GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואב קיש: אני אומר בצורה מאוד ברורה: אני בוודאי קטונתי ולא יכול להתחרות בידע המקצועי של יוסי שיין בנושא אקדמיה.
יואב קיש: גם שמחתי לשמוע שהוא מנהל קרן לחיילים בודדים.
יואב קיש: אני מקווה שאפשרו היום לחברי כנסת להמשיך לנהל את זה, למרות שאתה חבר כנסת ואני לא יודע אם אפשרו לך או לא אפשרו לך - - -
יוסף טייב: אנחנו מנהלים את הכול בסדר, יש מי שמנהל, יש תרומות, קרן שון כרמלי – אני שמח.
יואב קיש: אני אומר רק שתיזהר, אין ועדת אתיקה - - -
יוסף טייב: לא, אני לא מנהל אותה.
יואב קיש: אה, אז אתה לא מנהל יותר.
יואב קיש: חבל, אני חושב שזה מסוג הפעילויות שחברי כנסת יכולים היו להמשיך לעשות גם בזמן כהונתם פה, וחבל שזה לא קורה.
יואב קיש: אבל נחזור לענייננו.
יואב קיש: אני אומר בצורה מאוד ברורה - - -
רם בן ברק: את ההסתייגות ראשונה – שמענו.
יואב קיש: אז אני אומר, וגם אתה אמרת – זה בסך הכול טוב, אני מסכים אתך.
יואב קיש: אבל אני יכול לקחת ולהקצין את זה, ואיפה שהוא עובר הקו.
יואב קיש: למה כוונתי?
יואב קיש: אמרנו קודם – אם זה היה רק 20%, נותנים 20%, אז עכשיו אנחנו צריכים להתנגד או לא?
יואב קיש: אז אתה אומר – נותנים להם עוד 20%, למה אתה מתנגד?
יואב קיש: אז אני אומר שכשאתה מסתכל על מהלך ארוך טווח אתה רוצה שהוא ייעשה כמו שצריך, וגם כשאנחנו רואים את זה אנחנו נעמוד כנגד זה, ואני אומר לך: לדעתי זה הדבר המרכזי.
יואב קיש: יש לנו עוד כל מיני הסתייגויות.
יואב קיש: אז כפי שאמרתי – אולי במקום שני שלישים – 85%, אמרנו, נתנו איזה שהוא משהו שאם במקום עוד 50 מיליון יביאו רק 30 מיליון – בקיצור, יש גם קצת גמישות פה, אבל אנחנו בוודאי לא נסתפק ב-66%.
יואב קיש: ועוד הסתייגויות של הנושא של שירות הלוחמה המשמעותי, צריך לחשוב עוד על האם 75% זה באמת הרף הרלוונטי.
יואב קיש: יש כמה הסתייגויות שמשנות את האחוזים האלה לכאן ולכאן.
רם בן ברק: להעלות או להוריד?
יואב קיש: להעלות קצת.
יואב קיש: זו דילמה.
יואב קיש: זה מצד אחד אומר שהשירו יותר משמעותי - - -
רם בן ברק: יש לפה ויש לפה.
רם בן ברק: הייתי מוריד את ההסתייגות.
יואב קיש: אז אני לא רוצה להוריד כי אנחנו בסוף נרצה להגיד שאנשים - - -
רם בן ברק: אז אתה צריך להגיד מה.
יואב קיש: אז אנחנו מדברים על זה שבמקום 85% שירות – מדברים על זה שהשירות באזור ה- 75% - - -
רם בן ברק: אבל כבר בחוק כתוב שאפשר לעשות את זה פחות.
רם בן ברק: אני מציע להוריד את ההסתייגות הזאת.
יואב קיש: אני אחשוב על זה.
יואב קיש: כרגע אנחנו מציעים את זה.
יואב קיש: אני בגדול עובר על הדברים.
יואב קיש: יש לנו מספר הסתייגויות לפני תחילת החוק, שהם לפני הסעיף והן מדברות גם על המטרה וגם ההבנה שהקואליציה הזאת הולכת לסיים את דרכה ומנסה להראות שהיא השיגה איזה הישג – לא אכנס לזה כרגע, אבל יש גם הסתייגויות בסגנון הזה.
רם בן ברק: אני מתאר לעצמי.
רון כץ: הצגתי את עצמי קודם – הייתי מפקד גדוד 202 ואני מהחבר'ה שיזמו פה את כל המהלך.
רון כץ: באמת שרצינו שכול המלגה תהיה ללא תנאים.
רון כץ: עכשיו גם יש לי שאלה למשרד האוצר: הרי גם הוספנו את האומנויות מהדיון הקודם.
רון כץ: איפה נפלה ההוספה של עוד 50 מיליון שקלים?
רון כץ: כי ממה שאנחנו הבנו מתחילת הדרך – הכסף קיים במערכת, זה מה שאמרו לנו – שהכסף הוא לא בעיה, הבעיה היא דברים אחרים, דרישה של הצבא וכו'.
רון כץ: בפעם הקודמת קיבלנו הודעה שהכסף הוא לא בעיה.
נטע בר זיו: החלטת הממשלה שעל בסיסה מעוגן החוק הזה מדברת על 100 מיליון שקלים – זה הכסף שכרגע הוקצה לעניין הזה.
נטע בר זיו: אני לא מכירה סכום אחר.
רם בן ברק: אתה כמובן רוצה שזה יהיה 100%.
