טכנולוגיים במסגרת מכללה טכנולוגית מוכרת כהגדרתה בחוק ההנדסאים והטכנאים המוסמכים, התשע"ג-2012, ובהתאם לסעיף 26יג לחוק".
<עידו בן יצחק: לגבי הישיבות האלה המספר המזערי בשנת הלימודים הראשונה יהיה 15 תלמידים מתוכם עשרה לפחות שהם דחויי שירות, ומשנת הלימודים השנייה שאחרי ההכללה ברשימה – שלושים תלמידים מתוכם עשרים לפחות שהם דחויי שירות.
אלעזר שטרן: שאלה לייעוץ המשפטי.
אלעזר שטרן: היה היום דיון בוועדת חוץ וביטחון לכוח אדם על דרוזים שיש ארגון שפועל נגד הגיוס.
אלעזר שטרן: יושב ראש הוועדה הקריא ציטוט ואני רוצה לדעת איך זה עומד ביחס לחוק העונשין.
אלעזר שטרן: אני אקריא את חוק העונשין.
אלעזר שטרן: זה קשור לסעיף הזה.
אבי דיכטר: זה חשוב אבל לא רלוונטי לנושא שלנו כרגע.
אבי דיכטר: אני רוצה לעבור להצבעה על סט התקנות הראשון.
אבי דיכטר: חברי הכנסת, אני מבקש להקשיב היטב.
אבי דיכטר: אנחנו מצביעים על תקנות שירות ביטחון (אמות מידה לגיבוש רשימה של ישיבות), התשע"ז-2017.
אבי דיכטר: מצביעים אך ורק חברי כנסת שהם חברי ועדה שרשאים להצביע או ממלאי מקום שזה אלעזר שטרן, יואב בן צור ואיל בן ראובן.
אבי דיכטר: חבר הכנסת פרוש לא זכאי להצביע.
אבי דיכטר: בעד – 8
אבי דיכטר: נמנעים – אין תקנות שירות ביטחון (אמות מידה לגיבוש רשימה של ישיבות), התשע"ז-2017 - נתקבלו.
אבי דיכטר: אנחנו עוברים לסט התקנות השני שעוסק בתקנות שירות ביטחון (תנאים נוספים לדחיית שירות לתלמידי ישיבות והוראות שונות), התשע"ז-2017.
אבי דיכטר: נמנעים – אין תקנות שירות ביטחון (תנאים נוספים לדחיית שירות לתלמידי ישיבות והוראות שונות), התשע"ז-2017, אושרו.
אבי דיכטר: אני מבקש מחברי הכנסת של המליאה להישאר כאן לרגע להצבעה נוספת.
אבי דיכטר: אנחנו פותחים את הדיון בנושא תקנות שירות ביטחון, אמות מידה לגיבוש רשימה של ישיבות תשע"ז-2017.
אבי דיכטר: בבקשה, מירי, אנחנו מתחילים לקרוא את התקנות או שיש הקדמה?
<מירי פרנקל-שור: אפשר להתחיל לקרוא.
אבי דיכטר: בבקשה, אנחנו מתחילים לקרוא את התקנות.
<עידו בן-יצחק: הגדרות.
<עידו בן-יצחק: 1.
<עידו בן-יצחק: בתקנות אלה – "בקשה" – .
<עידו בן-יצחק: בקשה לפי תקנה 2; "דחוי שירות" – מיועד לשירות ביטחון שקיבל צו דחיית שירות לפי סעיף 22ב או פרק ג'1 לחוק או שעומד בתנאים לדחיית שירות לפי הסעיפים האמורים והוא בן 16 שנים לפחות; "איגוד" – ועד הישיבות בארץ ישראל לעניין ישיבות לפי פרק ג'1 לחוק, איגוד הישיבות הגבוהות הציוניות לעניין ישיבות גבוהות ציוניות או איגוד ישיבות ההסדר לעניין ישיבות ההסדר; "המשרד" – משרד הביטחון; "היום הקובע" – י"ב באב התשע"ב (31 ביולי 2012); "רשימת הישיבות ביום הקובע" – רשימת הישיבות לפי סעיף 8 לחוק דחיית שירות העומדת בתוקפה לפי הוראות סעיף 18(ב) לחוק שירות ביטחון (תיקון מס' 19), התשע"ד-2014; "חוק דחיית שירות" – חוק דחיית שירות לתלמידי ישיבות שתורתם אומנותם, התשס"ב-2002; "ישיבה" – ישיבת הסדר, ישיבה גבוהה ציונית או ישיבה לפי פרק ג'1 לחוק;
ענת ברקו: אפשר להבהיר את זה?
