GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רם בן ברק: בבקשה, חה"כ סטרוק, בבקשה להמשיך.
אורית סטרוק: צביקה נאם פה את נאום המאה בלי מילה של הפרעה, ואני לא יכולה לדבר כמה משפטים קצרים כי הם לא מוצאים חן בעיניך?
אורית סטרוק: באמת?
אורית סטרוק: עם כל הכבוד.
רם בן ברק: חה"כ סטרוק, בבקשה.
אורית סטרוק: עם כל הכבוד, צביקה, ממשלה שמכניסה את התנועה האסלאמית לתוך מסדרונות השלטון לא יכולה שלא לעשות את ההיפך.
אורית סטרוק: אני רוצה לומר כך.
אורית סטרוק: הממשלה הזו יודעת מצוין מהם האלמנטים שהיא צריכה לעשות כדי לשנות את הדמוגרפיה בגליל, או במילים פשוטות, לעשות את מה שהיה הדגל של התנועה הציונית מאז כינונה והוא רוקן בשנים האחרונות, לייהד את הגליל.
אורית סטרוק: מה שהיא צריכה לעשות זה חוק אחד פשוט, שענבר בזק, לא מהציונות הדתית בסדר?
אורית סטרוק: מיש עתיד, רצתה לקדם, ויאיר לפיד חסם אותו, וזה חוק האגודות השיתופיות, שזה חוק שמאפשר ליישובים הקהילתיים בגליל לגדול סוף סוף בלי לפחד שהם יהפכו להיות יישובים מעורבים.
אורית סטרוק: בואו נשים את זה על השולחן ולא נתבייש להגיד את זה, אי אפשר לייהד את הגליל אם כולאים את היישובים הקהילתיים בגליל, שהם בעצם המקומות שאמורים למשוך את האוכלוסיות הטובות והחזקות.
אורית סטרוק: כולאים אותם בתוך ה-400 משפחות ולא מאפשרים להם לגדול.
אורית סטרוק: אני אומרת לכם מידיעה אישית שענבר, כתושבת הגליל, כמי שחיה את המצוקה הזו, רצתה לקדם את החוק הזה יחד עם חברתי הטובה איילת שקד וביחד עם אחרים, ומי שחסם את זה היה יאיר לפיד.
אורית סטרוק: אני אומרת את זה לך, אדוני היו"ר, אי אפשר יהיה לשמור על הגליל, אי אפשר יהיה לייהד את הגליל וצריך להרים את הדגל הזה מחדש, הוא דגל ציוני לגיטימי שאין מה להתבייש בו, ואי אפשר לעשות את זה אם לא ישנו את חוק האגודות השיתופיות.
אורית סטרוק: אני סיימתי, ואני מאוד רוצה לשמוע את נציג צה"ל מדבר על הנושא של הדיון, על הנושא.
רם בן ברק: תודה רבה, חה"כ פרוש בבקשה, ומיד אחרי זה נציג צה"ל ואז אני אסכם.
רם בן ברק: בבקשה, בקצרה כמה מילים.
מאיר פרוש: אני פה בכדי להזדהות עם עצם היום הזה, הדבר הזה חשוב לי, יישוב ארץ ישראל בכל מצב ובכל מקום.
מאיר פרוש: אני אומר, שאם היו מתייחסים אל הגליל אז הגליל - - - יש לי הרבה מה לומר אבל אני לא רוצה לקחת מזמנכם, אבל דבר אחד אני כן רוצה לשאול, וכחבר אופוזיציה ודאי שאני אשאל את זה, ואם אני טועה אז אני מבקש מראש סליחה.
מאיר פרוש: יש לנו שר אוצר, יש לנו יו"ר ועדת כספים, ואני רוצה לדעת מה שר האוצר עשה, איזו פעולה הוא עשה כדי לקדם תוכניות לייהוד הגליל?
מאיר פרוש: אז אולי זה בגלל שאני אומר שאין רוסים שם?
מאיר פרוש: אם אני אשתמש בשפה שלו - - -
רם בן ברק: הם רחוקים, בגבול - - -
מאיר פרוש: אני אשתמש בשפה שלו, אבל יש מקום לשאלה הזו.
מאיר פרוש: הרי, הוא שואל את השאלה על החרדים, אני שואל האם שר האוצר עשה פעולה מסוימת?
מאיר פרוש: האם קושנר, כיו"ר ועדת שרים, עשה משהו בשביל לעזור לגליל, לייהד את הגליל?
מאיר פרוש: איזו תוכנית יש למדינה?
מאיר פרוש: למדינה לא יכולה להיות תוכנית אם שר האוצר לא בא ואומר שהוא שם כסף לדבר הזה, שהוא רוצה לגרום למענקים, שמי שהולך לגור בגליל הוא יקבל הרבה כסף, אם זה מענק, אם זאת הלוואה נוחה.
מאיר פרוש: אנחנו יודעים איך אפשר לשנע ציבור שיבוא לגליל.
מאיר פרוש: מה הוא עושה?
מאיר פרוש: מכיוון שאין שם רוסים?
מאיר פרוש: אז אני, כאופוזיציה, בוודאי שואל את השאלה הזו.
מאיר פרוש: לדעתי, האשמה מוטלת בראש ובראשונה בו.
מאיר פרוש: הוא היה צריך להוביל מהלך כלכלי שיעזור ויחזק את הגליל ויגרום לכך שאנשים ירצו לבוא ולגור בגליל.
