GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירי פרנקל-שור: אבל פתוחים בפניו שני מסלולים, מסלול אחד זה מסלול של שירות סדיר של שלושה חודשים, זה מסלול ייעודי מסוים שתיכף נשמע מה זה המסלול הייעודי הזה.
מירי פרנקל-שור: ברגע שהוא מסיים את המסלול הזה, שר הביטחון יכול לתת לו פטור משירות סדיר, אומר לו, אתה שייך לחלק מכוחות המילואים ועכשיו אתה חופשי לעשות את מה שאתה רוצה.
מירי פרנקל-שור: זה מסלול אחד.
מירי פרנקל-שור: מסלול שני הוא מסלול של הכשרה של שלושה שבועות, הכשרה בחירום והצלה.
מירי פרנקל-שור: הוא עושה את ההכשרה, מסיים את ההכשרה ומצטרף לכוחות המילואים.
מירי פרנקל-שור: בנוסף לזה, אם הוא רוצה לקבל את הפטור בגיל 21, הוא צריך לבחור באחד המסלולים של הכשרה מקצועית תעסוקתית.
מירי פרנקל-שור: או שהוא עושה הכשרה ששר הכלכלה החליט עליו או שהוא משלים בגרות, או שהוא משלים הכנה ללימודים אקדמיים, או שהוא עושה תואר אקדמי.
מירי פרנקל-שור: ברגע שהוא מסיים את זה הוא מקבל את הפטור.
מירי פרנקל-שור: יש אפשרות אחרת, כאשר הוא מגיע לגיל 21 ואז אומרים לו, אתה יכול ללכת למסלול הכשרה של שלושה שבועות, שזה חירום והצלה, אתה צריך להיות בהכשרה תעסוקתית של 30 שעות, להצהיר שאתה באיזשהו שלב עתידי אתה מתכוון ללכת למסלול של שלושה שבועות – באותו זמן שהוא עושה הכשרה תעסוקתית של 30 שעות, הוא לא צריך לעמוד בתנאים של לקבל דחיית פטור, הוא לא צריך ללמוד בישיבה.
מירי פרנקל-שור: זאת אומרת, הוא חופשי להתמקד בהכשרה תעסוקתית.
מירי פרנקל-שור: מה ההבדל בין המסלול הזה לבין שני המסלולים האחרים?
מירי פרנקל-שור: ששני המסלולים האחרים של ההכשרה הייעודית של שלושה חודשים וההכשרה של שלושה שבועות הם נספרים ביעדים.
מירי פרנקל-שור: לעומת זאת, אם אתה נמצא בהכשרה תעסוקתית של 30 שעות ואתה מצהיר בעתיד, זה לא ייכלל ביעדים.
ערן יוסף: אני חייב לדייק.
ערן יוסף: יש פה מסלול אחד שיש לו שני חלקים.
ערן יוסף: יש לו שלושה שבועות שירות צבאי ויש לו הכשרה מקצועית.
ערן יוסף: רק מי שעשה את שניהם נחשב כמי שעמד ביעד.
ערן יוסף: אנחנו מאפשרים את הגמישות לעשות את ההכשרה התעסוקתית לפני הצבא או את הצבא לפני ההכשרה התעסוקתית מתוך הבנה שלא בכל רגע נתון יהיה אפשר לעשות את אותה הכשרה בצבא ויכול להיות שהוא יצטרך להמתין עד לתאריך שבו אפשר יהיה לעשות את ההכשרה הצבאית ובינתיים הוא יכול למצוא את הזמן להכשרה תעסוקתית.
ערן יוסף: זאת כל המטרה.
ערן יוסף: אין פה שלושה מסלולים אלא שניים שבאחד מהם יש פערי זמנים.
רם בן ברק: מי הולך להתגייס בדיוק אם אנחנו נותנים שלושה שבועות?
רם בן ברק: מי הולך לשלושה חודשים בכלל אם אתה יכול לעשות מילואים בשלושה שבועות?
רם בן ברק: למה שתלך לשלושה חודשים?
רם בן ברק: שלא לדבר על למה שתלך ל-32 חודשים?
רם בן ברק: איזה אינסנטיב יש למישהו בכלל להתגייס לצה"ל?
רם בן ברק: מה הוא יקבל?
רם בן ברק: מה יקבל חייל ששירת שירות מלא לעומת אחד שעשה שלושה חודשים?
אוריאל בוסו: דווקא בתל אביב אנחנו שומעים שאחוזי הגיוס הם נמוכים ביותר מכלל הארץ, אולי משם ייצאו קצת להתנדבות.
