GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יואב קיש: הוא בזכות דיבור, מה העניין?
יואב קיש: זה אותם 50 מיליון שחסרים.
שמחה רוטמן: כבר היו דברים יותר מיותרים שממשלת ישראל השקיעה בהם, אני חושב שזה אחד מהדברים שהם לא מיותרים, אני חושב שאלה דברים חשובים.
שמחה רוטמן: זה לגבי המימון, ואני אוחז בשולי גלימתו של חבר הכנסת יואב קיש שאמר את הדברים קודם.
שמחה רוטמן: נושא נוסף, ואני חושב שיש פה אוכלוסיות שהן לא מאוד גדולות ולגן התוספת התקציבית שנדרשת לכך היא לא מאוד גדולה.
שמחה רוטמן: אני מציע שזה ייכנס, ואם זה לא ייכנס אני מבקש שזה יירשם אחר כך כהסתייגות – שזה, כאשר מדובר על החיילים הבודדים או כאלה שהם בקריטריונים לתשלומי משפחה, או עולים, לאותה קבוצה גם למי שנמצא בשירות הלאומי באותם קריטריונים.
שמחה רוטמן: יש קבוצה – לא מאוד גדולה, אבל מבחינת הסיטואציה שלהם היא מאוד מאוד דומה, כאלה שבאו מחו"ל לעשות שירות לאומי ובמהלכו עשו את העלייה, בנות שירות לאומי בודדות – קבוצה לא מאוד גדולה, אבל מבחינת הצורך שלהם באירוע הזה ומבחינת הקריטריונים שלהם אני לא רואה סיבה שלא להחיל את זה עליהם, ולכן אני - - -
רם בן ברק: אני רק רוצה לציין – אתה אומר דברים של טעם, כמובן.
רם בן ברק: החוק הזה בא לעודד שירות קרבי, להכיר, להוקיר שירות קרבי - - -
שמחה רוטמן: לא, רק סעיף א הוא הקרבי.
רם בן ברק: גם כשחבר הכנסת יואב קיש בזמנו דיבר, הוא דיבר על להוקיר את השירות הקרבי בצה"ל.
רם בן ברק: אפשר לעשות - - - אסור לבלבל, אבל.
רם בן ברק: אז אני מבקש - - -
שמחה רוטמן: אני מחדד את מה שאמרתי – אתה צודק לחלוטין.
שמחה רוטמן: סעיף 7א1 הוא החלופה של הקרבי.
שמחה רוטמן: זה אומר שכאשר אתה שירת שירות קרבי לא עושים לך מבחנים נוספים, גם אם אתה בא ממשפחה פלונית או משפחה אלמונית.
שמחה רוטמן: מה שמזכה אותך, האירוע המזכה הוא השירות הקרבי, בו אני לא מבקש לגעת – אני חושב שהוא נכון, הוא מדויק וצודק.
שמחה רוטמן: אחרי חלופה 1 יש חלופות אחרות של אנשים שלא שירתו שירות קרבי שהחוק חל עליהם.
שמחה רוטמן: אחד מהם – סעיף חלופה, להבנתי – ותקנו אותי אם אני טועה, כי אני הבנתי שזו חלופה מקבילה, שחל מי שלא עשה קרבי, אלא אם לא הבנתי נכון את הסעיפים.
שמחה רוטמן: אז אם החוק עוסק רק בקרביים אני חולק – יכול להיות שלא הבנתי נכון.
שמחה רוטמן: אז לא הצלחתי להבין האם סעיף 2 הוא חלופה, או שהוא רק מי שעשה קרבי וחל - - -
עידו בן יצחק: זה חלופי.
שמחה רוטמן: אז הבנתי נכון.
שמחה רוטמן: זאת אומרת שיש סיטואציה אחת שזה חייל קרבי, וסיטואציה שנייה שזה אדם בן העדה הדרוזית, הערבית והצ'רקסית – גם אם הוא לא קרבי, נכון?
יואב קיש: אבל הוא שירת בצה"ל ואושרה בקשתו לתשלומי משפחה.
שמחה רוטמן: אז הבנתי נכון, אז אני אומר – כרגע החלופה היא או שירות קרבי, או שירות לא קרבי עם כמה אופציות.
שמחה רוטמן: זה החלופות שיש כרגע בחוק.
שמחה רוטמן: אני מבין שבהתחלה הייתה תכנית אחרת, וזה שונה.
רם בן ברק: כתוב כאן ככה: "אושרה בקשתו לתשלומי משפחה להוריו כמשמעותם בפקודות הצבא".
רם בן ברק: "הוא חייל משוחרר בודד".
שמחה רוטמן: זה עוד חלופה.
שמחה רוטמן: חלופה נוספת.
רם בן ברק: הוא לא חייב להיות קרבי.
עידו בן יצחק: עוד לא הגענו לסעיף הזה, אבל אני אסביר: יש פה חמש קבוצות שזכאיות ל "ממדים ללימודים".
עידו בן יצחק: אחת, הגדולה ביותר, היא החיילים הקרביים.
עידו בן יצחק: קבוצה שנייה זה מי שמקבל תשלומי משפחה.
שמחה רוטמן: גם אם הוא לא קרבי.
עידו בן יצחק: גם אם הוא לא קרבי.
עידו בן יצחק: קבוצה שלישית – בני מיעוטים, גם אם לא קרביים.