ענת ברקו: ישיבה גבוהה ציונית או ישיבה שמה?
<מירי פרנקל-שור: פרק ג' לחוק שירות ביטחון מסדיר את הסדר דחיית שירות לבחורי ישיבות, ישיבה חרדית היא ישיבה לפי פרק ג'1 לחוק שירות הביטחון.
<עידו בן-יצחק: "כולל" – ישיבה המיועדת בעיקר לאברכים נשואים או בעלי משפחות;
ענת ברקו: למה המילה 'בעיקר', בבקשה?
<מירי פרנקל-שור: מכיוון שההבדל בין ישיבה לכולל, שבכולל לומדים גברים נשואים, אבל לא רק, אלא גם גרושים.
<מירי פרנקל-שור: מצאנו כפתרון - - -
ענת ברקו: אבל כשאומרים 'בעיקר' זה יכול לתת פתח אולי לסטטוסים אחרים.
<מירי פרנקל-שור: חבר הכנסת מקלב.
אורי מקלב: למה את מתכוונת?
ענת ברקו: להשאיר ישיבה לאברכים נשואים, אז אם יש גרושים אז - - -
<מירי פרנקל-שור: אז הם לא יכולים ללמוד בישיבה.
<שמואל יסלזון: יש מעט מאוד גרושים אצלנו במערכת.
<שמואל יסלזון: אני ממשרד החינוך, אנחנו - - -
ענת ברקו: אבל אם אומרים בעיקר זה לא יכול לתת פתח לרווקים, למשל?
<שמואל יסלזון: לא, ודאי שלא רווקים - - -
ענת ברקו: כי זה בעיקר.
<שמואל יסלזון: אפשר לכתוב מי שלא רווק.
מנחם אליעזר מוזס: ענת, מי מתגרש אצלנו?
מנחם אליעזר מוזס: מה קורה?
מנחם אליעזר מוזס: את חושבת שמחליפים גרביים?
ענת ברקו: למה לא - - -
אורי מקלב: אולי תגידי איפה הבעיה, מי דיבר איתך על זה?
אורי מקלב: שנדע איך ל - - -
ענת ברקו: אף אחד לא דיבר איתי, אני שואלת האם זה נותן פתח לעוד אנשים.
<מירי פרנקל-שור: ישיבה היא לרווקים, כולל הוא לנשואים.
<שמואל יסלזון: נשואים או גרושים, וגרושים שלהם הוא מינורי.
שולי מועלם-רפאלי: גרושים או אלמנים.
ענת ברקו: לכן אתם כותבים 'בעיקר נשואים'?
<מירי פרנקל-שור: לכן כתבנו 'בעיקר נשואים'.
ענת ברקו: למה לא כותבים לא לרווקים?
אורי מקלב: גב' מועלם אומרת שזה יכול להיות גם אלמנים.
אורי מקלב: מה לעשות, שהיא גם מזכירה שיכלים להיות גם אלמנים, אני מכיר גם אלמנים צעירים מאוד.
<עידו בן-יצחק: "שנת לימודים" – תקופת לימודים בישיבה המתחילה בכל שנה ביום א' באלול ומסתיימת ביום ל' באב של השנה העברית העוקבת; "תאגיד" – עמותה לפי חוק העמותות התש"ם-1980 או חברה לתועלת הציבור שנרשמה בפנקס החברות לתועלת הציבור או לפי חוק החברות, התשנ"ט-1999; "תלמידים" – כלל התלמידים בישיבה לרבות מי שאינם דחויי שירות; "השר" – שר הביטחון.