ערן יוסף: אדם שמשרת שירות מלא, הזכויות שלו הן אחרות לגמרי, הוא נכנס לחוק קליטת חיילים משוחררים, הוא מקבל מענק, פיקדון, סיוע נוסף, יכול להגיע ל-20,000, 30,000 ואפילו 40,000, תלוי איזה סוג שירות הוא עשה.
ערן יוסף: בין 30,000 ל-40,000 שקל, מענק ופיקדון ביחד, למי שהוא לוחם.
ערן יוסף: האחרים יקבלו בסביבות ה-20,000 בסך הכול.
מירי פרנקל-שור: הוא צריך לשרת שירות מלא של 32 חודשים.
מירי פרנקל-שור: אין לו ברירה אלא לשרת 32 חודשים.
ערן יוסף: לא אמרתי.
ערן יוסף: שאלת היושב-ראש, מה מקבל - - -
רם בן ברק: שאלתי, מה ייתן לבחור ישיב להחליט ללכת לשרת?
ערן יוסף: ראשית, התגמולים הם אחרים, גם התגמולים בזמן השירות, גם התגמולים בסוף השירות הם אחרים לגמרי.
ערן יוסף: שנית, הוא יכול לצאת לשירות הצבאי הזה לא רק בגיל 21, הוא יכול לעשות את זה כבר מגיל 18, 19, 20, בכל רגע נתון הוא יכול לוותר על מעמד תורתו אמונתו ולצאת לדרך.
ערן יוסף: אנחנו בהחלט מאמינים, שאדם שהגיע לגיל 21 יהיה לו מאוד קורץ לעשות את השירות הקצר הזה.
ערן יוסף: כדי להתמודד עם הקריצה הזאת, הצבא צריך להביא מסלולים אטרקטיביים.
ערן יוסף: אם המסלול שהצבא יעמיד יהיה שירות של 32 חודשים שכוללים הכשרה מסוימת, נניח הכשרת סייבר או הכשרת מחשבים או כל דבר אחר שיש בו גם מקצוע בסוף, עם כל התקבולים שיש מאחורי זה לעניין הזה, אני מניח שתהיה אוכלוסייה שתעדיף את המסלול הארוך עם מה שיש בצדו, ותהיה אוכלוסייה שתעדיף את המסלול הזה.
ערן יוסף: אנחנו רוצים לפתוח כמה שיותר מסלולים כי המטרה של החוק היא שכמה שיותר אנשים יעשו שירות, כמה שיותר אנשים יישאו בנטל, בין אם זה נטל קטן יותר או גדול יותר, עדיף משום דבר.
רות וסרמן לנדה: אני רוצה להוסיף משהו, אני חושבת שהראייה הכוללת היא ראייה חברתית שבעצם באה להכיל את עקרון השוויון על כולם.
רות וסרמן לנדה: זאת אומרת, ההסתכלות של החוק או כוונת המכוון היא לא לתמרץ את האוכלוסייה החרדית לבוא ולעשות שירות צבאי כלוחמים, אלא לקחת חלק בכל המתווה הזה שהופך אותם לחלק מהשוויון והעשייה, להיות חלק מכלל החברה באופן שמשרת את שני הצדדים, גם את החברה שבה אותו אדם נוטל חלק בחברה וגם אותו שזה מעניק לו איזה כישורים או כלים לחיים.
רות וסרמן לנדה: זה הגישור שנדרש למתווה השירות שבעצם מתבשל היום ויהיה מוכן בהמשך.
רות וסרמן לנדה: אני חושב שיש פה ערך אדיר, גם המחשבה שהוכנסה לדבר הזה וזה מורכב מאוד היא מאוד משמעותית.
רות וסרמן לנדה: הייתה ועדה שישבה וחשבה והסיקה מסקנות ובעצם הביאה לוועדה המכובדת הזאת את כל המכלול המורכב הזה במטרה כן לבוא לקראת ולא להוציא מחוץ לכלל כל גורם שהוא בחברה.
רות וסרמן לנדה: לכן שאלת התמרוץ לשירות הקרבי היא פחות רלוונטית פה כי המטרה היא לא לעודד שירות קרבי בקרב החרדים אלא לעודד להיות חלק שוויוני בתוך החברה.
נתאי יצחק סוויד: מה השוויון ב-21 יום?
רות וסרמן לנדה: זהו, בגלל שהחברה שלנו כרגע היא א-שוויונית בהגדרה, אתה יכול לקחת ולהיות צודק ולהגיד, תעשה בדיוק אותו הדבר.
רות וסרמן לנדה: אבל המציאות היא לא שחורה ולבנה, היא מורכבת.
רות וסרמן לנדה: המורכבות הזאת באה לידי ביטוי בוועדה שישבה וחשבה ולקחה בחשבון רגישויות וכבוד הדדי ועניין של עקרון השוויון והמון המון סוגיות כדי להביא לידי ביטוי - - -
נתאי יצחק סוויד: איזו ועדה זו הייתה?