רם בן ברק: בבקשה, נציג צה"ל.
מאיר פרוש: אני אומר, אם יש רוסים בגליל אז אני לא אמרתי, אם שר האוצר עשה פעולה אני לא אמרתי, אם קושניר עשה משהו אני לא אמרתי.
מאיר פרוש: מטבע הדברים הוא לא עשה כי אין שם רוסים.
רם בן ברק: בבקשה, תציג את עצמך לפרוטוקול.
אהרון לוי: אהרוני, ראש ענף מרכיבי ביטחון בפיקוד העורף, אני אתייחס לפיקוד העורף וליחידה להתיישבות.
אורית סטרוק: אתה תוכל להתייחס גם לשאלה מה המשמעות של היישובים לביטחון השוטף?
רם בן ברק: אני מבקש לתת לו לדבר עכשיו.
אהרון לוי: ראשית, אני אגיד שזה נמצא בייעוד העשייה, גם של היחידה להתיישבות וגם של הענף שאני עומד בראשו.
אהרון לוי: רואים ערך בשימור ובאפשור ליישובים להתרחב.
אהרון לוי: אנחנו לא רואים ביישובים האלה רק מושאי הגנה, אלא גם חלק מההגנה.
אהרון לוי: אני מקווה שעניתי ולא רק כסיסמה, ואני אנסה להביא את זה גם בפרטים.
אהרון לוי: אנחנו מתעסקים בחיזוק של ההתיישבות ובהסתכלות שלה כמרכיב ביטחון במספר היבטים.
אהרון לוי: אם זה במרכיבי הביטחון שאנחנו נותנים ליישובים, מתשתיות ועד אמצעים אחרים ומושקעים שם, בהתאם לסדרי עדיפויות שאנחנו קובעים, ונכון, יש גבולות שאנחנו שמים ולא תמיד אנחנו מסכימים עליהם, אבל אנחנו מציבים גבול איפשהו, וכשצריך אנחנו גם יודעים להחריג.
אהרון לוי: יש 82 יישובים ואנחנו רוצים להתמקד בגליל, ואנחנו מסווגים אותם ברמות משתנות של איום ובהתאם לאותה השתנות אנחנו משקיעים את היקפי המשאבים, וזה עולה ממרכיבי הביטחון, ובכל שנה למעלה מ-15 מיליון שקלים, גם בשיקום וגם באחזקה של אותם מרכיבים, וזה משהו שנעשה בשגרה ומכוון לשגרה, בסדר?
אהרון לוי: ליום יום ולאתגרים שבהם מתמודדים אותם יישובים.
אהרון לוי: מאמץ נוסף זה המאמץ של המיגון, ונכון, יש תוכנית 'מגן לצפון' שנהגתה לפני ארבע שנים, עם 100 מיליון שקלים לעשר שנים, אבל היינו פה במציאות משברים, כולנו זוכרים את השנים אחרונות, והתקציבים מגיעים - - -
רם בן ברק: אבל כרגע יש תקציב.
אהרון לוי: אני עונה.
אהרון לוי: ולכן, בתקציב הקיים, כבר היום יש ממ"דים שמוקמים וכבר נחנכו בתשעה יישובים.
אהרון לוי: אנחנו נשלים את 21 היישובים שנמצאים, חלקם כבר גם נמצאים בשלב מתקדם של תכנון, התקבל לזה עוד תקציב השנה, וזה נעשה.
אהרון לוי: זה אמנם עבודה סיזיפית, זה לעבור בית בית שאין לו מיגון ולתכנן מה הפתרון הנכון בעבורו, ולמצוא את הפתח הנכון, ואת התוכנית של מאות ממ"דים שלוקחת בית בית וגם תופרת את הפתרון הנכון, וזה לוקח זמן, אבל כבר היום יש יישובים שמקבלים את המענה הזה וככל שנתקדם בתהליך זה ילך ויתחזק.
אהרון לוי: אנחנו נמשיך ונשקיע בהתיישבות, כי, כפי שאני אמרתי, אנחנו רואים בה ערך גם כמושא וגם כרכיב הגנה.
אורית סטרוק: תסביר רגע, למה ההתיישבות היא רכיב הגנה?
רם בן ברק: סליחה, את מנהלת את הדיון?
אורית סטרוק: אני - - -
רם בן ברק: גברתי, אין לי זמן לעוד שאלות עכשיו.
רם בן ברק: אתה, מילה אחת בלבד.
עמיחי בלוט: אהלן, שמי עמיחי, אני מארגון השומר החדש.
עמיחי בלוט: אני רוצה להגיד שמדינת ישראל השקיעה רבות בביטחון החוץ שלה, השקיעה ומשקיעה, ויש תחושה שהיא הזניחה קצת את ביטחון הפנים, וכרגע יש לנו בעיה במתן מענה.
עמיחי בלוט: דיברו פה על הצעירים, שצה"ל יצטרך לתמרן בהם צפונה, יש גושי יישובים שלמים, והיום אנחנו ביום השנה ל'שומר החומות', שנותקו בגלל פרעות שהיו בתוך הגליל עצמו.
עמיחי בלוט: אנחנו מלווים חקלאים, ורק בליל הסדר היה ירי על חקלאי שנכנס כחוק לשטחי מרעה באזור הבטיחה.