אבי דיכטר: סיימנו סעיף אחד.
אבי דיכטר: שאלות, הערות?
אבי דיכטר: בבקשה, סעיף 2.
<עידו בן-יצחק: פרק ג': הגשת בקשה להיכלל ברשימה לפי החוק הגשת בקשה.
<עידו בן-יצחק: 2.
<עידו בן-יצחק: ישיבה המבקשת להיכלל ברשימת הישיבות לפי החוק תגיש בקשה לשר לא יאוחר מיום א' באייר לשם תחילת הלימודים בישיבה ב-א' באלול באותה השנה או א' בתמוז לשם תחילת לימודים ב-א' בחשוון של השנה העוקבת או א' בטבת לשם תחילת הלימודים בישיבה ביום א' באייר באותה השנה.
<מירי פרנקל-שור: אני מבינה שכאן יש הסכמות אחרות.
<מירי פרנקל-שור: יש 60 ימים לפני תחילת השנה בישיבה ולא - - -
מנחם אליעזר מוזס: במקום 120 יום 60 יום.
<מירי פרנקל-שור: יהיה 60 ימים.
<מירי פרנקל-שור: לפרוטוקול, בסעיף 2(א), 60 ימים לפני תחילת הלימודים של אותה שנה.
<עידו בן-יצחק: זאת אומרת שאייר הופך לתמוז ותמוז הופך לאלול וטבת הופך לאדר.
<הילה ארליך: רק להבהיר, אנחנו נשארים עם אותם מועדים של תחילת שנה, אנחנו רק הולכים 60 ימים אחורה להגשת הבקשה, נכון?
שולי מועלם-רפאלי: שנת לימודים בישיבות מתחילה ב-א' אלול.
<הילה ארליך: זה נכון, אבל הייתה בקשה מטעם ועדי הרבנים - - -
<מירי פרנקל-שור: א' באייר, א' בחשוון או א' באייר.
<הילה ארליך: - - - ועדי הרבנים לאפשר את תחילת השנה גם באמצע השנה ונענינו לבקשה הזאת.
<מירי פרנקל-שור: נכון, אבל זה 60 ימים לפני מועד התחילה.
<מירי פרנקל-שור: חברים, תנו לי לסכם לפרוטוקול, אני רוצה שהפרוטוקול יהיה כאן מסודר.
<מירי פרנקל-שור: הסיכום הוא, ניתן להקים ישיבה שלוש פעמים בשנה, א' באלול, א' בחשוון, א' באייר.
<מירי פרנקל-שור: 60 ימים לפני אותו מועד צריך להגיש את הבקשה, זה הסיכום לסעיף 2(א).
<עידו בן-יצחק: בקשה תיחתם בידי ראש הישיבה.
<עידו בן-יצחק: לבקשה יצורפו מסמכים המעידים כי בישיבה מתקיימים התנאים האמורים בפרק ד' כמפורט להלן: הצהרה של ראש הישיבה כנדרש לפי תקנה 4(א)(4);
אבי דיכטר: אני לא מבין, למה כשכתוב 'תגיש בקשה' לא מצוין 'תגיש בקשה בכתב'.
<מירי פרנקל-שור: אפשר להוסיף.
<הילה ארליך: אנחנו נשמח להוסיף.
אבי דיכטר: אז אני אשמח שזה יתווסף.
<עידו בן-יצחק: אני בסעיף קטן (2)(ג)(1).
<מירי פרנקל-שור: רק שנייה 2(ב), הבקשה תוגש בכתב.
<עידו בן-יצחק: הצהרה של ראש הישיבה כנדרש לפי תקנה 4(א)(4); אנחנו מיד נגיד לשם, אבל מדובר בכך שעל ראש הישיבה להצהיר שבישיבה מתקיימים לימודים תורניים והיא מחנכת להתנהלות בדרכי נועם.