ערן יוסף: ועדה בראשות איתי אופיר, שישבה ב-2018.
אורי מקלב: אדוני היושב-ראש, אני מבין שבתיקון 21 הייתה אפשרות להכשרה מקצועית בכל גיל שהוא, רק מוגבל ל-20 שעות.
אורי מקלב: עכשיו השינוי, במקום 20, 30 שעות?
ערן יוסף: ההכשרה המקצועית הייתה 15 שעות, הוגדלה ל-20 שעות וזה בכל גיל.
ערן יוסף: הסיפור של 30 שעות שמופיע בסעיף 266 - - -
אורי מקלב: כן, כן, זה ברור רק לעניין השלושה שבועות.
ערן יוסף: זה רק לעניין השלושה שבועות ורק אחרי גיל 21.
אורי מקלב: אנחנו יודעים לקרוא עברית, הבנו.
אורי מקלב: אני שואל עוד שאלה, אם שרת התמ"ת תחליט שההכשרה המקצועית היא פחות מ-30 שעות, מה זה אומר?
אורי מקלב: בהגדרה של הכשרה מקצועית לא כתבתם.
אורי מקלב: אם שרת התמ"ת תחליט שהכשרה מקצועית היא פחות מ-30 שעות - - -
ערן יוסף: זה אומר שהוא לא יוכל לקבל את הפטור על סמך ההכשרה המקצועית בלבד ובתקופה הזאת הוא ימשיך ללמוד בישיבה.
ערן יוסף: הוא יוכל לעשות הכשרה של 10 שעות לצורך העניין, שבסך הכול תסתכם להכשרה ששר התמ"ת מכיר בה לצורך מתן הפטור יחד עם השירות הצבאי אבל בתקופה הזו הוא לא יהיה פטור מישיבה.
אורי מקלב: אבל זה ייחשב לו בתוך השלושה שבועות פלוס הכשרה מקצועית?
ערן יוסף: אם הוא עשה הכשרה מקצועית ששר התמ"ת הכיר בה ועשה שלושה שבועות שירות להצטרף למערך המילואים, הוא ייחשב ביעדים, כן.
אורי מקלב: לא ביעדים, איפה המעמד האישי שלו?
ערן יוסף: במעמד האישי שלו הוא ייחשב כמי שסיים שירות צבאי.
אורי מקלב: הוא ייכלל בתוך סעיף קטן (ב)?
ערן יוסף: סעיף קטן (ב) בא למטרה אחת בלבד, בא לאפשר את הנושא - - -
מירי פרנקל-שור: ערן, זה לא לסעיף קטן (ב), זה לאחד המסלולים ב-(א) 1.
מירי פרנקל-שור: או 2.
ערן יוסף: זה מה שאני אומר, שסעיף קטן (ב) בא בסך הכול לאפשר את הפטור מתנאי הישיבה.
אורי מקלב: הבחור בן 21, עשה הכשרה מקצועית פחות מ-30 שעות, כך קבע שר התמ"ת, הכשרה מקצועית בשביל עדיפות.
רם בן ברק: 5 שעות, ילך לים.
אורי מקלב: עד שהוא עושה את השלושה שבועות אני מבין שהוא צריך להשלים את כל 9 השעות.
אורי מקלב: אבל מי שעשה שלושה שבועות?
ערן יוסף: ברגע שהוא סיים גם את ההכשרה המקצועית וגם - - -
אורי מקלב: שהיא פחותה מ-30 שעות.
ערן יוסף: לא משנה, ששר התמ"ת הכיר בה.
אורי מקלב: אתה כותב פה 30 שעות.
מירי פרנקל-שור: 30 שעות זה רק בסעיף קטן (ב).
מירי פרנקל-שור: זה לעניין ההצהרה העתידית שהוא ישרת בשירות סדיר.
גלעד מלאך: אם אפשר להביע את דעתי הכללית, אני רוצה להגיד שהשירות המקוצר לטעמי הוא בעייתי, השירות המקוצרר של שלושה שבועות עוד יותר בעייתי והניסיון למנות את זה בכלל ליעדים הוא בכלל נראה לי מופרך.
גלעד מלאך: רק להסביר, הרציונל של החוק הזה הוא קידום שוויון ובעצם בתהליך.
גלעד מלאך: כלומר, אמירה שזה ייקח שנים ושנים רבות.
גלעד מלאך: אבל האמירה העקרונית היא, שמי שמשרת, עושה שירות שהוא משמעותי.
גלעד מלאך: ככה זה היום, מי שמשרת, עושה שירות משמעותי.