עמיחי בלוט: מה שאנחנו ממליצים ומה שאנחנו רואים ומרגישים, ראשית זה הקמת משמר לאומי, הדיון הזה נמצא במרחב כרגע וצריך לראות שמיישמים אותו ומקימים כוח שידע להתמודד עם תחושת חוסר הביטחון האישי שקיימת בגליל וגם בנגב, אבל נדבר היום על הגליל.
עמיחי בלוט: שנית, אנחנו צריכים להילחם ביתר שאת בתופעות הפשיעה והעבריינות, מתשלום דמי חסות, הצתות, אלימות קשה מאוד.
עמיחי בלוט: יש לנו אינספור דוגמאות, אין לי זמן לפרט.
עמיחי בלוט: שלישית, לחזק את היכולת להתפרנס ואת החוסן הקהילתי באמצעות חיזוק החקלאים והחקלאות במרחב הגליל.
עמיחי בלוט: ולבסוף, כמובן כל נושא החינוך, החינוך החקלאי וחיזוק תחושת השליחות להתיישבות במרחבי הארץ הזאת.
עמיחי בלוט: את הקשר בין התיישבות לביטחון, לדעתי, אי אפשר לנתק אותו וצריך להעמיק ולחזק אותו.
רם בן ברק: תודה רבה, סגן השר שוסטר, מילים ספורות ואז נסכם.
אלון שוסטר: ראשית, שוב תודה.
אלון שוסטר: חה"כ האוזר לא נמצא פה, אבל אחד המצבים הנדירים שבהם חה"כ סטרוק ואני יכולים להסכים בנושאים מדיניים עמוקים, אני חושב שאם לא מוסיפים, וחה"כ האוזר לא הוסיף דברים, איך נגיד, פוגעניים כלפי אזרחים דוברי ערבית אלא מחדד את הדברים שאמר, ואני לא אחזור עליהם, שכרוכים בהבהרת הריבונות הישראלית שכרוכה בהתיישבות של יהודים בגליל ובמקומות אחרים בארץ.
אלון שוסטר: אני מקבל את הדברים במלואם.
אלון שוסטר: בנושא 'מגן לצפון', שחבריי התייחסו אליו, יש לנו ממשלה, הממשלה העבירה תקציב והחלה ליישם החלטה של ממשלה קודמת מ-2018, שלא הייתה מסוגלת לבצע את אותה תוכנית של חמישה מיליארד שקלים להגנת הגבולות, מכיוון שלא היה תקציב.
אלון שוסטר: אז לא אמרתי מילה ישירה בנושאים פוליטיים, אבל הדברים ברורים.
אלון שוסטר: אנחנו כרגע נמצאים עם ביצוע של כמה מאות מיליונים, זה ייקח זמן.
אלון שוסטר: ב-2023 יהיה חצי מיליארד, רק שבעזרת השם ובעזרת חברי הכנסת שיתמכו, גם יהיה תקציב שיבסס את זה, וכך גם בהמשך.
אלון שוסטר: יש לנו צוות משותף יחד עם הצבא ועם משרדי ממשלה, דגש על משרד הפנים, להקטנת הנטל הרגולטורי, כמובן בשיתוף פעולה עם ראשי הרשויות.
אלון שוסטר: הערה של עידו, ראש מועצת עמק הירדן, בעניין הפינוי, מלון אורחים, צריך לקחת בחשבון שלעומת עוטף עזה, שזה נראה כמו איזה סוג של פינוי 'בוטיק', פה מדובר בפי חמש לפחות, והיכולת האמיתית היא בסטנדרטים מעט יותר נמוכים.
אלון שוסטר: אני מקווה שלא נצטרך, אבל אנחנו נכין את זה.
אלון שוסטר: אני רוצה להצטרף פעם שנייה, בום, לדבריה או למחשבתה של חה"כ סטרוק, לגבי הצורך לחזק נתיבים להגדלת הישובים - - -
אורית סטרוק: לתקן את חוק האגודות השיתופיות.
רם בן ברק: תני לו לסיים בבקשה.
אלון שוסטר: למשל אחד הנושאים, צריך למצוא את הדרך לעשות את זה.
אורית סטרוק: הבה, הבה נעשה זאת.
אלון שוסטר: תודה רבה לכולם.
רם בן ברק: ראש עיריית קריית שמונה, אתה רוצה להוסיף משהו?
אביחי שטרן: כן, בקצרה.
רם בן ברק: ברוך הבא, תודה רבה שאתה מכבד אותנו בנוכחות שלך.
אביחי שטרן: אז קודם כל, שלום לכם ותודה על הדיון החשוב הזה, והיום החשוב הזה, יום הגליל.
אביחי שטרן: אני יודע שחברי, יו"ר הפורום דיבר והתייחס לדברים, אבל אני רוצה לחדד את העניינים מנקודת מבטה של העיר קריית שמונה.
אביחי שטרן: סגן שר הביטחון, שמעת את הדברים ממני ממקור ראשון, אבל אני אשמח שגם חברי הוועדה ישמעו אותם, וגם יתייחסו, כי עד היום אנחנו ללא פתרון.
אביחי שטרן: הזכרת את תוכנית 'מיגון לצפון', ואני רוצה להזכיר לכולכם שהעיר הכי מופגזת בעולם, לא בישראל אלא בעולם, היא קריית שמונה.