עידו בן יצחק: קבוצה רביעית – עולים חדשים, גם אם הם לא קרביים, וחיילים בודדים, גם אם הם לא קרביים.
שמחה רוטמן: אז אני אומר – אם הרציונל היה נשאר שרק חיילים קרביים – אני מבין את זה, ואני חושב שמה שאמר יושב-ראש הוועדה בהקשר הזה הוא צודק לחלוטין, אם זה הרציונל.
שמחה רוטמן: אם הרציונל הוא מעבר לקרביים, יש לנו קבוצות שיש לנו מטרה או לתגמל אותם או לעזור להם להשתלב גם אם הם לא קרביים – שזה ארבע הקבוצות הנוספות, אני אומר: אותן ארבע קבוצות, גם לסיטואציה של שירות לאומי.
שמחה רוטמן: כשמישהי עושה עלייה מארצות הברית והיא משתלבת ועושה שירות לאומי והיא חיילת עולה, שתקבל גם היא את ה "ממדים ללימודים".
שמחה רוטמן: אלה קבוצות מאוד קטנות וחבל להחריג אותן.
נירה שפק: לי חשוב שתסביר את הקריטריונים.
נירה שפק: אני חושבת שזאת הבעיה.
נירה שפק: לי חשוב שתסביר את הקריטריונים כי אנחנו גם מקבלים אס אם אסים מאנשים ששומעים אותנו, ונראה לי שיש כאן התבלבלות טוטאלית בקטע של מה נועד למה, מה הפיקדון, מה זה.
נירה שפק: שווה לדבר על זה.
עידו בן יצחק: אני רוצה להעיר לחבר הכנסת רוטמן.
עידו בן יצחק: בעצם, אחת המטרות האלה שבגללן נכנסו האוכלוסיות האלה היא גם להקל על מי שהגיוס הוא לא דבר פשוט עבורו.
עידו בן יצחק: דבר שני – אתה בעצם מציע לאפשר מתן מלגה למי שביצע שנה של שירות לאומי, בשעה שמי ששירת שנתיים ושמונה חודשים מלאים – לא יהיה זכאי לה.
שמחה רוטמן: אז אפשר באמת לדבר על שנתיים של שירות לאומי, וזה יותר קרוב לשירות של הנשים בצה"ל, ההפרש לא באמת גדול.
שמחה רוטמן: אפשר לדבר על שנתיים של שירות לאומי.
שמחה רוטמן: אני מבין, אפשר לדבר על שנתיים של שירות לאומי אזרחי, שוב – אלה אוכלוסיות שאנחנו מעוניינים לשלב אותן, אנחנו מעוניינים שהשירות הלאומי או השירות הלאומי האזרחי ישמש עבורם קרש קפיצה להשתלבות בחברה הישראלית, יש לנו אינטרס מדינתי כזה.
שמחה רוטמן: וגם בעניין של הסעיף של העולה החדש שאני חושב שדיברו אתנו על האוכלוסיות האלה גם בסיטואציות אחרות - העולים החדשים שחלקן גם עולות חדשות שבאות ועושות שנתיים של שירות לאומי – אין שום סיבה בעולם שהן לא יהיו.
שמחה רוטמן: אלה קבוצות שהן מבחינה מספרית, אני לא יודע לגבי המספרים של השירות הלאומי האזרחי – אבל מבחינת השירות הלאומי מי שהיא עולה ושירות לאומי, אני יודע שאלה מספרים מאוד קטנים.
שמחה רוטמן: אבל מבחינת הרציונל של עידוד העלייה ועידוד ההשתלבות בחברה – אני חושב שהיא נופלת לאותה רובריקה.
נירה שפק: אני חושבת ששווה להגיד כאן שיש לנו אינטרס בכל הרמות לגייס כמה שיותר ולשירות משמעותי.
נירה שפק: לא כל דבר כזה – הפתרון הוא זה.
נירה שפק: זה מערכת שלמה של דברים שמרכיבים, נהלים ומגמות של תמריצים ולכן לא לכל דבר זה הפתרון.
נירה שפק: יש כאן מערכת שלמה, ותכף נתייחס לזה.
ערן יוסף: אני חייב להתייחס לעניין הזה ולהזכיר מאיפה התחלנו.
ערן יוסף: אנחנו מדברים פה על עיגון בחקיקה של מודל שעובד כבר כמה שנים, הומצא על ידי מערכת הביטחון, הושגו לו משאבים, מקורות של FIDF והאגודה למען החייל עבור חיילים וחיילים בלבד.
יואב קיש: דרך אגב, להם היה לחיילים בודדים?
יואב קיש: אני שואל אם שם הקריטריונים האלה היו.
יוסף טייב: כן, כן.
יוסף טייב: אין חייל בודד שלומד בחינם, יואב.
ערן יוסף: הקריטריונים שכתובים כאן הם העתקה של המצב הקיים.
ערן יוסף: עשינו תיקונים טכניים קלים על מנת שזה יתאים למודל של חקיקה, אבל שמרנו על המודל כפי שהיה עד עכשיו.
ערן יוסף: לוחמים ו- - -מיוחדות, כפי שכתובים.
ערן יוסף: אנחנו לא מתנגדים להרחבות כאלה ואחרות אבל צריך להבין שכל דבר כזה יש לו גרירות של אוכלוסיות נוספות שיבקשו בנוסף, יש לזה השלכות תקציביות.