גלעד מלאך: הם לא רבים, הם יהיו רבים יותר בעוד כמה שנים וקצת רבים עוד יותר.
גלעד מלאך: אבל לעשות מצב שזה ברור לכל מי שמסתכל בזה, שזה לא שירות משמעותי של שלושה שבועות או שלושה חודשים, זה עוד יותר פוגע בשוויון.
גלעד מלאך: רק להזכירכם, לפני כמה שנים השירות האזרחי היה שנה אחת.
גלעד מלאך: בית המשפט אמר, זה לא תקין שנה אחת, זה עלה לשנה וחצי.
גלעד מלאך: אז להגיד ששלושה שבועות זה תקין?
גלעד מלאך: אני אומר את זה מניסיון כמי שעוקב אחרי העניין, כל מקום שניסו לעשות איזה שהיא קומבינה כזאת כדי להחשיב ביעדים, להזכירכם, בתיקון אחר בעבר באו ואמרו, כל שני משרתים קרביים ייחשבו כשלושה במניין היעדים.
גלעד מלאך: בא בית המשפט ואמר, זה לא רציני.
גלעד מלאך: אותו הדבר גם פה.
גלעד מלאך: קודם כל, מסלול כל כך מקוצרר, עדיף מה שעשינו בהצעת החוק הזאת, להגיד, יש ערך של שילוב בתעסוקה, הורדנו את גיל הפטור, זה ערך חשוב, תעסוקה ותעסוקה איכותית, לשמור את שני הערכים האלה, שוויון ותעסוקה ולא לבזות את ערך השוויון גם בשירות מקוצר, עוד יותר בשירות מקוצרר ובכלל במניין של זה ביעדים.
רם בן ברק: יש כאן סטודנטים מהאוניברסיטה, מה אתם אומרים על זה?
רם בן ברק: יש לכם נציג?
רם בן ברק: מישהו רוצה להגיד משהו, בתור אזרחים מהשורה, סטודנטים, אני מניח שחלקכם הגדול היה חיילים, כך אני מקווה, מה אתם אומרים?
סטודנט: אנחנו לא בקיאים בחוק.
עידית שפרן גיטלמן: אני רק רוצה להשלים את הדברים שאמר פה עמיתי.
עידית שפרן גיטלמן: יש מקרים שבהם יותר טוב כמעט מכלום אבל הסעיף שאנחנו מדברים עליו הוא לא רק מבזה את ערך השוויון, בעיניי הוא גם מבזה את ערך השירות והוא לא מכבד את האנשים שכן משרתים.
עידית שפרן גיטלמן: בסוף היום אנחנו אומרים לו שגם לעשות שלושה שבועות זה נקרא שירות צבאי ולהיקלע בתוך החברה הישראלי וגם לשרת שירות קרבי או לא קרבי אבל שירות מהותי, אז הביזוי פה הוא לא רק של ערך השוויון.
עידית שפרן גיטלמן: אולי כדאי להגיד, יש טעמים פרגמטיים אחרים שאפשר להכיר בהם אבל להמשיך לכסות את זה בשם השוויון, הביזיון פה הוא כפול, כמו שאמרו פה גם על ערך השוויון אבל גם מה זה אומר על מה אנחנו חושבים על השירות הצבאי ומי זכאי להיקרא בוגר שירות צבאי.
ערן יוסף: ולכן מה?
רם בן ברק: הם לא ייחשבו בוגרי שירות צבאי.
עידית שפרן גיטלמן: ולכן אל תספרו את זה - - -
ערן יוסף: הם נספרים במכסה.
מירי פרנקל-שור: הם נספרים ביעדים.
עידית שפרן גיטלמן: או שתגיד, שמדינת ישראל ויתרה על זה.
עידית שפרן גיטלמן: אבל גם לא לוותר וגם להגיד עשינו שוויון?
עידית שפרן גיטלמן: אז אתה נותן פה חותמת על משהו שהוא לא כשר.
נתאי יצחק סוויד: אני לא אחזור על הדברים שנאמרו פה כי יש פה פגיעה חמורה בשירות המקוצרר הזה והמקוצר, כתבנו על זה בנייר עמדה, אני רק רוצה להפנות לדברים שאמר נציג משרד הביטחון כי פעם ראשונה שאני שומע שבעצם מפנים את הסיפור לשירות מילואים.
נתאי יצחק סוויד: פעם ראשונה שאני שומע, שמדברים בכלל על שירות המילואים ולא על השירות הסדיר, שאגב, זה מנוגד גם לאותו סעיף מטרה של צמצום אי שוויון בגיוס לשירות סדיר.