אביחי שטרן: אני לא אומר את זה בגאווה, מעל 36 שנה רצופות של נפילות טילים, והכמויות, אתם יודעים מה, אולי בשנים האחרונות קוסובו משתווה אלינו, אבל בכמויות טילים ואורך הלחימה, אנחנו בטוח המדינה במקום הראשון בעולם בכמויות האלה.
אביחי שטרן: אז כשמדברים על מיגון צפון, ההיגיון אומר שילכו למגן קודם כל את העיר הכי מופגזת, וכנראה את העיר שגם תהיה.
אביחי שטרן: נקווה שלא נצטרך, אבל ביום שיקרה משהו, כנראה שהיא גם תישאר העיר הכי מופגזת, וזה מה שלימד אותנו גם ניסיון העבר ועד היום.
אביחי שטרן: כשאני מסתכל על תוכנית מיגון הצפון, נראה לי שמישהו קצת התבלבל, כי ממגנים את הכל חוץ מאת העיר שיירו עליה.
אביחי שטרן: זה לא נראה לי הגיוני שבמרחק כמה מטרים ממני, למשל, כפר יובל בימים אלה עובר מיגון כשלכפר יובל יש תוכנית פינוי.
אביחי שטרן: ביום שבו יהיו עשרות טילים או אלפי טילים, או עשרות אלפי טילים על מדינת ישראל, תושבי כפר יובל ילכו ליישוב פינוי קצה שלהם, אבל לעיר קריית שמונה אין תוכנית פינוי כאסטרטגיה שלכם, של מדינת ישראל.
אביחי שטרן: אתם אומרים שלא נפנה עיר בישראל, לא את העיר הכי צפונית, זה סמל, אז אם אתם לא מפנים אותנו, לא הגיוני שתשאירו אותי במטווח ברווזים בלי מיגון, ולא הגיוני שיתחילו מיגון מסביבי אבל אצלי לא ימגנו.
אביחי שטרן: עם כל הכבוד, אני לא מכיר טיל אחד שנפל בכפר יובל אבל בקריית שמונה נפלו אלפים.
אביחי שטרן: איפה סדרי העדיפויות פה?
אביחי שטרן: אני מברך על היישום של ההחלטה הזו סוף סוף, אבל היה צריך להתחיל אותה אחרת, תסלחו לי.
רם בן ברק: תודה רבה, זו הערה חשובה.
רם בן ברק: חברים, אני רוצה לסכם כי אנחנו כבר גולשים לדיון הבא.
רם בן ברק: אני מברך את כל מי שהגיע, נאמרו כאן דברים חשובים מאוד, ואת הדברים החשובים האלה, מעבר למילים, אנחנו גם נעשה בהם דבר מעשי.
רם בן ברק: אני איזום דיון כאן לחיזוק וגידול היישובים בצפון - - -
משה דוידוביץ: סליחה שאני מפריע, אדוני, אפשר לעשות את ישיבת ועדת החוץ והביטחון בצפון, אצלנו בקו העימות?
רם בן ברק: אתה יודע שאני מנהלל, אני תמיד מעדיף דיונים בצפון מאשר בירושלים - - -
משה דוידוביץ: אז אנחנו נשמח.
אורית סטרוק: אז יאללה.
קריאה: בוא נעשה את זה בשטח, אצלנו בצפון.
רם בן ברק: אני אשקול את זה בחיוב, אני צריך לראות.
משה דוידוביץ: תודה.
רם בן ברק: אנחנו נעשה דיון של הוועדה הזאת של חיזוק וגידול היישובים כמשימה לאומית וכמרכיב בביטחון הלאומי שלנו, נעשה את הדיון הזה ונדרוש לפני הדיון מהאוצר, כמו שאמר חה"כ פרוש, לבוא עם תוכנית מעשית, של כלל משרדי הממשלה, להתכונן ולבוא עם תוכנית מעשית לדבר הזה.
רם בן ברק: לגבי - - -
אורית סטרוק: אולי גם תדבר עם יאיר לפיד שיסיר את התנגדותו לחוק של ענבר.
רם בן ברק: לא, אנחנו נדבר על הכל.
אורית סטרוק: מצוין, חשוב מאוד.
רם בן ברק: לגבי 'מגן לצפון' - - -
אורית סטרוק: למרות שממילא הוא הולך הביתה עוד מעט.
רם בן ברק: חברים, נו באמת.
נירה שפק: אולי די, באמת.
קריאה: נו, אורית את מעייפת.
קריאה: טוב, תגידי את זה כל מושב הקיץ, זה בסדר.
רם בן ברק: חה"כ נירה שפק, במסגרת תפקידה כיו"ר ועדת משנה לעורף תקיים דיון על 'מגן לצפון', ואני מבקש בדיון הזה להתייחס באופן רציני למה שאמר ראש עיריית קריית שמונה לגבי קריית שמונה, אני חושב שצריך להתייחס לזה באופן רציני.
רם בן ברק: לגבי הטבות המס, אנחנו נראה איך ניזום דיון בוועדת הכספים.
רם בן ברק: זה לא באחריות שלי, אבל מי פה חבר ועדת הכספים?
נירה שפק: אני.
רם בן ברק: אז נירה שפק תדאג שיהיה דיון בוועדת הכספים בנושא הטבות המס.
נירה שפק: היה אחד ויהיו עוד.