<עידו בן-יצחק: ההצהרה הזאת צריכה להיות חלק מהבקשה.
<עידו בן-יצחק: לגבי ישיבה המופעלת על ידי תאגיד – תעודת ההתאגדות של התאגיד; לגבי ישיבת הסדר – הפרטים הנדרשים לפי תקנה 6; אנחנו מאוחר יותר נגיע לשם, נראה מה צריכה עוד ישיבת הסדר.
<עידו בן-יצחק: רשימת שמות התלמידים הלומדים בישיבה, לצדם יצוין מי הוא דחוי שירות ומספר תעודת הזהות של כל תלמיד;
ענת ברקו: בסעיף הזה מצוינות איזה שהן מכסות הנדרשות?
<מירי פרנקל-שור: אנחנו עוד נגיע.
<מירי פרנקל-שור: זה לא מכסות, אלא זה מספרים - - -
שולי מועלם-רפאלי: מספרי מינימום.
ענת ברקו: מספר מינימום בכיתות.
<מירי פרנקל-שור: בישיבה.
<מירי פרנקל-שור: תיכף אנחנו נגיע לזה.
אבי דיכטר: כן, עידו.
<עידו בן-יצחק: בישיבה שנכללה ברשימת הישיבות ביום הקובע תצורף רשימת שמות התלמידים במועד הבקשה; בישיבה שלא נכללה ברשימת הישיבות ביום הקובע תותנה ההכרה בהצגת רשימת שמות התלמידים עד 10 ימים לאחר מועד תחילת הלימודים בישיבה, כפי שאושר על ידי השר; המלצת האיגוד, לפי סוג הישיבה, אם ניתנה.
אבי דיכטר: סעיף 3, בבקשה.
<עידו בן-יצחק: בחינת בקשה.
<עידו בן-יצחק: 3.
<עידו בן-יצחק: השר יבחן את הבקשה להיכלל ברשימה לפי החוק או את התנייתה והוא רשאי, אם התקיימו נסיבות מיוחדות המצדיקות זאת, להזמין את נציגי הישיבה להופיע בפניו.
ענת ברקו: למה מחקו את העניין הזה 'או התלייתה'.
<מירי פרנקל-שור: כי זה בא במקום אחר.
ענת ברקו: זה נכנס במקום אחר?
<מירי פרנקל-שור: בואו נמשיך לקרוא.
<עידו בן-יצחק: השר רשאי לדרוש מנציג הישיבה כל מידע או מסמך נוסף הדרוש לו לשם גיבוש החלטתו לפי תקנות אלה.
<מירי פרנקל-שור: תשומת לב, שאנחנו מבקשים להוסיף בסיומה של תקנת משנה (ב), בסוף, 'לפי תקנות אלה'.
<מירי פרנקל-שור: בסדר?
<הילה ארליך: בוודאי, אין בעיה.
<עידו בן-יצחק: לא נמסר לשר המידע שהתבקש לפי תקנת משנה (ב) בתוך זמן סביר בנסיבות העניין, רשאי השר לגבש החלטתו על יסוד המידע הקיים בפניו.
<עידו בן-יצחק: לא צורפה לבקשה המלצה של האיגוד, לפי סוג הישיבה, יפנה השר בתוך 14 ימים לגוף האמור לשם קבלת המלצתו; לא נמסרה המלצה כאמור בתוך 14 ימי עבודה מיום פנייתו של השר, יכריע השר בבקשה מבלי להתחשב בהמלצה כאמור.
אבי דיכטר: הערות לסעיף 3.
<שמואל יסלזון: לגבי לוחות הזמנים.
<שמואל יסלזון: יש הערות.
אבי דיכטר: בבקשה, מי אדוני.
<שמואל יסלזון: מולי יסלזון, איגוד ישיבות ההסדר.