נתאי יצחק סוויד: עכשיו מדברים על שירות מילואים פעם ראשונה, ופה יש מחדל יותר גדול, שאנחנו מדברים פה, גם פסיקת בג"צ מדברת על אותו שוויון בגיוס לסדיר.
נתאי יצחק סוויד: אנחנו לא מדברים על גיוס למילואים וזה ספירה אחרת ואני מציע שלא ניכנס לזה.
נתאי יצחק סוויד: אבל הסיפור הזה של שלושה שבועות, זה אחד מהדברים הכי חמורים שציינו בנייר עמדה, הוא מאוד מאוד בעייתי לגבי כניסה למכסה.
נתאי יצחק סוויד: תודה.
: זה אי השוויון היחיד שמצאת?
: זאת אומרת, פניתם לגבי הנושא של האוכלוסייה הערבית למשל?
רם בן ברק: חבר'ה, תפסיקו עם זה.
: אני שואל שאלה.
: זה איכות השלטון, אני בודק את האיכות של איכות השלטון.
ענבר גיטי: שמי ענבר הרוש גיטי ואני מנהלת את מתהווה השירות במשרד הביטחון.
ענבר גיטי: הייתי שותפה למחשבה, האם אנחנו עושים מסלולים מקוצרים או לא וכדומה.
ענבר גיטי: הכול שאלה של חלופות.
ענבר גיטי: הייתה החלטה, שהחוק הזה צריך לשרת גם תכלית תעסוקתית, במפורש נאמר, לכן הירידה לגיל 21.
ענבר גיטי: אגב, זה לא היה על דעתנו המקצועית ואנחנו מקווים שאחרי שנתיים היא תעלה לגיל 23, בדיוק כדי לחזק את ערך השוויון ואם שירות הוא שירות, הוא צריך להיות משמעותי.
ענבר גיטי: עכשיו צריך לקחת בחשבון, שני המסלולים המקוצרים האלה הם תוספות על מהלכים הרבה יותר דרמטיים שמעודדים צעירים חרדים שלא מעוניינים להמשיך בישיבה, להיכנס למסלולי שירות משמעותיים גם בטכנולוגיה, גם בנהיגה, גם בתוכנה הכי אטרקטיבית שיש, גם כפרמדיקים וכדומה.
ענבר גיטי: זאת אומרת, קודם כל, עיקר העבודה כאן היא עבודה על יצירת מסלולים משמעותיים.
רם בן ברק: את יודעת כמה זמן לוקחת הכשרה של פרמדיק?
ענבר גיטי: כשנה, כשנה וחצי.
רם בן ברק: כשנה, אז איך שלושה שבועות תואם את התכלית?
ענבר גיטי: אז אני אומרת, המאמץ המרכזי זה מסלולי הליבה.
ענבר גיטי: זה שיש כאן שני מסלולים מקוצרים - - -
רם בן ברק: כמה זמן לוקח להכשיר נהג סמיטריילר, את יודעת?
ענבר גיטי: בין חמישה לשמונה חודשים.
רם בן ברק: תגידו לי אתם, איזה הכשרה ייעודית עושים בשלושה שבועות?
ענבר גיטי: אני רוצה לתת את כל התמונה ואז אני אענה.
מירי פרנקל-שור: כשאת מדברת על הכשרה ייעודית, אחר כך אתם נותנים את ההצהרה של נמני על כוחות המילואים.
מירי פרנקל-שור: אז על פי איזה הכשרה אתם רואים שהוא יכול להימנות על כוחות המילואים?
ענבר גיטי: מיד אני אגיד.
ענבר גיטי: אני אומרת, המאמץ הראשון והכי חשוב זה להתאים מסלולי שירות חדשניים לחברה החרדית באופן כזה שזה גם יענה על הצורך של צעירים חרדים, גם יענה על הצורך של הצבא - - -
רם בן ברק: מאחר ואנחנו הולכים לאשר את החוק הזה, אני מבקש לדעת, איזה הכשרה יקבלו במשך שלושה שבועות ואחרי זה הם יוכלו לשרת 30 שנה במילואים?
ענבר גיטי: הסיפור של השלושה שבועות, את זה אפשר לשאול את הצבא אבל הוא עושה על זה עבודה רצינית - - -
רם בן ברק: יש כאן נציגים של הצבא.
ענבר גיטי: אז תיכף הם יענו על הדבר הזה.
מאיר פרוש: רם, כל שלב ב', כמה זמן זה?
קריאה: בזמנו זה היה ארבעה חודשים.
מאיר פרוש: גם אני הייתי בשלב ב', כמה ימים זה?
מאיר פרוש: ההכשרה הייתה 18 יום, אחר כך מה עשיתי בשלושה חודשים - - -
רם בן ברק: הכשרה למה?
רם בן ברק: אני שואל, מה מכשירים בשלושה שבועות?