רון כץ: אני כמובן אשמח ל-100%.
רון כץ: כמו שחבר הכנסת קיש אמר – יש פה דרך לעשות - - -
רם בן ברק: רציתי לוודא שאתה תומך בהצעתו של חבר הכנסת קיש.
רם בן ברק: גם אני היתי רוצה, דרך אגב.
רם בן ברק: שאלה לי לבתי הספר לאומנויות – כמה אנשים שזכאים לפי החוק הזה לקבל את המלגה לומדים אצלכם בשנה?
רם בן ברק: זאת אומרת, לוחמים ששירתו לפחות 85% מהזמן - - -
דוד ביטן: ההערכה שלנו היא שזה כ 400-300 בשנה, בסך הכול, בכול בתי הספר לאומנויות.
דוד ביטן: עשינו איזושהי בדיקה.
רם בן ברק: 400-300 בשנה.
רם בן ברק: האם מישהו יכול לעשות לי חשבון מהיר כמה זה?
קריאה: 2 מיליון ו-800 אלף.
דוד ביטן: כ-3 מיליון, משהו כזה.
דוד ביטן: אני מעריך את זה כ-3 מיליון פלוס.
דוד ביטן: אני אזכיר שבישיבה הקודמת נאמר שבשנה שעברה השתמשו רק ב-80 מיליון מתוך ה-100 מיליון.
דוד ביטן: זאת אומרת שהסכום, גם אם הוא יהיה פלוס-מינוס לא יזיק.
נטע בר זיו: אני אחדד – הבעיה פה היא לא מוסד כזה או אחר או תחום כזה או אחר.
נטע בר זיו: הבעיה היא ההגדרה והיכולת לגדר את הדבר הזה לאוכלוסיות נוספות שלא נמצאות כרגע ואין לנו יכולת להעריך את האומדן התקציבי שלהן, שהוא חורג בהרבה מכמה מיליונים.
רם בן ברק: גמרנו לקרוא את החוק.
רם בן ברק: אני רוצה להגיע לחוק הזה בהסכמה, גם עם האוצר.
רם בן ברק: יש כאן שני דברים שעומדים על הפרק.
רם בן ברק: אחד זה התוספת שנראית כ-3 מיליון שקל בשנה מבחינת בתי הספר לאומנויות, לגבי התוספת הזאת, והדבר השני זה לראות האם אפשר להגיע להעלאה של ההשתתפות על מנת שהאופוזיציה תהיה אתנו באירוע הזה.
רם בן ברק: מדובר במקסימום על תוספת של 50 מיליון שקלים, זה אם אנחנו עושים את הכול בהכול והכול, כי אני מבין שה-3 מיליון נכנסים ממילא בתוך ה-100.
רם בן ברק: אנחנו נצא לרבע שעה הפסקה וננסה לתת להגיע לאיזה שהן הסכמות.
רם בן ברק: אני מבין שתוך כדי זה שאנחנו מדברים יש איזה דיבורים.
רם בן ברק: אם נצליח להגיע להסכמות על הכול, זאת אומרת – להגדיל את התקציב ל-150 מיליון, ולהכליל את בתי הספר לאומנויות כפי שמופיע כאן בחוק, מאוד נשמח.
רם בן ברק: אני מחדש את הדיון.
רם בן ברק: חבר הכנסת קיש הציג את ההסתייגויות שלו ונצביע עליהן.
רם בן ברק: חבר הכנסת רוטמן רוצה להציג הסתייגות?
רם בן ברק: הגעתם לסיכומים?
רם בן ברק: אפשר לשמוע אותם, בבקשה?
ערן יוסף: אנחנו נשארים עם נוסח החוק כמו שהוא, כפי שקרא היועץ המשפטי.
ערן יוסף: ללא שום שינוי.
עידו בן יצחק: זאת אומרת עם מוסדות לאומנות, אבל לא עם מימון של 100%.
רם בן ברק: חבר הכנסת רוטמן, יש לך הסתייגות?
שמחה רוטמן: אמרתי את זה במהלך הדיון הקודם, ובינתיים גם אני שמח מאוד שחברתי, חברת הכנסת מיכל וולדיגר – שגם לה ידע רב, מההיסטוריה שלה, גם, ועם השירות הלאומי, שהחלופות – של המקבילה של חייל בודד, חייל עולה, חייל מקבל תשלומי משפחה – ככל שהן קיימות למי ששירת שירות לאומי שנתיים לפחות, ההסתייגות שלי – שהוא או היא יהיו זכאים בהקשר הזה לאותם תנאים של "ממדים ללימודים" במקבילה של החיילים.
שמחה רוטמן: זאת אומרת, אם חייל בבסיס עורפי או חיילת בבסיס עורפי ששירתה זמן די דומה מקבלת את "ממדים ללימודים" בסיטואציה הזאת, שזה יחול גם על משרתות השירות הלאומי, והשירות הלאומי-אזרחי בחלופות האלה.
שמחה רוטמן: אני חייב בלומר שלפי הבירורים שעשינו מדובר במספרים מאוד מאוד לא גדולים.
שמחה רוטמן: אבל התחושה של עולה חדשה שמגיעה ארצה – אין לה פה משפחה, אין לה פה סביבה תומכת, ומסיבות של הכרה דתית היא פטורה משירות צבאי ועושה עלייה תוך כדי השירות הלאומי שלה ומשרתת שנתיים – היא לא תהיה זכאית לדבר הזה?