ערן יוסף: אנחנו מבקשים כרגע לאשר את הדבר הזה כלשונו, על מנת לעגן את ההסדר הזה, את מה שהובטח לחיילים שכבר לומדים היום בשנת הלימודים הנוכחית ומחכים שהחוק הזה יאושר היום כדי שהם יקבלו את הכסף.
ערן יוסף: כל ההרחבות האחרות – אם יועמד תקציב מתאים לאוכלוסיות נוספות יהיה אפשר לשקול את זה, אבל כרגע זה לא יכול להיות מונח על השולחן כי זה תוקע את מי שכבר אמור לקבל את הכסף מחר בבוקר מכוח החוק הזה.
שמחה רוטמן: אל"ף, להבנתי היום החיילים הבודדים מקבלים 100%, לא 70%, ואנחנו מעגנים להם 70%.
ערן יוסף: לא, אנחנו משמרים את המצב הקיים, בדיוק כמו שמופיע כרגע.
שמחה רוטמן: זה מה שמקבלים היום.
שמחה רוטמן: אבל אני אומר רק ברמה העקרונית – אני שומע את הטיעון הזה.
שמחה רוטמן: אני חושב שכוונת כולם רצויה בדבר הזה.
שמחה רוטמן: אני רק אומר: הסדר מגיע לכנסת בין היתר כדי שחברי הכנסת יפעילו עליו את החשיבה ויחשבו האם צריך להוסיף או להרחיב.
שמחה רוטמן: להגיד שבגלל זה מה שפועל – כזה ראה וקדש, תעשו copy-paste?
שמחה רוטמן: זאת אמירה ברמה העקרונית - - -
יוסף טייב: אני רק אומר לחבר הכנסת רוטמן וגם לחבר הכנסת קיש – בנושא חיילים בודדים, כיוון שקיימות המון המון קרנות, ואני עומד בראש קרן אחת כזאת – קרן שון כרמלי שהקמתי, וגם כשהייתי נשיא מכללה – כמעט אין היום חייל, יכול להיות שיש אבל אני לא מכיר, אנשים שהם חיילים בודדים שמגיעים לתוך מערכות ועשו שירות משמעותי שלא זוכים למלגה מלאה של לימודים וגם מלגות מחיה.
יוסף טייב: לכן אני אומר: יש היום מערכות עצומות - - -
שמחה רוטמן: נכון, אבל הרעיון הוא לקבע את זה בחקיקה, כדי לא לשלוח אותם לכל מיני - - -
יוסף טייב: הם לא עקב האכילס של הדבר הזה.
שמחה רוטמן: אני מסכים.
שמחה רוטמן: אני אומר: הרעיון לעגן את זה בחקיקה כדי לא לשלוח אותם לחפש - - -
רם בן ברק: הערה חשובה, אנחנו ממשיכים בהקראת החוק.
עידו בן יצחק: אני עובר לסעיף 2 בעמוד 2.
עידו בן יצחק: הסעיף שאנחנו מתקנים פה הוא בעצם סעיף שקובע את תפקידי הקרן לקליטת חיילים משוחררים, והתוספת הזאת נועדה לתת לה את הסמכות לגבי הקרן של "ממדים ללימודים".
עידו בן יצחק: אני ממשיך בקריאה: סעיף 7א שאותו אנחנו מתקנים כאן עוסק בקרן הקיימת שנותנת מלגות לימודים לחיילים משוחררים שמתגוררים באזורי סיוע או שלומדים במוסדות להשכלה גבוהה באזורי סיוע.
עידו בן יצחק: התוספת של המילה "באזורי סיוע" לאורך הסעיף הזה נועדה לחדד את ההבדלים בין הסעיף הזה ובין הסעיפים שאנחנו הולכים להוסיף עכשיו של "ממדים ללימודים".
עידו בן יצחק: וזה מביא אותנו לסעיף 4, שהוא הסעיף המרכזי בחוק שקובע את ההסדר, בעצם.
עידו בן יצחק: אני אעצור רגע פה.
עידו בן יצחק: זה הסעיף שמגדיר בעצם מי זכאי מקרב הלוחמים.
עידו בן יצחק: תנאי הבסיס הוא ש-75% מתקופת השירות הוא ישרת כלוחם.
עידו בן יצחק: אם מסיבה כזו או אחרת הוא עבר אחר כך לשירות בתפקיד אחר, כל עוד 75% הוא שירת כלוחם הוא עדיין יהיה זכאי.
עידו בן יצחק: יש פה גם סמכות לראש אכ"א להכיר במי שרק 70% מהשירות שלו היה כלוחם.
עידו בן יצחק: תיקון אחד שעשינו פה בפסקה (1) בעצם נוגע לחיילי נח"ל ותלמידי ישיבות הסדר.
עידו בן יצחק: בעצם מה שהחוק הזה אומר – שלאחר שתקופת השירות בפועל של חיילי הנח"ל שיש להם פרק משימה או של תלמידי ישיבות הסדר שיש להם תקופה של של"ת שבה הם נמצאים בישיבת הסדר לא מגיע לכדי 32 חודשים, החלק של ה-75% יחושב מתוך מה שהם עושים בפועל.
עידו בן יצחק: זאת אומרת, לצורך העניין – אם אותו חייל היה בפרק משימה ושירת שנתיים אז מתוך זה 75% יוכר לו לצורך הכרה כלוחם.
עידו בן יצחק: אני ביקשתי לשנות את הנוסח כי הנוסח המקורי לא היה חד משמעי ואפשר היה לפרש ממנו את התוצאה ההפוכה.