מאיר פרוש: שלב ב' לפני 40 שנה.
מאיר פרוש: שלב ב', אני הייתי שלב ב'.
מירי פרנקל-שור: יש מסלול שנקרא שלב ב', זה מסלול לבוגרים יותר.
ענבר גיטי: הם למדו טירונות 02, טירונות 02 ואז הם יכלו לשמור ולאבטח.
מאיר פרוש: לא של מדינת ישראל, ועדת החוץ והביטחון 2020, אני מדבר על משהו בשנות השמונים .
מאיר פרוש: 18 יום הכשרה, זה מה שהיה.
רם בן ברק: אתם אומרים שבשלושה שבועות אפשר לירות ברובה והוא יוכל לשמור.
ענבר גיטי: רובאי 02 זה שלושה שבועות אבל הצבא יענה על הדבר הזה.
מירי פרנקל-שור: ואחר כך הוא יהיה חלק מכוחות המילואים.
ענבר גיטי: תפיסת המילואים, תראו, הסיפור שלמדנו במשבר הקורונה, שיש הרבה צורך באנשי חירום והצלה פתאום במסות ענקיות.
ענבר גיטי: החברה החרדית מצטיינת בזה, לא רק טובה בזה, היא מצטיינת בזה.
נתאי יצחק סוויד: קורס חובשים זה ארבעה חודשים, איזה קורס הם יעשו?
ענבר גיטי: הרבה מהם כבר חודשים, כי הם מתנדבים באיחוד והצלה, במד"א וכו' וכו' ויש כאן כוח אדם מאוד מיומן, מאוד משמעותי שכדאי שמדינת ישראל תשתמש בו.
ענבר גיטי: וזאת התפיסה.
מירי פרנקל-שור: לשאלת היושב-ראש, לאיזה מסלולים ייעודיים של שלושה שבועות אתם מייעדים אותם?
ענבר גיטי: אבל לצערי אתם קוראים את המסלול של שלושה שבועות לא נכון בעיניי.
ענבר גיטי: המסלול של שלושה שבועות אומר, יש הכשרה קצרה, הכשרה תעסוקתית שלא אמורה להיות שום דבר, לעשות תואר או לעשות השלמה, לדעתי זה יהיה מסלול פחות אטרקטיבי לצעירים חרדים כי זה דורש הרבה מאמץ של הכשרה ולא בטוח שכל כך ירצו לעשות אותו.
ענבר גיטי: המסלול של שלושה שבועות זה לא שלושה שבועות וגמרנו, זה שלושה שבועות פלוס לסיים הכשרה תעסוקתית והכשרה תעסוקתית זה לא דבר של מה בכך.
ערן יוסף: הכשרה תעסוקתית יכולה להיות רלוונטית גם לצבא בהמשך.
מירי פרנקל-שור: אבל היא לא ענתה על מה זה מסלול ייעודי, אם הוועדה תאשר, אנחנו לא מבינים מה המשמעות של הדברים.
מירי פרנקל-שור: איזה מסלולים ייעודיים?
ערן יוסף: אנחנו מסבירים, הכוונה, לשירות במערך החירום וההצלה של צה"ל.
רם בן ברק: תן לי דוגמה.
רם בן ברק: בשלושה שבועות תכשיר אותו להיות חובש?
מירי פרנקל-שור: ערן, יש פסקה (1) ופסקה (2), פסקה (2) מדברת על מערך החירום וההצלה ופסקה (1) מדברת על מסלול ייעודי.
מירי פרנקל-שור: מה זה מסלול ייעודי?
מירי פרנקל-שור: לא כתוב שהוא חירום והצלה.
ערן יוסף: אז אני מסביר.
ערן יוסף: גם אותו מסלול ייעודי, הכוונה לחיזוק של פיקוד העורף למערכי החירום של צה"ל, שייתנו עבודה שהיא לא מקצועית, לא בהכרח פרמדיקים וחובשים, אלא אם כן יש להם הכשרה מוקדמת, אבל שיהיה כוח אדם שאפשר יהיה להשתמש בו בחירום לכל אותן משימות שצריך בחירום מול המשק האזרחי, אם זה חלוקת מזון, אם זה חלוקת כבישים.
ערן יוסף: כל דבר שאפשר להשתמש בכוח אדם לא מיומן מאוד, שעובר הכשרה בסיסית ואפשר להשתמש.
ערן יוסף: אני מציע שניתן גם לצה"ל את זכות הדיבור להציג את זה.
רם בן ברק: אני אשמח, אבל לפני כן, חבר הכנסת בוסו, בבקשה.