רם בן ברק: תוכנית הפינוי שעלתה כאן - - -
מאיר פרוש: היו"ר, זה לא רק הטבות מס, זה גם מענקי דיור - - -
נירה שפק: כל אזורי עדיפות, על המענקים והקולות הקוראים הרלוונטיים.
רם בן ברק: תוכנית הפינוי, אני לא מכיר את הנושא הזה של התופעה, גם על זה אנחנו נייצר דיון ונבדוק את זה.
נירה שפק: עשינו שני דיונים, ויהיה דיון שלישי.
רם בן ברק: אני מודה לכל מי שבא, לנציג צה"ל.
רם בן ברק: המשימה של כולנו זה לחזק את הגליל שהוזנח הרבה מאוד שנים, הגיע הזמן לשנות את סדר העדיפויות.
רם בן ברק: בוקר טוב, אנחנו מתחילים דיון מהיר לבקשת חברי הכנסת אלי כהן ואיתמר בן גביר, לגבי תעשיית הטיולים הבלתי חוקיים של פלסטינים בישראל.
רם בן ברק: אנחנו נתחיל עם חה"כ בן גביר, אני רואה שאתה כאן בדיון ותציג את הבעיה.
איתמר בן גביר: תודה רבה, אדוני היו"ר.
איתמר בן גביר: האמת היא שהנושא הוא קצת יותר כללי ממה שאדוני מציג, למרות שאני חייב להודות וגם לתת את השבח ל"אם תרצו" ולחשיפה החשובה של "ישראל היום" בעניין הזה של תעשיית טיולים במדינת ישראל, כמובן בלי אישור, שלא כחוק, ועל המשמעות הכל כך חמורה של כניסת אנשים שלא כחוק לתוך מה שנקרא, מדינת ישראל הקטנה.
איתמר בן גביר: אנחנו חווים את זה יום יום ורק בפיגוע האחרון באלעד - - -
רם בן ברק: הם באים ממדינת ישראל הגדולה למדינת ישראל הקטנה, כל מדינה - - -
איתמר בן גביר: הם באים למדינת ישראל הקטנה, מדינת ישראל היא הרבה יותר גדולה, אדוני, אבל אנחנו לא נעשה את הוויכוחים כאן, כי הרי אני בטוח שלמרות דעותיך, אין לי ספק שבנושא הזה של הביטחון של תושבי המדינה, של האופציה הזאת של אנשים שנכנסים בלי אישור, בלי סמכות, בלי רשות, ולמעשה עכשיו זה טיולים אבל אי אפשר לדעת מה טומן בחובו, ומי האנשים.
איתמר בן גביר: יכול להיות שהם באים בתירוץ של טיול, אבל עושים כאן דברים אחרים.
איתמר בן גביר: אז אני אומר, זה לא רק זה, זה לא רק הנושא הזה של טיול, שכמו שאנחנו רואים יש תוכניות מפורטות.
איתמר בן גביר: בכתבה של "ישראל היום" היא ממש מפרטת תוכניות שלמות, הנה, לדוגמה מפרסמים טיול לפארק "אלירכון", כך זה נקרא, בתל אביב, התכנסות מול ארמון אלחמרה, יציאה מרמאללה לפארק, לפארק הירקון הם מתכוונים כמובן, טיול בסירה, עוברים ביפו ואז חוזרים לרמאללה, 120 שקלים בלבד.
איתמר בן גביר: יש כאן שוברי תשלום לטיול, אישורי הרשמה, אישורי הזמנה, כלומר, תעשייה לכל דבר ועניין.
איתמר בן גביר: בנושא הזה יש איזושהי תחושה שמערכת הביטחון פשוט הרימה ידיים.
איתמר בן גביר: עכשיו, הנושא כאן הוא הרבה יותר כללי מהטיולים האלה, הגדר שלנו פרוצה.
איתמר בן גביר: נכנסים שב"חים, נכנסים אנשים בלתי חוקיים, שוהים בלתי חוקיים ומסכנים את הביטחון של תושבי מדינת ישראל.
איתמר בן גביר: רק אתמול אני הייתי בבתים של הקורבנות באלעד, והסתכלתי על הילדים שלהם ואמרתי להם שאנחנו כאן בכנסת, וזה נדמה לי משותף לכולנו מעל כל הדעות הפוליטיות איך לפתור את הבעיות שלנו, אבל הנושא הזה של הביטחון, הנושא הזה של האנשים הבלתי חוקיים, שוהים בלתי חוקיים שנכנסים ומסכנים את החיים של תושבי מדינת ישראל, זה נושא שחייבים לטפל בו.
איתמר בן גביר: כשאני הסתובבתי, התחושה הייתה, ויש כאן כל מיני נציגי ציבור, נציגי ראשי מועצות, אני הסתובבתי, אם זה בקרני שומרון ואם זה ליד טנא עומרים, ולאורכה ולרוחבה של הגדר, והיא פרוצה, הכל פרוץ.
איתמר בן גביר: התחושה היא באמת, בקרני שומרון זה פשוט הכי הדהים אותי, יש מחסום, יש את כל אמצעי האבטחה, ואתה הולך כמה מאות מטרים משם ואתה רואה פשוט גדר פרוצה.
איתמר בן גביר: אז מה?
איתמר בן גביר: אנחנו צוחקים על עצמנו?
איתמר בן גביר: כשאנחנו עוברים במחסום, יהודים עוברים במחסום, ישראלים עוברים במחסום, הם נבדקים.