עידו בן יצחק: אני חושב שעכשיו זה מבהיר את הנושא.
עידו בן יצחק: זה לגבי לוחמים.
רם בן ברק: זה נותן פתרון לחיילי הנח"ל, כן?
עידו בן יצחק: אני ממשיך בקריאה: אני רק אומר פה שלפי מה שהבנתי מהצבא - - -
רם בן ברק: אני רוצה להבין את הסעיף הזה.
עידו בן יצחק: זה הכול חלופות.
רם בן ברק: זאת אומרת, מי שאושרה בקשתו לתשלומי משפחה, וגם לא שירת 75% - -
עידו בן יצחק: שירת כאפסנאי, לצורך העניין.
רם בן ברק: - - עדיין זכאי - - -
שמחה רוטמן: ובלבד שהוא שירת מעל 85% מהשירות המוטל עליו לפי חוק שירות ביטחון.
נירה שפק: זאת בדיוק השאלה – האם זה או-או, או גם וגם?
רם בן ברק: אם הוא אושר לתשלומי משפחה ושירת בשירות עורפי – עדיין הוא זכאי, למרות שלא שירת כלוחם, בגלל שהוא הוגדר כתשלומי משפחה.
ערן יוסף: התנאי שחל על כולם: 85% מהשירות שחייב בו.
ערן יוסף: הנושא של ה-75% לוחם זה רק לחלק של הלוחמים.
נירה שפק: ומאבטחי מתקנים שעושים חצי מהתקופה, איך זה נחשב להם?
ערן יוסף: התקופה שהוא חייב בה היא קטנה יותר.
נירה שפק: פשוט – המנה היא אחרת, זה מה שאתה אומר.
יוסף טייב: הנושא הקרבי חל על 75% או על 70% לפי ראש אכ"א, וה-85% חל על כל נושא השירות הצבאי הכללי.
יוסף טייב: אלה שתי קטגוריות שונות.
נירה שפק: אני רוצה להבין – חייל שעשה 60% לחימה, גם בסיירת, אני בכוונה מקצינה – עשה מסלול אגוז, אחרי 60% מהשירות ונשר מהשירות, לא יקבל, וחייל עורף כן יקבל.
קריאה: אם הוא חייל בודד.
נירה שפק: לא רק בודד – אם הוכר לתשמ"ש.
עידו בן יצחק: אני ממשיך בקריאה: אני אסביר מה זה אומר.
עידו בן יצחק: זה באמת נוגע בסיטואציה של חייל שנפצע בעת מילוי תפקידו ואז – או שהוא משוחרר לגמרי מהצבא, או שעובר לתפקיד עורפי.
עידו בן יצחק: במקרה הזה ראש אכ"א יוכל לאשר לתת לו את המלגה גם אם הוא לא השלים את ה- - -
יוסף טייב: אם הוא שוחרר כתוצאה מפציעה בצבא הוא למעשה פטור משכר לימוד באוניברסיטאות, זאת לא שאלה פה.
שמחה רוטמן: אבל לא לפי החוק הזה.
יוסף טייב: אבל החוק הזה לא רלוונטי לגביו.
ערן יוסף: לא, לא.
ערן יוסף: סליחה.
ערן יוסף: הוא יכול להיפצע בצבא ושלא תיוותר לו נכות, ואז מה שאתה אומר לא מדויק.
ערן יוסף: אם הוא נכה צה"ל, יש לו את הזכויות של נכה צה"ל לפי אחוזי נכות – שים את זה לרגע בצד.
ערן יוסף: אם חייל נפצע בזמן שירותו הצבאי, בפעולה מבצעית, והפסיק את השירות שלו כתוצאה מזה וברוך ה' לא נותר נכה.
ערן יוסף: במצב הזה גם בסעיפי החוק האחרים: פיקדון, מענק – ראש אכ"א יכול להכיר בו כמי שביצע את כל שירותו.
רם בן ברק: אם הוא פרש משירותו כלוחם עקב פציעה, גם אם הוא לא הוכר כנכה, אך לא יכול להמשיך את שירותו - -
נירה שפק: עשה תאונת דרכים בסוף שבוע.
רם בן ברק: - - כלוחם, עדיין יוכל ליהנות מזה כי הוא פרש - - -
נירה שפק: שאלה: עשה תאונת דרכים בסוף שבוע?
ערן יוסף: הוא לא פה.
נירה שפק: תודה רבה על ההבהרה.
ערן יוסף: הוא לא נכנס לסעיף פה.
ערן יוסף: שוב, אנחנו - - -סעיף קיים שמדבר גם על פיקדון ומענק.
ערן יוסף: מדובר על מי שנפצע בפעילות מבצעית.
עידו בן יצחק: אני ממשיך בקריאה: אני אעיר לעניין הזה, יש פה מספר תיקונים.
עידו בן יצחק: התיקון הראשון הוא תיקון שהמל"ג ביקש להוסיף, להגדיר טוב יותר את ההגדרה של שכר לימוד.
עידו בן יצחק: התיקון השני – בהצעת החוק הוצע בתחילה שהמימון לארבע שנים יינתן רק למקצועות ההנדסה, הרפואה והאדריכלות.
עידו בן יצחק: מאחר שאני סברתי שיכולים להיות בעתיד מקצועות נוספים שאולי משך הלימוד בהם יהיה זמן ממושך יותר, ולכן הצעתי לאפשר לשר להוסיף באישור הוועדה מקצועות נוספים אם זה יהיה המצב לגביהם.