שמחה רוטמן: אני חושב שאין לזה מקום.
שמחה רוטמן: אם היה מדובר בעלות תקציבית מאוד גבוהה, אוכלוסייה רחבה מאוד – הייתי אומר שבסדר, צריך לעשות על זה חושבים.
שמחה רוטמן: אני אפילו לא חושב, ואשמח לקבל על זה התייחסות ממשרד האוצר – שזה עונה להגדרה של הסתייגות תקציבית, מבחינת מספרים שנדרש הצבעה על זה.
שמחה רוטמן: אני לא חושב שמדובר בהסתייגות תקציבית מבחינת ההיקף, כי מדובר באמת בקבוצה די קטנה.
מיכל מרים וולדיגר: אני חייבת לומר שההגדרה של בת בודדת בשירות הלאומי היא יותר מצומצמת, זה לא כמו אצל חיילים.
מיכל מרים וולדיגר: צריך שהיא תהיה יתומה משני הורים, יש הגדרות מאוד מאוד ברורות ויותר מצומצמות.
מיכל מרים וולדיגר: ובאמת לא מדובר במספרים יותר מדי גדולים – מדובר ב-100 עד 200, לא יותר מזה, וזה של המשרתות.
מיכל מרים וולדיגר: ולא כולן עושות שנתיים, ולכן תוריד גם מזה ממוצע של 50%, נשאר לנו 100, וגם זה בקושי.
מיכל מרים וולדיגר: לכן, לא מדובר פה בסכומים עצומים, וכן, אותה בת או בן שעושים שירות לאומי, נותנים את הלב והנשמה וממלאים שנתיים שלמות בתוך השירות שלהם – אני לא חושבת שצריך לא לתת להם - - -
רם בן ברק: ועונים לקריטריונים של בודדים.
מיכל מרים וולדיגר: כן, של בן-בת שירות בודד.
נטע בר זיו: לא קיבלנו שום נתונים שמאפשרים לי להתייחס לעניין היכולת לקבל הסתייגות תקציבית.
נירה שפק: אני חושבת שיש המון דרכים לתמרץ, כמו שאמרתי בהפסקה כאן – אני חושבת שזה נכון לעשות את זה.
נירה שפק: זה לא המקום עכשיו.
נירה שפק: אנחנו עכשיו בחוק שרוצים להוציא אותו.
נירה שפק: זאת בקשה ראויה ששווה שתידון, שתיבדק על ידי האוצר, משפטים, משרד הביטחון, כלל הגופים.
שמחה רוטמן: אבל יש זמן עד שזה יעלה במליאה.
שמחה רוטמן: אני מבקש שזה כן יקבל התייחסות.
ערן יוסף: כמו שאמרתי קודם – אנחנו הבאנו חוק שמתייחס לשימור המצב הקיים.
ערן יוסף: זאת אוכלוסייה נוספת.
ערן יוסף: אין לגביה תקצוב, לא נעשתה לגביה עבודה.
ערן יוסף: כרגע אנחנו לא ערוכים לזה.
רם בן ברק: אני רק אזכיר את שם החוק – "ממדים ללימודים".
רם בן ברק: הוא מראש לא דן באוכלוסיות האלה.
רם בן ברק: אני לא אומר שמה שאתם אומרים לא הגיוני, הוא בהחלט הגיוני.
שמחה רוטמן: אני רק מבקש – מאחר שיש פרק זמן עד שזה יעלה במליאה להצבעה, אני כן מבקש - - -
רם בן ברק: אם נצביע על זה עכשיו זה ייפול - - -
שמחה רוטמן: ואז זה יעלה במליאה.
שמחה רוטמן: וכבר היו מקרים שהסתייגויות התקבלו.
מיכל מרים וולדיגר: אגב, חוק חיילים משוחררים חל גם על בני שירות לאומי.
רם בן ברק: אני מקבל את זה, אני רואה את ההיגיון בזה.
רם בן ברק: אני מבקש לקבל את הנתונים המדויקים בכמה בני ובנות שירות לאומי מדובר, שעונים על הקריטריונים של חייל בודד, חייל במקבל קצבאות וכן הלאה, בכמה מדובר.
רם בן ברק: יש לנו עוד שבועיים עד שזה יעלה במליאה.
רם בן ברק: תאספו את הנתונים, דברו עם האוצר, תנסו להגיע להסכמה.
רם בן ברק: יכול להיות שגם אני אתערב בעניין הזה.
רם בן ברק: אני אעלה את זה להצבעה.
רם בן ברק: אנחנו נוריד את ההסתייגות הזאת, אבל אתם תעשו את העבודה עד למליאה.
שמחה רוטמן: אני חייב להעלות את זה, אחרת זה לא עולה למליאה.
רם בן ברק: אני מעלה את זה להצבעה, אני אתנגד לזה, אבל אתם תעשו - - -
שמחה רוטמן: אני מודה על הנכונות לשקול את זה, ואנחנו בעזרת ה' עד המליאה ננסה לפתור את העניין.
יוסי דסקל: אני מבקש להתייחס בקצרה לנקודה הזאת – בהחלטת הממשלה במצב הקיים ובהצעת החוק מדובר על חיילם וחיילים בלבד.
יוסי דסקל: ההיבט הזה של הוספת אוכלוסיות לא נדון ולא נבחן.
יוסי דסקל: עמדת צה"ל העקבית ביחס לכלל ההצעות האלה היא שצריך לתגמל את כל סוגי השירות אבל צריך לשמר גם את בכורת השירות הצבאי.