איתמר בן גביר: לפעמים צריכים להוציא תעודות זהות, ואפילו אותי, כחבר כנסת, שואלים אותי מי, מה, מו, ו-200 מטר משם הכל פרוץ.
איתמר בן גביר: אז יכול להיות שאנחנו באמת משלים את עצמנו ואומרים לעצמנו שהנה, יש ביטחון ויש מחסומים ויש מעברי גבול, שזה לא מעברי גבול כמובן, אבל יש את המעטפת, יש את השמירה, יש את מה שנקרא, כל האמצעים, וכמה מאות מטרים משם, המציאות טופחת על פנינו, המלך הוא עירום, המלך הוא עירום.
איתמר בן גביר: אנחנו יודעים שזה לא רק שם, זה גם בגדר עם ירדן.
איתמר בן גביר: אני הייתי בכמה סיורים בוועדה לביטחון פנים, בוועדה המקבילה, הגדר עם הירדנים גם פרוצה.
איתמר בן גביר: נכנסים, מכניסים, זה לא רק שב"חים, זה גם המונים המונים של אמצעים של נשק, של סמים, ואחרי זה אנחנו מתפלאים מאיפה יש את הנשק הזה.
איתמר בן גביר: אני בחברון, וזה עוד נושא שוועדת חוץ וביטחון צריכה לדון בו, אין לילה שאנחנו לא שומעים, זה כבר מזמן לא צרורות, זה קונצרט שלם של ירי, וכשאתה שואל את עצמך מאיפה זה מגיע, מאיפה מגיעים כל האמצעים האלה?
איתמר בן גביר: אז אתה מבין שהכל פרוץ, אפשר להיכנס, והמדיניות היא לא לאכוף ולא לשמור על הגדר.
איתמר בן גביר: אחרי זה יש גם שאלות משטריות שיכול להיות שהן מתאימות לוועדה לביטחון פנים, אבל עדיין, על הענישה של השב"חים, על האכיפה של השב"חים, אבל לפני הכל, איך יכול להיות שהגדרות שלנו הם פשוט הפקר?
איתמר בן גביר: זה הנושא כאן.
רם בן ברק: חה"כ אלי כהן, אחד מיוזמי הדיון, ומיד לאחריו חה"כ קינלי.
אלי כהן: אדוני, יו"ר הוועדה, קודם כל אני רוצה להודות לך שכינסת את הדיון החשוב הזה.
אלי כהן: אני רק מציע לנוכחים להסתכל מתי חה"כ בן גביר ואני יזמנו את אותו דיון.
אלי כהן: הפנייה שלנו הייתה לוועדה ב-16 בינואר, כלומר, לפני כארבעה חודשים.
אלי כהן: הרבה לפני שגל הפיגועים האחרון והנורא שאנחנו נמצאים בעיצומו, התחיל.
אלי כהן: כלומר, זה לא דבר שהוא בא רק לאחר הפיגועים, אלא הוא מתחדד, על אחת כמה וכמה, במיוחד לאחר אותם פיגועים.
אלי כהן: גם אני ביקרתי בלא מעט מקומות בשטח, נמצא איתנו גם שי רוזנצוויג, ראש מועצת אלפי מנשה, והדבר הזה חוזר ונאמר על ידי כל ראשי המועצות.
אלי כהן: אנחנו צריכים להבין דבר אחד, למדינת ישראל, ברגע שהגדר פרוצה, אין מדיניות ברורה לגבי מי נכנס ומי לא נכנס.
אלי כהן: אנחנו מאבדים כלי חשוב בשמירה על הביטחון, אנחנו מאבדים כלי חשוב בלהחליט את מי אנחנו רוצים להכניס ואת מי אנחנו לא רוצים להכניס.
אלי כהן: יכול להיות שאולי אנחנו כן נרצה להכניס לעבודה באזור המרכז, אולי אנשים מעל גיל 50, אולי עם משפחות, וכן הלאה, אבל היום אין דין ואין דיין, כל מי שרוצה נכנס, זה פרוץ לעיני כל.
אלי כהן: אנחנו רואים במהלך הימים האחרונים את צה"ל מנסה לכבות שריפות, שם גורמים של חיילים שנמצאים בגדר, אני לא יודע מה, כמו שומרים באיזה סופר - - -
אורית סטרוק: כמו ברווזים במטווח.
אלי כהן: כמו ברווזים במטווח, אומרת חה"כ סטרוק, ולכן, אני חושב שהדיון הזה שחה"כ בן גביר ואני יזמנו, מקבל חשיבות הרבה יותר משמעותית.
אלי כהן: אני חושב שבדיון הזה היה צריך להיות שר הביטחון בכבודו ובעצמו, ומתוך התקציב של עשרות מיליארדי השקלים, עשרות מיליארדי השקלים שמדינת ישראל מתקצבת את מערכת הביטחון מידי שנה, הייתה צריכה להיות מערכת של גדר עם כל האמצעים האלקטרוניים, שאני בטוח שגורמי מערכת הביטחון יודעים את האמצעים שיכולים להיות, שאפשר להפעיל, שאפשר להגן איתם על התושבים, ושאפשר לבוא ולמנוע את המצב המוזר הזה שהשקענו סכומים לא מבוטלים, בגדר שלא ממלאת את ייעודה, וכפי שאני אומר, גם מעבר לכך, הדבר ברור, כשאין מדיניות אנחנו למעשה מאבדים כלי חשוב וגם מאבדים חיי אדם.