יוסף טייב: אז הנושא הזה שדובר בו מקודם, והיועץ המשפטי הקודם דיבר על זה, וגם שמענו את היועץ המשפטי של משרד החינוך – אתה מציע ששר הביטחון יהיה הפררוגטיבה לדברים האלה?
עידו בן יצחק: שר הביטחון או השר שממונה על - - -
יוסף טייב: לא, השאלה אם שר הביטחון אם הוא - - -
אייל הנס: זה רק למוסדות שמוכרים פה.
יוסף טייב: יש פה שני נושאים, לכן חייבים לעשות הבהרה.
יוסף טייב: יש נושאים של מה שנקרא מוסדות מתוקצבים ומוכרים, וזה מוסדות המל"ג.
עידו בן יצחק: שר הביטחון לא מכיר במוסדות.
עידו בן יצחק: המוסדות הם מי שהמל"ג הכיר בהם.
יוסף טייב: אלה מוסדות המל"ג, מוסדות מוכרים ומתוקצבים.
שמחה רוטמן: אבל מוסדות לאומנות הוספנו פה.
יוסף טייב: אלה – בגלל כל הנושא של זכויות הסטודנט, שהם הוסיפו את זה כחלק מהדוקומנט.
יוסף טייב: יש מוסדות נוספים רבים שהם לא מתוקצבים – כל האוניברסיטאות הפרטיות, כמו שערי משפט, קרית אונו – הם לא מתוקצבים ברמה הזאת.
יוסף טייב: הם לא מוסדות מתוקצבים.
יוסף טייב: לומדים שם אלפים של אנשים, כן?
ערן יוסף: אני אבהיר, כי יש פה טעות.
ערן יוסף: יש את סוגיית המוסדות המוכרים – טיפלנו בה בהגדרה, שימו את זה כרגע בצד.
ערן יוסף: פה מדובר על הבסיס שממנו ייגזר ה- 2/3.
ערן יוסף: הגובה של ה- 2/3 ייגזר ממה שהמל"ג קבע ללימודים במוסד להשכלה גבוהה - - -
יוסף טייב: הגובה של 2/3 נגזר משירותו המשמעותי של החייל והחיילת – אני מדבר על הסכום, מה הסכום.
יוסף טייב: האם הוא מקבל 6,600, 7,000 או 20 אלף שקל.
ערן יוסף: הסכום הזה ייגזר מסכום אחד, יש רק אחד כזה – שהמל"ג קבע בשנה מסוימת כגובה שכר לימוד.
יוסף טייב: שכר הלימוד באוניברסיטאות ובמכללות.
שמחה רוטמן: אבל אם שכר הלימוד שלו במכללה הוא 30 אלף – הוא לא יקבל את ה-2/3 מה-30 אלף.
שמחה רוטמן: הוא יקבל משכר לימוד אוניברסיטאי.
יוסף טייב: הוא לא קשור.
יוסף טייב: שכר הלימוד הישראלי במוסדות המתוקצבים הוא קבוע.
יוסף טייב: ה-30% שאתה מדבר עליו, שיכול להיות שהוא ילמד באוניברסיטת רייכמן הוא לא בכלל בייס-ליין לדיון, הוא לא קשור.
ערן יוסף: בדיוק.
ערן יוסף: כל המטרה של הרישא של הסעיף שדיברת עליה זה לקבוע את הבייס-ליין, זה הכול.
יוסף טייב: הבייס-ליין הוא הבייס-ליין המל"גי לתקצוב למוסדות מוכרים ומתוקצבים, זה מה שיש לנו.
ערן יוסף: לגבי סמכות שר הביטחון – היא לדבר מאוד ספציפי – מוסד שהוכר ולומדים בו יותר מאשר שלוש שנים.
ערן יוסף: מוסמך פה שר הביטחון לקבוע שכמו אדריכלות, הנדסה ורפואה, גם אם מחר יקבעו - -
ערן יוסף: - - פילוסופיה, ופילוסופיה היא חמש שנים, יוכל שר הביטחון לקבוע שגם זה נכנס למסגרת שמשלמים ארבע שנים ולא שלוש.
ערן יוסף: זאת הסמכות שאנחנו משאירים פה.
ערן יוסף: כמובן שזה ייעשה בהתייעצות עם הגורמים המקצועיים המתאימים.
ערן יוסף: כרגע אין כזה דבר על הפרק.
יוסף טייב: יש פה שתי שאלות שצריך לעשות אתן סדר, וזה גם מה שביקשה קודם חברת הכנסת שפק.
יוסף טייב: אחד, זה הבייס-ליין של הזכאות.
יוסף טייב: הבייס-ליין של הזכאות נובע משירות משמעותי ומכל ההרחבה שעשינו לגבי שירות משמעותי, כולל 85% וכולל השירות הקרבי של 75% או פרשנות ראש אכ"א -70%.
יוסף טייב: זה מה שנתנו.
יוסף טייב: שתיים – הייתה לנו כותרת של המוסדות הזכאים, שזה דבר אחר – איזה לימודים אנחנו רוצים לתגמל.
יוסף טייב: אחד זה מה נותן לך זכאות, והשני – איזה לימודים אנחנו רוצים לתגמל.