יוסי דסקל: ההצעה הזאת עלולה ליצור מצב שבו יהיו משרתים בשירות הלאומי שיקבלו משהו שחלק מהחיילים לא יקבלו – וזה היבט שצריך לגשת אליו בכובד ראש.
רם בן ברק: אנחנו נאסוף, נשקול ונעשה.
רם בן ברק: כעת אני מעלה את ההסתייגות של חבר הכנסת רוטמן להצבעה.
רם בן ברק: הצבעה ההסתייגות לא התקבלה.
רם בן ברק: נמשיך לדון בזה.
רם בן ברק: אני מעלה את כל ההסתייגויות של חבר הכנסת יואב קיש.
עידו בן יצחק: לפני זה אומר שההסתייגויות שלו שנוגעות להיקף התשלום, העלאה משני שלישים לסכומים נוספים, לפי מה שהוצג פה – ההסתייגויות הן תקציביות ולכן יידרשו במליאה לעבור ברוב של 50.
עידו בן יצחק: הסתייגויות שהעלות התקציבית שלהן היא מעל 6 מיליון שקלים – והסכומים מגיעים פה גם ל- 50 מיליון, יצטרכו לעבור במליאה ברוב של 50.
נירה שפק: כדי לעבור הם צריכים 50.
רם בן ברק: מי בעד ההסתייגויות של חבר הכנסת יואב קיש?
רם בן ברק: הצבעה ההסתייגויות לא התקבלו.
רם בן ברק: תודה, ההסתייגויות נפלו.
רם בן ברק: מי בעד הצעת החוק כפי שהוקראה בוועדה?
רם בן ברק: הצבעה הצעת החוק התקבלה.
רם בן ברק: תודה, פה אחד.
רם בן ברק: אני שמח לבשר שהצעת החוק "ממדים ללימודים" עברה ללא מתנגדים, והיא תגיע למליאת הכנסת בישיבתה הבאה, אני מקווה.
רם בן ברק: צוהריים טובים, אני מתנצל על האיחור, היה יום עמוס.
רם בן ברק: אנחנו ממשיכים את הדיון בחוק שירות ביטחון, חוק הגיוס.
רם בן ברק: נמשיך מהמקום שבו עצרנו.
מירי פרנקל-שור: אולי ניתן סקירה ונתיישר לאן הגענו עד עכשיו.
מירי פרנקל-שור: בהתחלה דיברנו על סעיף המטרה שמגדירה את התכליות של הצעת החוק.
מירי פרנקל-שור: אחר כך דיברנו על התנאים לדחיית שירות של תלמידי ישיבות ורשימת הישיבות.
מירי פרנקל-שור: עברנו להפניה לשירות הלאומי אזרחי בשלוש השנים הראשונות, גיל 19 - אחרי שלוש שנים של הפנייה של גיל 19 לשירות הלאומי, בשנה הרביעית ואילך, בגיל 19, אם הבחור נשוי, או גיל 20.
מירי פרנקל-שור: ודיברנו על סעיף הפטור, כאשר בשנתיים הראשונות גיל הפטור יעמוד על 21.
מירי פרנקל-שור: בשנה השלישית גיל הפטור יעמוד על 22.
מירי פרנקל-שור: בשנה הרביעית ואילך, גיל הפטור משירות יעמוד על 23.
מירי פרנקל-שור: אנחנו נתייחס לזה, כבר בדיון התייחסנו, האם באמת גיל הפטור הוא 23 או אולי גיל הפטור הוא נמוך יותר?
מירי פרנקל-שור: אנחנו צריכים להתחיל את סעיף 26ט להצעת החוק.
מירי פרנקל-שור: אני מפנה את חברי הכנסת לעמוד 530 להצעת החוק.
מירי פרנקל-שור: אני מציעה שנקרא את סעיף 26ט, מדובר על מסלולים של שירות סדיר מקוצר, נתייחס לכך ונמשיך.
מירי פרנקל-שור: בסקירה שחילקנו לחברי הכנסת, גם בסקירה הנוכחית וגם בסקירה הקודמת יש התייחסות למסלולים וליעדים, שזה הנושא הבא שאני אמליץ לוועדה.
איילת נחום: 26ט.
איילת נחום: שירות סדיר מקוצר -
איילת נחום: הוא שירת בשירות סדיר של שלושה חודשים במסלול ייעודי שבין מטרותיו הכרה לשירות במערך המילואים, כהגדרתו בחוק שירות המילואים (בסעיף קטן זה – מערך המילואים);
איילת נחום: מיועד לשירות ביטחון שקיבל צו דחיית שירות שמלאו לו 21 שנים וששירת במסלול ייעודי כאמור בסעיף קטן (א)(2) או שהצהיר על כוונתו לשרת במסלול ייעודי כאמור, והוא עובר הכשרה תעסוקתית מיועדת בהיקף העולה על 30 שעות שבועיות, ייתן לו שר הביטחון צו דחיית שירות למשך תקופת ההכשרה גם אם לא מתקיימים בו התנאים שבסעיף 26ה.
מירי פרנקל-שור: אני מציעה שמשרד הביטחון יסביר את הסעיף, את התכלית, את ההצדקה, ואחר כך אנחנו נביע את עמדתנו.
ערן יוסף: בוקר טוב, עו"ד ערן יוסף, סגן בכיר ליועמ"ש משרד הביטחון.