<שמואל יסלזון: לגבי הנושא של לוחות זמנים, האפשרות שלנו, לפי החוק, להגיש המלצה, צריכה להיות בהתאם לעבודה מקצועית שלנו, זה אומר שאנחנו צריכים לבקר בישיבה, צריכים לראיין את האנשים שם.
<שמואל יסלזון: 14 יום מבחינתנו לוח זמנים שהוא לא ריאלי.
<שמואל יסלזון: אנחנו רוצים להגדיל את המספר פה, לפחות ל-90 יום.
<הילה ארליך: אני מזכירה שהרגע סיכמנו ששר הביטחון צריך לתת החלטה תוך 60 יום ויש לו את הזמן של קליטת הבקשה, במקרה שאין המלצה של ועדי הישיבות שליחתה לוועדי הישיבות, קבלת ההמלצה שלהם, דיון בנושא הזה.
<הילה ארליך: אז גם שר הביטחון צריך את הזמן שלו לדון בבקשה.
<שמואל יסלזון: אז גם אנחנו רוצים 60 יום לפחות.
<הילה ארליך: ולכן ה-30 ימים איננו סביר, כי זה באותו הזמן.
<שמואל יסלזון: 60 ו-60.
<הילה ארליך: לא, סליחה, זה לא סביר, כי ה-60 שלכם הוא בתוך הזמן ששר הביטחון צריך לבדוק.
<מירי פרנקל-שור: אני רוצה להסביר את מה אומר הסעיף.
<מירי פרנקל-שור: בתיקון 19 בחוק השוויון בנטל הוחלט שישיבת הסדר, כל ישיבה, יכולה להגיש בקשה לשר הביטחון ללא מעבר דרך האיגוד, לא דרך איגוד ישיבות ההסדר, לא דרך איגוד הישיבות הציוניות ולא דרך הישיבות הגבוהות.
<מירי פרנקל-שור: מתי מתרחש מצב כזה שישיבה אינה עוברת דרך האיגוד כאשר זו דרך המלך לעבור דרך האיגוד?
<מירי פרנקל-שור: כאשר יש מחלוקת בין הישיבה לבין האיגוד.
<מירי פרנקל-שור: הנושא שהיה מוצב על שולחן ועדת שקד היה שישיבת הסדר שרצתה שמשך השירות הצבאי יהיה 24 חודשים ולא 17 חודשים, הייתה שם מורכבות בין הישיבה לבין איגוד ישיבות ההסדר ולכן קבעה ועדת שקד שהאיגוד לא יכול להטיל וטו על רישום הישיבה והגשת הבקשה לשר הביטחון.
<מירי פרנקל-שור: זה נקבע במפורש בתיקון 19 לחוק שירות ביטחון.
<מירי פרנקל-שור: זאת אומרת אנחנו צריכים להבין שכאשר ישיבה פונה שלא דרך האיגוד, שאליו באופן עקרוני היא שייכת, קיימת מורכבות בין האיגוד לבין הישיבה.
<מירי פרנקל-שור: אתם יודעים שעמדתי הייתה שיש מקום בכלל לפרשנות, שהשר לא חייב לפנות לאיגוד, אבל כיוון שיש לשר זמנים וכיוון שאנחנו לא רוצים שהאיגוד יהיה באיזה שהוא מקום מעין מטיל וטו על אותה ישיבת ההסדר, וכאשר אנחנו רוצים להתכנס כאן לזמנים, אנחנו הצענו שאנחנו נגביל גם את שר הביטחון במתן ההחלטה וגם את האיגוד ב-14 ימים.
<מירי פרנקל-שור: ואני מבקשת, זו הייתה הסכמה, להבנתי זה היה סגור לפני הדיון ואני ממש מבקשת לקבל את הצעתנו.
<שמואל יסלזון: אנחנו נבדוק את זה, אנחנו נעשה על זה שיקול.
<מירי פרנקל-שור: אנחנו רוצים להתחיל לסגור - - -
<שמואל יסלזון: לא, אני אומר עוד פעם, אם אני מבין נכון - - -
שולי מועלם-רפאלי: מירי, תסבירי לי את העניין.