יוסף טייב: לקחנו בייס-ליין של לימודים אקדמיים על פי הגדרות מל"ג, שכפי שכבר ציינתי פה – זה הורחב בצורה מאוד גדולה בעשורים האחרונים במדינת ישראל, כולל מכללות, בתי ספר להנדסאים וכן הלאה וכן הלאה.
יוסף טייב: ושלוש – אמרנו שיש מוסדות נוספים שהם אמנם לא נופלים תחת קטגורית מל"ג כמתוקצבים, אבל הוכח שיש בהם לימודים משמעותיים ברמות כאלה ואחרות שעדיין לא עברו את אישור מל"ג, לא משנה למה.
יוסף טייב: הם לא נכנסו לתוך הרובריקות האלה, ואנחנו נתנו להם כותרת גנרית של מוסדות לאומנות, כי זה היה איזה משהו כזה, כותרת, שצריכים להשוות אותה.
יוסף טייב: צריך לעשות סדר בדבר הזה.
יוסף טייב: יושבים פה אנשי משרד ה - - - כי במדינת ישראל יש המון מוסדות, המון דברים שלומדים וכולם מבורכים, כל מי שלומד אנחנו מברכים אותו ולא משנה מה הוא לומד.
יוסף טייב: עכשיו אנחנו אומרים – בתוך הקטגוריזציות האלה אנחנו חייבים לא לעבוד – לדעתי, ואני אומר את זה פה ליועצים המשפטיים, אני לא רוצה להשתמש במונחים אקדמיים, להקיש מהמקרים על התיאוריה או להקיש מהתיאוריה על המקרים.
יוסף טייב: אנחנו צריכים לקבוע איזה בייס-ליין מסוים בשבילנו.
יוסף טייב: לדעתי הבייס-ליין שנקבע כרגע הוא קצת מטעה.
יוסף טייב: הוא פותח לנו את זה בצורה שכמו שאמרה חברת הכנסת שפק – זה נותן לנו איזה חוסר בהירות כאן, בעסק הזה.
יוסף טייב: ואני חושב שבנושא הזכאות המוסדית, לא הזכאות השירותית, שם צריך קצת להדק את זה.
יוסף טייב: אתה טענת שצריך לתת פררוגטיבה לשר הביטחון שהוא יכריע אם הלימודים האלה משמעותיים – ארבע שנים, וכן הלאה.
אייל הנס: לא אמרתי.
רם בן ברק: שר החינוך.
יוסף טייב: אמר לנו היועץ המשפטי של שרת החינוך שכך וכך היא תכריע.
יוסף טייב: אמר גם דרור גרנית ממשרד המשפטים שיש זכאות להכריע אולי גם לשר הבריאות, למשל בבתי ספר ללימודי רפואה - - -
אייל הנס: רק בהכשרה מקצועית.
יוסף טייב: בסדר, אבל עדיין, עדיין.
יוסף טייב: תקרא לזה איך שאתה רוצה.
דרור גרנית: הסעיף פה אומר את הדבר הבא: אמרנו שיש סטודנטים, הגדרנו מה הזכאות שלהם, הגדרנו את הקבוצות, אמרנו – הם זכאים ללימודים במוסדות שהגדרנו.
דרור גרנית: עכשיו אמרנו – למה הזכאות – ל-2/3.
דרור גרנית: כל זה הגדרנו.
דרור גרנית: אמרנו אבל – כל זה כפול שלוש שנים, למעט בשלושה מקצועות שזה הנדסה, רפואה ואדריכלות, שבהם המימון הוא לארבע שנים כי אלה מסלולים ארוכים יותר.
דרור גרנית: היועץ המשפטי של הוועדה אמר – מה אם יהיו עוד מסלולים שההכשרה בהם תהיה ארוכת שנים, מעבר לשלוש שנים, ונרצה לתת גם שם?
דרור גרנית: אז בואו ניתן לשר הביטחון – השר האחראי על החוק – להגיד שלא רק בשלושה מקצועות האלה נממן 2/3 משכר הלימוד כפול שלוש שנים, אלא 2/3 משכר הלימוד כפול ארבע שנים, אלא ניתן לו את הסמכות לעשות את זה בעוד מקרים שבהם זה יידרש כי יהיה מסלול הכשרה מאוד מאוד ארוך, שוב – אחרי שאמרנו את כל זה, לזכאים לקבוצות במוסדות הרלוונטיים וכו' – בואו ניתן לו את ה "שפיל" הקטן הזה.
דרור גרנית: במידה וכפי שיחליטו שלימודי פילוסופיה הם - - -
יוסף טייב: הכול ברור.
יוסף טייב: לכן אני אומר, במשפט האחרון שלי: הדגש שלנו חייב להיות על הנושא הראשון.
יוסף טייב: לא על המוסדות הזכאים אלא על השירות הראוי, והשירות הראוי – אני חושב ששם אפשר לחזק את ההגדרה שלו.
יוסף טייב: גם בנושא של ה-85% - לאיזה תקופה, גם בנושא 70%, כי ראינו גם מקודם לגבי פציעות ועוד דברים כאלה.
יוסף טייב: כי חייל קרבי שנפצע, שובר את הברך ומשתחרר ולא יכול לקבל אחר כך, לדעתי זה עוול גדול מאוד שנעשה לו.
רם בן ברק: אבל זה מוגדר בחוק, אין עם זה בעיה.