ערן יוסף: אנחנו מבינים שהסעיף הזה הוא סעיף לא קל לעיכול וחשוב לי שנסביר את הכוונה שלנו ואיך אנחנו רואים שהוא משרת את המטרה הכללית של החוק.
ערן יוסף: בעצם, החידוש בהצעת החוק בעניין הזה היא ראיית ערך השירות כמכלול.
ערן יוסף: אנחנו מתייחסים לשירות סדיר, שעד עכשיו היה הבסיס הכמעט יחידי לפרק ג'1 ומוסיפים לו התייחסות גם לשירות המילואים.
ערן יוסף: כל מי ששירת בצבא יודע, שהשירות הסדיר הוא רק הפתיח והחלק המשמעותי הקשה שאתו ממשיכים חלק מהאנשים, גם לאורך שנים רבות של החיים הוא שירות המילואים.
ערן יוסף: ואנחנו רוצים לראות את החוק הזה גם כהזדמנות לחזק את מערך המילואים, לראות את השותפות למערך המילואים כחלק מהחובה הצבאית.
ערן יוסף: הדגש כאן הוא על יחידות שעוסקות בחירום והצלה.
ערן יוסף: אנחנו מדברים על אוכלוסייה חרדית, זאת אוכלוסייה ששותפה בחיי היום יום האזרחיים להרבה מאוד פעולות של חירום והצלה וערך ההתנדבות בתחום הזה חזק מאוד אצל אנשים רבים בקהילה החרדית.
ערן יוסף: בתקופת הקורונה גילינו, שניתן לגייס את הרוח הזאת גם לפעולות חירום צבאיות ואנשים חרדים בתקופת הקורונה גויסו, אנשים אחרי גיל הפטור הקיים, ביצעו הכשרה ומיד שותפו במערכי החירום של הצלה, חירום והצלה, וימשיכו לשמש במערך המילואים של צה"ל לתפקידים האלה.
ערן יוסף: אם תרצו, אחר כך נציגי הצבא ירחיבו בעניין.
ערן יוסף: אנחנו בעצם אומרים, יש כאן מדרג, שירות הסדיר כמובן פתוח בפני כל הציבור החרדי, כל מי שרוצה לשרת בוודאי יוכל להיכנס לשירות הסדיר.
ערן יוסף: מגיל 19 או גיל 20, כמו שהיועצת המשפטית לוועדה ציינה קודם, תהיה אפשרות לצאת לשירות אזרחי.
ערן יוסף: זאת עדיפות פחות נכונה, פחות טובה מבחינת הצבא, אבל אנחנו יודעים שלא כולם ישרתו בצבא ולכן מבחינתנו השירות האזרחי הוא חלופה משמעותית טובה יותר מאי שירות ואנחנו פותחים אותה מגיל מאוחר יותר, לא מגיל 18 אלא מגיל 19 או 20.
ערן יוסף: והשלב הנוסף, אדם שכבר הגיע לגיל 21 ולא עשה לא שירות סדיר רגיל ולא שירות אזרחי ובכל זאת מעוניין להיות חלק מעולם השירות, אנחנו פותחים בפניו אופציה, או של שלושה חודשים או שלושה שבועות - אני תיכף אסביר את ההבדלים בין שתי האפשרויות האלה – לעשות הכשרה שהיא הכשרה בסיסית, היא לא שירות סדיר מלא בוודאי, היא הכשרה בסיסית.
ערן יוסף: גם מנגנוני הפיצוי שקיימים לחיילים משוחררים וכן הלאה לא יחולו על המסלולים האלה כי הם קצרים, הוא לא יקבל את אותם מענקים שמקבל מי שעשה שירות מלא אבל הוא יעשה שירות סדיר קצר ויצורף למערך המילואים של צה"ל למערכי החירום.
ערן יוסף: מבחינתנו, כל הדבר הזה מחזק את ערך השוויון, מעבר לנושא הכלכלי שנתייחס אליו.
ערן יוסף: מבחינתנו, עדיף אדם ששירת שלושה חודשים או שלושה שבועות, עם התוספת שנדבר עליה, ויצטרף למערך המילואים של צה"ל, מאדם שלא עשה שירות בכלל.
ערן יוסף: לכן מבחינתנו זה מחזק את ערך השוויון וזה עוד לפני התועלת הכלכלית של לאפשר לאנשים בגיל 21 לעשות את אותו שירות, להיות חלק ממערך המילואים ולצאת אחר כך לחיים האזרחיים ולחיזוק המשק.
רם בן ברק: רק צריך להגיד, הם נכללים במכסה.
ערן יוסף: נכון, הם נספרים ביעדים.
ערן יוסף: כי מבחינתנו, אדם שעשה את אותה הכשרה והוא חלק ממערך המילואים של צה"ל, לא יכול להיות שלא נראה אותו כמי שעמד באותו נטל של ביצוע שירות מסוים, כמו מי שעשה שירות אזרחי, כדי להיספר ביעדים.
ערן יוסף: עכשיו רגע על שני המסלולים שדיברנו עליהם.
ערן יוסף: מסלול אחד מדבר על שלושה חודשים הכשרה צבאית.
ערן יוסף: זה אומר, הכשרת חירום והצלה, טירונות, הכשרה ומה שנדרש ולאחר מכן איזה שהיא תוספת, איזה שהוא שירות נוסף שצה"ל השתמש בו לחודשים הנוספים של ההכשרה הזאת.