שולי מועלם-רפאלי: בתוך - - -
<אבי אבוחצירא: 21 יום זה יסדר את העניין?
מרדכי יוגב: להערכתי כן.
אבי דיכטר: רגע, שולי, בבקשה.
שולי מועלם-רפאלי: מירי, אני אבקש שוב, יכול להיות שאני לא מבינה את זה עד הסוף.
שולי מועלם-רפאלי: את יכולה להסביר לי שוב את הסדר?
שולי מועלם-רפאלי: כל הסעיף הזה מתייחס לישיבות שלא דרך האיגודים, נכון?
<אביעד הכהן: גם מי שבא דרך האיגוד.
<מירי פרנקל-שור: אני רק רוצה לומר, זה לא 14 ימים, זה 14 ימי עבודה, זאת אומרת שיש יותר מ-14 ימים.
<מירי פרנקל-שור: זה לא שבועיים.
<אביעד הכהן: יש לזה פתרון פשוט, 'עד 30 יום', 'עד', זה לא חייב להיות עד, זה יכול להיות גם אחרי יומיים.
<אביעד הכהן: זה דבר מקובל.
אבי דיכטר: שולי, סיימת את השאלה?
שולי מועלם-רפאלי: כן, רק ביקשתי את ההסבר ממירי לרצף הזמנים.
שולי מועלם-רפאלי: ישיבה מגישה בקשה היום, איך עכשיו מתקדמים?
שולי מועלם-רפאלי: הילה.
<הילה ארליך: אם ישיבה הגישה בקשה, לרוב היא מגישה את הבקשה יחד עם המלצת ועד הרבנים, כל אחד והוועדים שלנו, שר הביטחון באמצעות אנשיו, ידון בבקשה, יבחן את כל הקריטריונים שתיכף נגיע אליהם וייתן תשובה לישיבה.
<הילה ארליך: התשובה לישיבה תימסר תוך 60 ימים, כי קבענו שהבקשה תוגש עד 60 ימים.
<הילה ארליך: במקרה שאין, מסיבה כלשהי, המלצה של ועד ישיבות כלשהו, במקרה שאין המלצה כזאת, שר הביטחון, לפי החוק, חייב לפנות לוועד הישיבות ולבקש את עמדתו.
<הילה ארליך: הוא לא חייב להתחשב בה, הוא לא חייב לקבל אותה, אבל הוא חייב לבקש את עמדת ועד הישיבות ולכן ה-14 יום האלה, הם נכנסים בתוך ה-60 ימים, כי כבר הישיבה הגישה את הבקשה ועכשיו אנחנו צריכים לפנות לוועדים וזה לוקח זמן.
<הילה ארליך: עד שהוועד עונה לנו, אם אנחנו ניתן עכשיו 30 ימים לא יהיה לשר הביטחון זמן לדון בבקשה.
מרדכי יוגב: אדוני היושב ראש, אני חושב, מכיוון שאנחנו רוצים להגיע להסכמות, מה שהציע פה עוזר השר, אני חושב שהוא נורמטיבי, כל אחד חושב שהוא לא יספיק, השר, בצדק, כי יש לו לבדוק מערכות והוא עסוק בדברים אחרים, בלנצח את הקרב, ואיגוד הישיבות חושש ואף אחד לא רוצה להיכשל, ולכן הצעתו של עוזר השר, של עד 21 יום, היא לדעתי נורמטיבית וצריך לקבל אותה כדי להגיע להסכמות והיא תותיר לשר את החודש וחצי בימי עבודה ולכן הצעתו להערכתי, מירי - - -
<מירי פרנקל-שור: 21 ימים ולא ימי עבודה.
<אביעד הכהן: לא, יש תקופות של בין הזמנים, צריך להבין את זה, הישיבה בחופש.
מרדכי יוגב: נכון, אבל 21 יום זה - - - 21 יום זה נורמטיבי - - -
אבי דיכטר: סיכום.