אלי כהן: תודה רבה.
רם בן ברק: אני אחרוג ממנהגי ואגיד כמה דברים בתחילת הדברים, גם בסוף אבל בתחילת הדיון.
רם בן ברק: אני נכנסתי לתפקיד הזה לפני קצת פחות משנה.
רם בן ברק: אחד הדברים הראשונים שעשיתי, ויעידו על זה כאן חבריי ממשרד הביטחון ומהמשטרה, זה שביקרתי בקו התפר כמה וכמה פעמים, וגיליתי להפתעתי הרבה שמדינת ישראל הזניחה במשך 20 השנה האחרונות את גדר ההפרדה לחלוטין, משני טעמים.
רם בן ברק: טעם אחד, זה שלא רצו לסמן איזשהו גבול ברור.
רם בן ברק: הטעם השני הוא, שהמדיניות של מתן אישורי כניסה לעובדים בישראל היא מדיניות מחמירה, ולכן מתי מעט מקבלים, כ-60 אלף אנשים מקבלים את האישורים, אבל מה לעשות, המשק הישראלי זקוק ל-150, 160, 180 אלף עובדים, ולכן העלימו עין.
רם בן ברק: בכוונת מכוון העלימו עין מהפרצות, ולא טיפלו בפרצות, ונתנו לאנשים האלה להיכנס בצורה חופשית למדינת ישראל.
רם בן ברק: לבוא עכשיו, חה"כ כהן וחה"כ בן גביר, ולנסות לייצר כאן איזשהו דיון שבא ואומר שיש כאן הזנחה של השנה האחרונה ותראו מה קורה כאן, זה לחטוא - - -
אלי כהן: זה לא מה שאמרתי.
איתמר בן גביר: למה אתם תמיד מתגוננים?
רם בן ברק: זה לחטוא לאמת.
איתמר בן גביר: רם, למה אתם תמיד מתגוננים?
איתמר בן גביר: אני לא הייתי בכנסת, סליחה.
משה טור פז: במקרה הזה הוא לא מתגונן, הוא דווקא תוקף.
איתמר בן גביר: סליחה, סליחה.
משה טור פז: הוא תוקף, הוא אומר שזו מדיניות ברורה מ-2005 להשאיר פרצות בגדר.
איתמר בן גביר: רגע, שנייה, אני לא הייתי בכנסת - - -
משה טור פז: גם אני לא, ותראו - - -
איתמר בן גביר: אגב, מהיכרותי עם חה"כ כהן - - -
משה טור פז: משנת 2005.
איתמר בן גביר: אז אני רוצה להגיד משהו.
איתמר בן גביר: אני לא הייתי בכנסת לפני שנה.
איתמר בן גביר: מהיכרותי עם חה"כ כהן אין לי ספק שאם הוא היה במקום - - -
משה טור פז: הוא דווקא כן היה, והוא אפילו היה שר בישראל.
איתמר בן גביר: רגע, רגע, אבל אם הוא היה - - - תנו לי שנייה.
משה טור פז: הוא היה שר השיכון, הוא היה יכול לבנות כל דבר.
איתמר בן גביר: תנו לי שנייה.
איתמר בן גביר: אם חה"כ כהן, אין לי ספק מהיכרותי איתו, אם הוא היה מנהל את הדבר הזה, זה לא היה קורה.
איתמר בן גביר: אני אומר את זה בידיעה ובביטחון.
שלמה קרעי: איפה שרי הביטחון?
משה טור פז: איפה שרי הביטחון?
משה טור פז: ואיפה ראש הממשלה 11 שנים?
שלמה קרעי: ליברמן, בוגי, כל שרי הביטחון - - -
משה טור פז: 11 שנים היה פה ראש ממשלה, הוא לא בנה כלום.
איתמר בן גביר: אלי היה שר ביטחון ולא ידעתי על זה?
איתמר בן גביר: אז תפסיקו.
רם בן ברק: אני לא הפרעתי לך, נכון?
רם בן ברק: וגם לא הפרעתי לחה"כ אלי כהן.
איתמר בן גביר: לא, כי אתה מאשים.
איתמר בן גביר: אני הייתי כאן לפני שנה?
רם בן ברק: אני לא בא להאשים - - -
איתמר בן גביר: האמת, אני בטוח, השתדלתי לתת התייחסות כזאת עניינית - - -
רם בן ברק: אתה לא נתת התייחסות עניינית - - -
איתמר בן גביר: לא באמת להתייחס לפוליטיקה.
איתמר בן גביר: הייתי בטוח שתבוא ותדבר באופן מהותי - - -
רם בן ברק: אני מתעסק בפוליטיקה?
איתמר בן גביר: בוא נראה איך מטפלים פה - - -
רם בן ברק: כל הדיון הזה הוא פוליטיקה.
אלי כהן: הדיון הזה הוא פוליטיקה?
רם בן ברק: הוועדה הזאת - - -
איתמר בן גביר: מה הקשר לפוליטיקה?
איתמר בן גביר: מה קשור לפוליטיקה?
רם בן ברק: הוועדה הזאת הייתה שש פעמים - - -
איתמר בן גביר: כשרוצחים מישהו, רוצחים ימני או שמאלני - - -
רם בן ברק: אל תפריע לי עכשיו!
איתמר בן גביר: מה זה קשור לפוליטיקה בכלל?