ערן יוסף: האופציה האחרת, לעשות רק את ההכשרה עצמה, בלי אותו שירות נוסף, אבל לצד השירות הזה גם הכשרה תעסוקתית.
ערן יוסף: פה אנחנו בעצם משווים בין שני היעדים העיקריים של החוק הזה, בין חיזוק ערך השירות וצמצום של אי השוויון לבין הנושא הכלכלי.
ערן יוסף: אנחנו אומרים, אדם שעשה הכשרה מקצועית בעצם פותח את הדרך שלו לעתיד, ליציאה לשוק האזרחי לחיזוק המשק.
ערן יוסף: לכן אנחנו מוכנים לצמצם את חובת השירות הצבאי שלו בזכות העניין הזה.
ערן יוסף: ההמשך לשירות מילואים שוטף, להכשרות תקופתיות ולשמירת כשירות ואחר כך קריאה בחירום, היא אותו הדבר לשני המסלולים.
ערן יוסף: עד כאן.
רם בן ברק: מישהו רוצה להתייחס לנקודה הספציפית הזאת?
מירי פרנקל-שור: ערן, אתה לא התייחסת לסעיף קטן (ב).
מירי פרנקל-שור: דיברת רק על שני המסלולים אבל יש שם סעיף שמדבר על הכשרה תעסוקתית פלוס הצהרה לשירות עתידי.
ערן יוסף: בעצם אנחנו מאפשרים את אותה הכשרה תעסוקתית בשני מצבים.
ערן יוסף: האחד, קודם יעשה המלש"ב את השירות הצבאי המקוצר של שלושה שבועות ולאחר מכן יעשה את ההכשרה התעסוקתית ואז בעצם אין צורך בפעולה נוספת.
ערן יוסף: אנחנו מבינים שיכול להיות שהסדר יהיה הפוך.
ערן יוסף: אדם שעוד לפני שהוא מגיע לגיל 21 ירצה לעשות את אותה הכשרה תעסוקתית ואז בהגיעו לגיל 21, לעשות רק את הפרק הצבאי.
ערן יוסף: במצב כזה אנחנו אומרים, אתה יכול, אם תצהיר במהלך לימודיך בישיבה שאתה נותן לו את ההכשרה התעסוקתית, תצהיר שבכוונתך לעשות את המסלול הצבאי המקוצר שדובר עליו כאן, אנחנו בעצם נראה את התקופה של ההכשרה התעסוקתית כדחיית שירות.
ערן יוסף: לא תצטרך לעמוד באותם תנאים של לימודים בישיבה באותה תקופה של הכשרה.
ערן יוסף: הכול מתוך מטרה לעודד אנשים ללכת לערוץ שוק כזה.
מירי פרנקל-שור: עצם ההצהרה גם תהיה ספירה ליעדים?
ערן יוסף: לא, בוודאי שלא.
ערן יוסף: היעדים נמנים כשאדם עמד ביעד, סיים את פרק הזמן שהוא צריך לעשות, אם זה שלושה שבועות או שלושה חודשים, הוא צריך לעמוד בכל המשימה.
אורי מקלב: בתקופה הזאת הוא לא יצטרך ללמוד בישיבה בכלל?
ערן יוסף: אנחנו לא מונעים ממנו ללמוד בישיבה.
אורי מקלב: בשביל לקבל את הדחייה - - -
ערן יוסף: אז אני אומר, אם הוא הלך להכשרה מקצועית והצהיר שהוא מתכוון ללכת - - -
אורי מקלב: מאיזה גיל זה יכול להיות, 19 או 20?
מירי פרנקל-שור: מגיל 21.
ערן יוסף: את השלב של ההכשרה המקצועית הוא יכול לעשות גם קודם, אין הגבלה של גיל.
אורי מקלב: ואז?
ערן יוסף: הכשרה מקצועית זה משהו שהוא קצר יחסית.
ערן יוסף: נניח שהוא עשה חודשיים הכשרה מקצועית, בחודשים האלה הוא לא היה צריך ללמוד בישיבה - - -
מירי פרנקל-שור: לפי הסעיף זה חייב להיות בגיל 21.
מירי פרנקל-שור: מכיוון שאם הוא בהכשרה מקצועית לפני גיל 21 אז הוא עומד בתנאים של סעיף דחיית שירות.
מירי פרנקל-שור: אז הוא יכול ללמוד 20 או 25 שעות.
ערן יוסף: אני מיד אבדוק את הנקודה הזאת ברשותכם.
גלעד מלאך: 21 זה הנקודה שבה הוא אמור להשלים.
גלעד מלאך: זאת אומרת, כשהוא יגיע לגיל 21 הוא יכול לעשות את אותו פרק שירות צבאי - - -
מירי פרנקל-שור: נכון, אבל עד שהוא לא מגיע לגיל 21, הוא חייב לעמוד בתנאים על מנת לקבל את צו דחיית השירות.
מירי פרנקל-שור: מגיל 21 הוא יכול להמשיך בהכשרה אבל הוא לא צריך כבר לקבל צו דחיית שירות.
מירי פרנקל-שור: כך אנחנו מבינים את זה.
אורי מקלב: אבל זה גם לא רלוונטי רק בעתיד אם זה יהיה גיל 22 או 23.
ערן יוסף: ודאי שהמסלול הזה לא רלוונטי לתקופת הביניים, שם יש פטור בגיל 21.
אורי מקלב: זה ברור.