יוסף טייב: בסדר, אבל לכן אני אומר שהנושא של שירות משמעותי מבחינת תיחום התקופות, לא רק להגיד באחוזים – 85%, כי אם הוא מתגייס לתקופה קצרה - - -
רם בן ברק: בסדר, יכול להתגייס מישהו לצבא ועשה 60% ואחרי 60% הוא אומר שנמאס לו והוא הולך.
רם בן ברק: פה אנחנו רוצים לתת לכאלה ש-85% או 70% במקרים מסוימים – זה נראה לי סביר.
רם בן ברק: אתה רוצה עכשיו להתווכח על אחוזים?
יוסף טייב: לא, אני לא רוצה.
יוסף טייב: שם – אם יש מקום להדק, אני שם.
רם בן ברק: זה שירות קשה ואנחנו רוצים שאנשים יעשו את מלוא השירות.
יוסף טייב: אין לך ויכוח איתי, אני רק אומר ששם זה הנושא המרכזי שלנו ושלא נסטה לדברים האחרים.
עידו בן יצחק: אני ממשיך בקריאה: מה שהסעיף הזה אומר בעצם, שאם - - -
רם בן ברק: אם זה עלה פחות והוא מקבל - - -
עידו בן יצחק: הוא לא מקבל את ה-7,000 אלא רק את ה-5,000.
עידו בן יצחק: אני ממשיך בקריאה:
רם בן ברק: יש לי שאלה.
רם בן ברק: נאמר שאני החלטתי ללמוד תיאטרון ולמדתי שנה, אחרי שנה נמאס לי.
רם בן ברק: מה קורה?
רם בן ברק: אני מחזיר את הכסף חזרה?
ערן יוסף: לא מחזיר את הכסף.
ערן יוסף: אם תחליט ללמוד במוסד אחר – יש לך עוד שנתיים.
עידו בן יצחק: אני ממשיך בקריאה: זה הסעיף שהעלה רון פרץ, זה נוגע רק לאופן הטכני של איך מגישים בקשה.
עידו בן יצחק: אני ממשיך בקריאה: אני אסביר מה קראתי פה.
עידו בן יצחק: כפי שציינתי קודם יש בנוסף, כבר עכשיו קיימת בחוק קרן לעידוד השכלה גבוהה לחיילים משוחררים באזורי סיוע.
עידו בן יצחק: הסעיף הזה נועד להגיד מה קורה לגבי מי שזכאי למימון גם לפי הקרן ההיא וגם לפי "ממדים ללימודים".
עידו בן יצחק: מה שזה אומר, אם הוא זכאי למלגה בלימודים במוסד להשכלה גבוהה שנמצא באזור סיוע, הוא לא יהיה זכאי למימון גם לפי זה.
עידו בן יצחק: הוא צריך לבחור או-או.
ערן יוסף: זה בגלל שהזכאות שם היא לשכר לימוד מלא.
עידו בן יצחק: לעומת זאת, אם הוא מתגורר באזור סיוע וזכאי למלגה מתוקף זה שהוא מתגורר באזור סיוע אז הוא יוכל להשתמש בכספים משתי הקרנות, עד לתקרה של גובה שכר הלימוד.
עידו בן יצחק: אני ממשיך בקריאה: זה תיקון טכני.
עידו בן יצחק: אני ממשיך בקריאה: זה נגזר מהשינוי שעשינו, שהוספנו את המוסד לאמנות בנפרד.
קריאה: זה לצורך מימוש פיקדון.
עידו בן יצחק: אני ממשיך בקריאה: סעיף 19 קובע כעיקרון את ההוראות הנוגעות למתי מותר לממש את הזכאויות לפי כלל ההוראות שבחוק קליטת חיילים משוחררים, שככלל ההוראה הבסיסית היא שזה תוך חמש שנים.
עידו בן יצחק: יש היום – זו הוראה שאנחנו משכפלים אותה לגבי מי שהוא חייל מילואים פעיל וחייל בודד – הם יכולים במשך עשר שנים, ואת הזכאות של "ממדים ללימודים" זה שלוש שנים מהלימודים או – לגבי מי שיש לו עוד תוספת לשירות אז עד חמש שנים.
עידו בן יצחק: אני ממשיך בקריאה: גם זה תיקון שנגזר מהתיקון שעשינו.
עידו בן יצחק: סעיף 19ב קובע שבמוסדות האלה, אם הם נותנים זכאות לדיור במעונות, הם ייקחו בחשבון את היותו של הסטודנט חייל משוחרר.
עידו בן יצחק: יש לנו את ההסתייגות של חברי הכנסת קיש ורוטמן.
רם בן ברק: יש איזושהי התקדמות באוצר, חברים?
רם בן ברק: מה ההסתייגויות?
יואב קיש: אז יש לנו שני סוגים של הסתייגויות – יש הסתייגויות לסעיף 4, כשיש חמש הסתייגויות שעליהם חתומים כל חברי האופוזיציה, ויש לנו ללפני סעיף 4 – ארבע הסתייגויות ששם חתומים שמונה חברים.
יואב קיש: אני אשלח לך בדיוק את הפירוט.
יואב קיש: בכל מקרה אני אעבור על ההסתייגויות.
יואב קיש: אני אנמק את כולן יחד ואחר כך יהיה הפירוט.
יואב קיש: הדבר המרכזי שאני אומר מתחילת הדיונים פה, ואתה מכיר אותו, רם, אני מניח שאתה גם רוצה לשנות אותו אבל אתה מוגבל ביכולת התקציבית – זה בנושא של הדרישה שבמקום שני שלישים משכר הלימוד, 100% משכר הלימוד יכוסה בחקיקה הזאת.