רם בן ברק: אני מזהיר אותך פעם ראשונה.
רם בן ברק: אל תפריע לי עכשיו כשאני מדבר.
רם בן ברק: הוועדה הזאת עשתה שישה דיונים על קו התפר, חלק גדול מהנציגים היו כאן בדיונים האלה.
רם בן ברק: עשינו סיורים, לפחות ארבעה סיורים - - -
איתמר בן גביר: נו, אז מה קורה עם זה?
רם בן ברק: לפני גל הטרור הזה - - -
איתמר בן גביר: מה קורה עם זה?
איתמר בן גביר: זה חיים של אנשים.
רם בן ברק: אנחנו הודענו שאנחנו רוצים לראות בתקציב הביטחון הבא סעיף שמגדיר את בניית הגדר.
רם בן ברק: התחלנו את העיבוי של הגדר.
רם בן ברק: יש כאן מחדל של כל ממשלות ישראל, כל ממשלות ישראל, במשך שנים.
רם בן ברק: במשך שנים, לא בממשלה כזאת ולא בממשלה אחרת, ואתה היית שר בממשלה כזאת, מחדל מתמשך של קו התפר, ואני אומר לך, בכוונת מכוון.
רם בן ברק: זה היה נוח לכולם שייכנסו לכאן 100 אלף אנשים לעבוד, זה היה נוח, כי מצד אחד לא נתנו אישורים ומצד שני נתנו להם להיכנס.
רם בן ברק: זה מחדל מתמשך, ואני לא מטיל את האחריות לא על הצד הזה ולא על הצד הזה, ולא על שר ביטחון כזה ולא על שר ביטחון אחר.
רם בן ברק: הייתה מדיניות מכוונת, ואת המדיניות הזאת אני החלטתי לעצור, ויעידו על זה הדיונים שעשיתי בוועדה הזאת, יעידו על זה הסיורים שעשיתי במקומות הנכונים, והדרישה שלי היא להתחיל לבצע את הגדר ולעבות את המערך.
רם בן ברק: עשיתי שני דיונים איך מגייסים מילואימניקים מיוחדים בשביל לשמור על קו התפר.
רם בן ברק: זאת המציאות.
רם בן ברק: עכשיו, התעשייה הזאת של הטיולים, שהיא חלק מאותו דבר, היא דבר חמור מאוד.
רם בן ברק: אני לא בא ואומר שהי אלא חמורה, כניסה של אנשים למדינת ישראל בלי שאנחנו יודעים שהם נכנסו ובלי שאנחנו יודעים מי הם, היא חמורה, נקודה.
רם בן ברק: האם צריכים לטפל בזה?
רם בן ברק: כן צריך לטפל בזה.
רם בן ברק: האם הממשלה הזאת התחילה לטפל בזה?
רם בן ברק: כן, הוועדה הזאת בוודאי - - -
רם בן ברק: והוועדה הזאת נתנה הנחיות לדרגים של המדינה להתחיל בטיפול.
רם בן ברק: האם זה יכול להיגמר בשבוע?
רם בן ברק: האם זה יכול להיגמר בשנתיים?
רם בן ברק: גם לא.
רם בן ברק: אבל אם צריך להתחיל לעשות ולעבות את זה?
רם בן ברק: כן, אנחנו מקיימים דיון, אחרי הדיון הזה יש דיון על משמר לאומי או משהו כזה.
רם בן ברק: זה לא יהיה משמר לאומי אלא אנחנו נחזק את מג"ב, אבל זה דיון אחר.
רם בן ברק: אנחנו הולכים למהלך של גיוס של עוד 12 אלף אנשי מילואים, אחרי הגמר שלהם בשירות המילואים, בהתנדבות הם יבואו והם יהיו חלק מהגיבוי.
רם בן ברק: אנחנו עושים הרבה מאוד פעולות בשביל שהדבר הזה יקרה, כדי שנוכל לחזק את מג"ב, שעושים עבודה מצוינת אבל אין להם מספיק אנשים בשביל לשמור על קו התפר.
רם בן ברק: אנחנו עושים את כל הדברים האלה.
שלמה קרעי: מועצת השורא מאשרת לכם?
משה טור פז: יאללה, נו, משה, תרפה, תרפה, שחרר.
שלמה קרעי: תרפה, תרפה, אתם חיים בסרט - - -
משה טור פז: בסדר, לפני שנה ירו טילים על ישראל, מי היה?
משה טור פז: מועצת השורא?
שלמה קרעי: יושב שותף בכיר בקואליציה שלך ואומר שהאינטרסים של מלך ירדן חשובים ולא האינטרסים של מדינת ישראל - - -
משה טור פז: אה, אבל כשירו ב"שומר החומות" מי היה ראש הממשלה?
משה טור פז: מי היה שר הביטחון?
משה טור פז: בבקשה.
שלמה קרעי: אז מה אתם ממציאים סיפורים ואגדות?
שלמה קרעי: יש לכם שר בכיר תומך טרור בממשלה הזאת - - -
משה טור פז: אבל הנה סיפור ואתה חוזר עליו שוב ושוב, תרפה.
משה טור פז: לפני שנה ראש הממשלה שלך אפשר טילים על ירושלים - - -
קריאה: לשאלתך מי היה, נפתלי בנט - - -
משה טור פז: ראש הממשלה שלך, שלמה קרעי - - -
שלמה קרעי: ראשי טרור - - -