אוריאל בוסו: אדוני היושב-ראש, אני לא אביע את דעתי לגמרי כי דעתי על החוק כמהות היא ברורה אבל להשאיר את מה שהוא אמר בחלל ולא להגיב ולא להסביר – שמענו את מה שאמרת לפני כן, שרוח ההתנדבות בציבור החרדי היא ערך לא מהיום ובכמות גבוהה.
אוריאל בוסו: כשאתה אומר, השירות הקצר והשירות המקוצרר, הרי כל הניסיון לנסות לחנך או לנתב אורח חיים של ציבור שמאמין במשהו מסוים, הוא הוכיח את עצמו פעם אחר פעם כלא ישים בפועל.
אוריאל בוסו: אז כשמדברים על שירות מילואים כזה או אחר, שישולב בחברה ויש רצון לתת מסלול, אני בעצמי עשיתי יותר משנה אחת או 10 שנים או 20 שנה של מילואים, גם בהתנדבות וגם בשירות מלא יותר, ועדיין, כדי להישאר באורח החיים שלנו, כל ניסיון כפייה כזה או אחר, מראש תציג אותו ככישלון שלא ישיג גם את הקצת שאתה מדבר עליו.
אוריאל בוסו: לכן, קצת צניעות והבנה באורח החיים של הציבור החרדי וגם בתוצאה שישיגו עם שלושה שבועות ולאחר מכן שירות מילואים כזה או אחר.
אוריאל בוסו: תסתכלו עכשיו במעברים, בנסיעות לאוקראינה, במקומות כאלה ואחרים, מי האנשים שנמצאים שם, אם זה יום חול ושבת ועוזבים משפחות.
אוריאל בוסו: אני בעצמי חובש במד"א, חובש באיחוד והצלה ובזק"א, ויודע לעזוב גם שולחן שבת עם אישה וילדים וללכת לטפל במקרי חירום.
אוריאל בוסו: אלה דברים שאנחנו עושים מבלי שאף אחד יכפה עלינו.
אוריאל בוסו: אבל כשכופים על הציבור אורח חיים לנסות לשנות אותו, לא משיגים שום תוצאה.
אוריאל בוסו: לכן, גם מסלול קצר ומקוצרר, אם משיגים תוצאות של שירות מילואים כזה או אחר, כמו שאמרת, קורונה כדוגמה, אבל יש עוד הרבה תחומים במדינה, ניהלתי את נושא הביטחון בעיריית פתח תקווה, כשהייתי בתפקידי הציבורי שם, הקמנו מערך יחידות צער של מתנדבים, אתם יודעים שיש 4,000 חיילים של פיקוד העורף על 5,000 אתרים במדינת ישראל?
אוריאל בוסו: נמצא כאן הרב יעקב אשר, שהיה ראש עירייה והוא מבין שבזמן אמת רק הרשויות נמצאות, אז החבר'ה הראשונים שנמצאים הם ביחידות הללו, ביחידות צע"ר שהקמתי, 70% מהחברים היו חרדים שאמרו, אנחנו רוצים לעשות משהו.
אוריאל בוסו: לכן, כל דבר שנמצא ברוח ההתנדבות יכול להשיג את המטרה.
גלעד מלאך: אבל כל החוק הזה הוא ברוח התנדבות, אין בחוק הזה שום אלמנט של כפייה.
אוריאל בוסו: קודם כל, כל המהות זה אלמנט של כפייה.
אוריאל בוסו: כשאתה מדבר על מכסות ומדבר על גילאים ומדבר על לנסות, זה נקרא כפייה.
אוריאל בוסו: כי אני עשיתי את זה כשלא היינו מחויבים, בגיל 20, אבל כשראיתי שאורח החיים שלי אפשר ועכשיו זה הזמן שאני יכול לעשות את זה ואני רוצה לצאת למעגל העבודה, עשיתי את זה על מלא ולא חיפשתי קיצורים.
אוריאל בוסו: כמוני רבים.
אוריאל בוסו: צריך לזכור, ש-100% מהציבור החרדי, הרי שני שליש מהם כבר נמצאים בשוק העבודה, אצלנו הנשים משולבות בתעסוקה הרבה יותר גבוה.
אוריאל בוסו: אנחנו מדברים על שליש שרוצה להיות בתורתו אומנותו, אז תשאירו אותם ואת הסולת נקייה טהורה כדי שיאפשרו ואם מישהו רוצה להשתלב, תעשו את זה לא בכפייה ואז תשיגו את המטרה בצורה טובה יותר.
רם בן ברק: גברתי, רוצה להתייחס?
מירי פרנקל-שור: אנחנו אומנם כותבים את זה בסקירות אבל אני רוצה להזכיר את זה לחברי הכנסת.
מירי פרנקל-שור: כל סעיף שיש בהסדר, אנחנו צריכים לראות איזה תכלית הוא משרת בסעיף המטרה.