יואב קיש: ממה שהבנתי מנציג האוצר המשמעות של העלאת התקצוב היא מ-100 מיליון שקלים לשנה ל-150 מיליון שקלים לשנה.
יואב קיש: אני חושב שאם אנחנו הולכים למהלך כזה שהוא סופר דרמטי, חשוב ערכי ונכון – המסר הזה צריך לצאת כמו שצריך, ולעשות את זה עכשיו ב-66% זו תהיה בכייה לדורות.
יואב קיש: למה אני מתכוון?
יואב קיש: אז נכון שהמחזור הראשון שרוצה עכשיו לקבל ולהשתמש בזה אולי אומר – עדיף 66% עכשיו בכיס מאשר 100% על העץ.
יואב קיש: אבל אני אומר לך ואומר לכל הלוחמים: זה לא ישתנה.
יואב קיש: ברגע שאתה מקבע את זה – זהו, זה יהיה ככה לפחות לעשור, אם לא קדימה.
רם בן ברק: אני רוצה לשאול את נציגת האוצר: התקצוב, 150 מיליון שקלים זה המספר הנכון?
נטע בר זיו: פשוט – 100 מיליון שקלים זה שני שליש, ואז עוד 100% זה 150 מיליון.
רם בן ברק: זה המספר.
נטע בר זיו: זה האומדן.
יואב קיש: 50 מיליון שקלים, זה המספר שעושה את ההבדל בין להעביר את החוק הזה כמו שצריך או לא, בין האם להשיג פה תמיכה מלאה של כל האופוזיציה או לא.
יואב קיש: ואני אומר בצורה הכי ברורה – בניגוד להערכות שלך, רם, אני אומר את זה עכשיו כדי שלא יהיו ספקות אחר כך: אנחנו נתמוך בחוק שעושה את העבודה כמו שצריך ונותן 100% תקצוב, ואנחנו נצביע נגד מהלך שפוגע שנים ארוכות במטרה של הדבר הזה, ולעניין הזה אני אומר – זה יהיה הבסיס המרכזי.
יוסף טייב: רק דה פקטו, שתדע – זה לא מהלך שפוגע.
יוסף טייב: לכאורה אתה אומר שזה פוגע, כי אם הם לא מתוקצבים ב-100% עשינו עוול.
יואב קיש: לא, הוא יכול לקחת מהפיקדון, אם זה מה שאתה רוצה להגיד.
יוסף טייב: תן לי רק להסביר לך, רק שתדע.
יוסף טייב: אני לא יודע אם אתה חי בעולם האקדמיה, אבל אני חי בו – ואני גם הייתי נשיא מכללה שכולם למדו בחינם, מכללת הגליל המערבי.
יוסף טייב: בגלל כל מיני יכולות אחרות שניתנות בתוך מערכת התקצוב – אתן לך דוגמה: קח למשל את תכנית פר"ח, שקיימים בה כ-110 מיליון שקל בשנה – לפעמים בתוך מערכת ההשכלה הגבוהה, גם כשאתה נותן מערכות תמיכה שכולנו חפצים לתת – לחיילים, וכן הלאה והלאה – אם אתה נותן תגמול של 100% במקום אחד, אתה משבש במערכות אחרות של השתתפות בקהילה, כי כבר לא כדאי לו, כי הוא לא יכול לקבל פעמיים.
יוסף טייב: אנשים לא יודעים, יש פה המון פופוליזם בדבר הזה.
יואב קיש: ברור, היה פה את התנאי של השתתפות בקהילה או 15 ימי מילואים- - -
יוסף טייב: זה לא ברור, כי אם אדם לא יעשה שירות פר"ח, למשל, מפעל פר"ח שהוא מפעל מפואר של שנים – כי קיבלת כבר, אז אין שום תמריץ כי אי אפשר לקבל – אז אתה לא תעשה אותו.
יואב קיש: פר"ח זה נקודות ללא קשר ל - - -
יוסף טייב: לא, אין דבר כזה.
יואב קיש: פר"ח זה נקודות.
יוסף טייב: לא, הנקודות הן פינאטס.
יוסף טייב: שכר הלימוד הוא המרכזי.
יוסף טייב: אני מסביר לך - - -
יוסף טייב: אני מכיר – אולי תתקן אותי, פר"ח זה לא נקודות אקדמאיות?
יוסף טייב: לא, לא.
יוסף טייב: הוא תקצוב, הוא מלגה שהוא צריך לעשות בתוך המערכת הזאת – שירות, לסייע לנער או לנערה במצוקה, לא משנה איך הוא עושה את הדברים - - -
יואב קיש: וזה לא מקומות אחרים שמשווים את זה לשירות מילואים?
יוסף טייב: הנקודות זה peanuts.
יואב קיש: אתה קורא לזה peanuts, אבל זה נקודות או לא נקודות?
יוסף טייב: לא, עוד פעם - - -קודם כל זה תקצוב, שים לב.
יואב קיש: עזוב רגע את התקצוב.
יוסף טייב: עוד פעם אתה שואל, אני מנסה להסביר לך.
יוסף טייב: אתה לא יכול לקבל נקודות בלי תקצוב.
יואב קיש: אז אני מבקש את הזמן שלי – אני לא רוצה לנהל דיון עכשיו.