אורי מקלב: אבל אני שואל בתקופה הזאת שבגיל 19 הוא עושה הכשרה מקצועית, זה לא מגביל אותו?
אורי מקלב: כמה זמן זה הכשרה מקצועית?
אורי מקלב: מה ההגדרה, הגדרה ששר הביטחון יחליט?
אורי מקלב: אני אומר את זה גם בכיוון ההפוך.
ערן יוסף: יש הגדרה להכשרה מקצועית בסעיפים הראשונים שקראנו בחוק, שזה הכשרה ששרת התמ"ת קבעה, יש כללים להכשרה מקצועית.
רם בן ברק: יש כללים להכשרה מקצועית, כולל כמה שעות.
מירי פרנקל-שור: לא, אבל אורי, על מה שאתה מדבר, יש פה נקודת חיתוך שהיא גיל 21.
מירי פרנקל-שור: זאת אומרת, אם אנחנו קוראים עוד פעם את 26ט(א): מיועד לשירות ביטחון שקיבל צו דחיית שירות ושמלאו לו 21 שנים – זאת אומרת, יש פה איזה שהיא נקודת חיתוך, שבגיל 21 הוא יכול לנתב את דרכו.
מירי פרנקל-שור: תיכף נראה איך זה משפיע על השירות הלאומי אזרחי וכו', אבל בגיל 21 הוא יכול לבחור בשני המסלולים הללו.
מירי פרנקל-שור: זה לא אומר שאם גיל הפטור יעלה, זה עולה אוטומטית.
אורי מקלב: זה נכון, אמרתי הפוך, זה לא רלוונטי בתקופת הביניים.
מירי פרנקל-שור: השאלה אם זה כן רלוונטי או לא רלוונטי, זו גם אחת השאלות שעולות בהקשר הזה אבל בשנתיים או בשלוש השנים הראשונות, שגיל הפטור עומד על 21 אז באמת מתעוררת השאלה מה התכלית של הסעיף?
אורי מקלב: אבל אם הוא אומר שאת ההכשרה המקצועית הוא יכול לעשות תוך כדי הלימודים שלו, 30 שעות הוא עושה את ההכשרה המקצועית - - -
מירי פרנקל-שור: לפני גיל 21 הוא לא יכול לעשות 30 שעות.
אורי מקלב: לפי מה שהוא אמר, כן.
מירי פרנקל-שור: בסעיף 26ה(1), הוא יכול להיות בהכשרה מקצועית ובלבד שלא יופחתו מ-20 שעות בשבוע.
מירי פרנקל-שור: זאת אומרת, לימוד התורה לא יכול להיות פחות - - -
אורי מקלב: אבל גם היום יש בחוק שהוא יכול לעשות הכשרה מקצועית.
ערן יוסף: אבל ההכשרה יכולה להיות לפני 21.
מירי פרנקל-שור: ההכשרה עצמה יכולה להיות לפני גיל 21 אבל אז אתה נמצא במסלול אחר.
אורי מקלב: של כמה שעות?
מירי פרנקל-שור: אתה יכול להיות בהכשרה מקצועית בכל אחד מהמסלולים של הכשרה מקצועית גם לפני גיל 21.
גלעד מלאך: ואז הגעת לגיל 21 ומה שנותר לך להשלים כדי להיכנס זה אותם שלושה שבועות.
אורי מקלב: אבל הכשרה מקצועית, לפני כן כמה הוא היה יכול לעשות, 30 שעות, 20 שעות או שהוא בכלל לא חייב ללמוד באותו זמן?
אורי מקלב: הוא חייב גם ללמוד?
מירי פרנקל-שור: אם מלאו לו 21 והוא לא מסיים את ההכשרה המקצועית, הוא כבר לא צריך ללמוד.
אורי מקלב: אני מציף את זה בגלל שבכל החקיקה הדברים לא נאמרים בצורה ברורה.
אורי מקלב: לפי מה שנאמר קודם, הוא בכלל לא צריך ללמוד בישיבה באותה תקופה.
אורי מקלב: חוץ מאשר שהוא יכול לעשות את זה קודם, הוא גם אמר - - -
רם בן ברק: עד גיל 21 הוא חייב ללמוד בישיבה, מגיל 21 יש לו פטור.
אורי מקלב: לא תמיד פטור, פטור זה רק עכשיו לתקופת ביניים.
אורי מקלב: כל זמן שהוא לא עשה את השירות, הוא עדיין כן יהיה חייב.
אורי מקלב: אם נניח בתקופה של עוד שלוש שנים, שהגיל יהיה 23 והוא הגיע לגיל 21 והוא לא עשה את זה, אז הוא חייב ללמוד בישיבה.
אורי מקלב: אם כך, זה לא מדויק.
אורי מקלב: הכול ככה מלמעלה.
אורי מקלב: בשנה שהוא יהיה בגיל 23 והוא עשה את ההכשרה קודם והוא הגיע לגיל 21 והוא לא עשה את ההכשרה של שלושה שבועות האלה, אז הוא צריך ללמוד בישיבה.
אורי מקלב: אז אין לו פטור אוטומטית, כמו שאמרת.
מירי פרנקל-שור: אלא אם הוא מצהיר שבעתיד הוא יעשה את זה.
אורי מקלב: הוא הצהיר, אתה לא אומר לו מתי הוא צריך לעשות את זה.
אורי מקלב: אתה לא אומר לו, ביום שמלאו לו, הוא צריך לעשות את זה.