<מירי פרנקל-שור: רק שנייה, צריך להבהיר.
אבי דיכטר: חבר'ה, אם כל מילה וכל יום אנחנו נתחיל לנתח לא נגמור את זה עד ראש השנה.
אבי דיכטר: הסיכום הוא כדלקמן, 21 ימי עבודה.
<עידו בן-יצחק: פרק ד': הכללה ברשימה הכללה ברשימת הישיבות.
<עידו בן-יצחק: 4.
<עידו בן-יצחק: השר רשאי לכלול ישיבה ברשימת הישיבות לפי החוק אם מצא כי מתקיימים בה כל אלה: הבקשה הוגשה לפי תקנה 2 ונכללו בה כל המסמכים הדרושים לפי אותה תקנה; במועד ההכללה ברשימת הישיבות מספר התלמידים בישיבה הוא המספר המזערי לפי תקנה 5, לפחות.
<עידו בן-יצחק: ראש הישיבה לא הורשע בעבירה פלילית שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה אינו ראוי לשמש בראש מוסד חינוכי; ראש הישיבה הצהיר כי בישיבה מתקיימים לימודים תורניים והיא מחנכת להתנהלות בדרכי נועם; בנוגע לישיבת הסדר – היא עומדת בתנאים שבתקנה 6.
<עידו בן-יצחק: הכללה של ישיבה או כולל כאמור בתקנות 5(א)(2) ו-5(א)(4) תהיה מותנית בעמידה במספר המזערי ביום י' באייר, י' באלול או י' בחשוון של שנת הלימודים לפי העניין.
<עידו בן-יצחק: אישור להכללה ברשימת הישיבות יינתן לתקופה שלא תעלה על חמש שנים.
<עידו בן-יצחק: השר יודיע למגיש הבקשה על החלטתו לגבי הבקשה בכתב בתוך 60 ימים מיום הגשת הבקשה.
<עידו בן-יצחק: הגישה ישיבה בקשה לאשרור הכללתה ברשימת הישיבות לקראת תום חמש השנים, יודיע השר על החלטתו בתוך 60 ימים מיום הגשת הבקשה, ואם לא הודיע על החלטתו בתוך התקופה האמורה, יראו את הישיבה כאילו נכללה ברשימה למשך חמש שנים נוספות מתום מועד הכללתה הקודמת; השר רשאי לדרוש מנציג הישיבה כל מידע או מסמך נוסף הדרוש לו לשם גיבוש החלטתו לפי תקנות אלה.
ענת ברקו: יש לי שאלה, למה לא בקשה לחידוש אלא לאשרור?
<אבי אבוחצירא: כי חידוש זה להתחיל את הכול מהתחלה ואשרור זה יותר מקל עליהם, הישיבה כבר קיימת, צריך רק לוודא שהכול מתנהל כסדרו וזה לא שמתחילים מחדש לגמרי.
ענת ברקו: חידוש זה אף פעם לא להתחיל הכול מחדש, צריך פשוט להאריך את התקופה.
<אבי אבוחצירא: אשרור, בסך הכול אנחנו רוצים לוודא שהכול ממשיך להתנהל כרגיל.
אבי דיכטר: אני מודה שאני לא רגוע לגבי ההסדר הזה שאם שר הביטחון לא נותן תשובה בתוך 60 ימים אז רואים את זה כאילו התשובה שלו היא חיובית.
אבי דיכטר: אני לא יודע, זה הסדר שנראה לי לא נכון, פתח לתקלות ואולי גם פתח להתמהמהות אפילו במשרד הביטחון.
אבי דיכטר: אני מבקש למצוא מתכונת שבה יש תשובה, כן, לא.
אבי דיכטר: לא נראה לי - - -
<הילה ארליך: אבל יכול להיוותר מצב שלשר הביטחון נדרש עוד זמן, למשל הוא צריך לבדוק דבר מה עם גורם חיצוני.