אורי מקלב: אני מניח שאתה רוצה שהוא יעשה את זה עד גיל מסוים.
דרור גרנית: בהנחה שהוא רוצה לפטור את עצמו מהשירות הצבאי, עומדת לזכותו האופציה לעשות את זה החל מגיל 21.
דרור גרנית: הנחת העבודה היא, שאם הוא אכן רוצה להגיע לפטור הזה אז הוא יעשה את זה מוקדם ככל הניתן.
דרור גרנית: זאת אומרת, אם הייתה לו יום הולדת ב-1 בינואר - - -
אורי מקלב: אבל בתקופת ההכשרה שהוא עשה את זה לפני זה, במה הוא חייב?
אורי מקלב: הוא לא חייב ללמוד בישיבה?
אורי מקלב: לפני גיל 21.
מירי פרנקל-שור: הוא חייב ללמוד בישיבה.
אורי מקלב: כמה שעות?
אורי מקלב: יש לו 20 שעות או 30 שעות?
מירי פרנקל-שור: עד 20 שעות.
מירי פרנקל-שור: ה-30 שעות להכשרה מקצועית זה רק מגיל 21 ומעלה.
אורי מקלב: אז זה לא ברור.
ערן יוסף: אז אני מתקן.
ערן יוסף: מה שאמרה היועצת המשפטית זה בדיוק הדבר.
ערן יוסף: עד גיל 21 המסלול הרגיל, לומדים בישיבה ועד 20 שעות - - -
אורי מקלב: ואם הוא עושה 20 שעות, הוא חייב את ה-25 שעות הנותרות אם הוא לא נשוי?
מירי פרנקל-שור: עד גיל 21.
מירי פרנקל-שור: בגיל 21 כללי המשחק משתנים.
רם בן ברק: מישהו יכול להסביר לי במילים פשוטות את כל מה שאמרתם?
אורי מקלב: עו"ד פרנקל, אחרי זה הוא חייב ללמוד את כל השעות.
אורי מקלב: אחרי שהוא גמר את ההכשרה המקצועית הזאת.
אורי מקלב: בגיל 21 הוא עשה את ההכשרה המקצועית וחובת הגיוס בגיל 23, מה הוא יעשה אחר כך?
מירי פרנקל-שור: אז בגיל 21 אנחנו צריכים לבדוק האם הוא הלך לאחד המסלולים של השלושה חודשים או שלושה שבועות.
אורי מקלב: הוא עוד לא הלך.
אורי מקלב: אם הוא הלך אז הוא פטור.
אורי מקלב: אבל אנחנו אומרים שהוא לא הלך.
מירי פרנקל-שור: ואם הוא לא הלך אז הוא צריך להמשיך להישאר בישיבה והוא צריך לעמוד בתנאי השירות.
מירי פרנקל-שור: זה למיטב הבנתי.
אורי מקלב: הוא צריך לעמוד בכל מה שדורש ממנו 26ה.
אורי מקלב: שזה יכול להיות 40 או 45, תלוי במצב האישי שלו.
אורי מקלב: והוא צריך לחזור לעשות את זה.
ערן יוסף: החידוש של סעיף 26ט(ב) בעצם בא ואומר, שאחרי גיל 21 יוכל אדם להגיד, אני קודם כל רוצה לעשות הכשרה מקצועית, אני מצהיר שבכוונתי ללכת למסלול של שלושה שבועות ואז בתקופה הזאת הוא יקבל דחיית שירות עבור אותה הכשרה מקצועית גם אם הוא לא לומד בישיבה.
ערן יוסף: והכשרה מקצועית צריכה להיות של 30 שעות לפחות, זה הכול.
ערן יוסף: כל מה שקרה עד גיל 21 נשאר אותו הדבר.
ערן יוסף: אם הוא מסיים את ההכשרה המקצועית אז בעצם הוא צריך להיות בישיבה או שהוא לא מקבל דיחוי.
ערן יוסף: אותו הדבר כמו קודם.
אורי מקלב: זאת אומרת, גם אם שר התמ"ת יחליט שהכשרה מקצועית זה פחות מ-30 שעות, עדיין הוא צריך ללמוד 30 שעות.
רם בן ברק: חברים, שנייה, אני מבקש שהיועצת המשפטית תגיד עכשיו מה קורה לבחור שבוחר בסיפור הזה של שלושה שבועות והוא עכשיו בן 19, בגיל 21 הוא מקבל את הפטור והוא יודע שבעוד שנתיים הוא יעבור לגיל 23 – כשהוא יגיע לגיל 21 הוא בעצם כבר יוכל לקבל את הפטור.
רם בן ברק: מה המסלול שלו?
מירי פרנקל-שור: בוא נראה מה המסלול של בחור ישיבה שהגיע לגיל 18, צריך להתגייס לצה"ל והוא רוצה לקבל דחיית שירות: מגיל 18 עד גיל 21 – אני עוזבת בצד את השירות הלאומי אזרחי, אני אחזור אליו אם תרצה – הוא צריך לקבל כל שנה דחיית שירות משר הביטחון.
מירי פרנקל-שור: בגיל 21 הוא יכול לעשות פאוזה, אומרים לו, יש לך שלוש אפשרויות.
מירי פרנקל-שור: הוא יכול להישאר וללמוד בישיבה ולהמשיך לקבל דחיית שירות עד גיל הפטור, שתיכף נדבר מהו גיל הפטור.