מירי פרנקל-שור: אני מבקשת להפנות את חברי הכנסת לסעיף המטרה, שהוא סעיף 26ב.
מירי פרנקל-שור: יש שם שלוש תכליות, יש את תכלית צמצום אי השוויון בגיוס לשירות הסדיר והתייחסות כמובן לשירות לאומי אזרחי.
מירי פרנקל-שור: יש את תכלית קידום השתלבות בתעסוקה ויש את התכלית של הכרה בחשיבות לימוד התורה.
מירי פרנקל-שור: על פני הדברים, התכליות הן שוות.
מירי פרנקל-שור: אני רוצה להתייחס לאמירה שנאמרה פה ועברה מתחת לרדאר, ערן, אתה אמרת שהשירות הסדיר הוא בעצם פתוח והעיקר הוא שירות המילואים.
מירי פרנקל-שור: זו אמירה מאוד משמעותית מבחינתי.
מירי פרנקל-שור: אני חושבת שהדברים צריכים ליבון, אני לא מבינה מה המשמעות, אבל אם אני מבינה את המשמעות, זו משמעות מאוד עמוקה בכלל על מעמדו של השירות הסדיר.
רם בן ברק: זו הייתה אמירה - - -
מירי פרנקל-שור: זו לא הייתה סתם אמירה.
מירי פרנקל-שור: בוא נתחבר לסעיף המטרה ונתחבר גם למסלולים.
מירי פרנקל-שור: אם אנחנו מתייחסים לסעיפים, אנחנו בוחנים את הסעיף של המסלולים הקצרים ואנחנו אומרים איזה תכלית הוא בא לשרת בסעיף המטרה, אם אנחנו אומרים שהשירות הסדיר הוא רק פתיח ובעצם העיקר הוא שירות המילואים, שירות המילואים בכלל לא מופיע כתכלית בסעיף המטרה.
מירי פרנקל-שור: אז אנחנו צריכים להתייחס לכך כי אחרת אין הצדקה, זו אי הצדקה ראשונה לסעיף הזה.
מירי פרנקל-שור: מעבר להצדקה של שירות המילואים – שזאת גם שאלה שאני חושבת שהוועדה צריכה לברר, האם הכשרה של שלושה חודשים או הכשרה של שלושה שבועות, יש בה היתכנות אמיתית של שירות מילואים.
מירי פרנקל-שור: מעבר לזה, מדוע זה חשוב?
מירי פרנקל-שור: מכיוון שעל סמך הסעיפים האלה, כשאנחנו נגיע לסעיף היעדים, שהוא נושא מאוד חשוב בהצעת החוק, בעצם שני הסעיפים האלה אמורים לתמוך בעמידה ביעדים.
מירי פרנקל-שור: כי כשנגיע לעמידה ביעדים ולפי הטבלה ששלחנו אתמול לחברי הכנסת, כרגע נשאלת שאלה, האם ניתן לעמוד ביעדים?
מירי פרנקל-שור: זאת אומרת, הסעיף הזה הוא סעיף ליבתי לנושא עמידה ביעדים.
מירי פרנקל-שור: אבל אני רואה את הסעיף הזה כסעיף בעייתי, הוא לא עונה על שום תכלית שצוינה בהצעת החוק.
מירי פרנקל-שור: מעבר לכך, מה מביא לנו גיל 21?
מירי פרנקל-שור: אם אנחנו מסתכלים על השירות הסדיר, על האפשרות למסלול המקוצר ואנחנו מסתכלים על השירות לאומי אזרחי, אני חושבת שיש פה פגיעה ברצון לשרת בשירות האזרחי מכיוון שקודם כל יש פה מסלול שהוא שווה זהב.
מירי פרנקל-שור: יש פה מסלול של הכשרה תעסוקתית עם איזשהו שירות סדיר מקוצר, פטור בגיל 21, מדוע שבחור יגיע לשירות הלאומי אזרחי?
מירי פרנקל-שור: מכיוון שהוא יכול ללכת לשירות הלאומי אזרחי בהמשך אומנם רק מגיל 20, וזה נטל לעבוד 45 שעות או 40 שעות, נכון?
מירי פרנקל-שור: נמצא פה ראש מינהלת השירות האזרחי.
מירי פרנקל-שור: אני חושבת שחשוב גם לשמוע את עמדתו, איך משפיעים המסלולים האלה על השירות האזרחי, ומדוע השירות האזרחי הוא חשוב?
מירי פרנקל-שור: מכיוון שאנחנו נגיע עוד הפעם ליעדים, הכול קשור אחד בשני, יש יעד, יש יעד כולל שהוא מורכב משירות סדיר או משירות לאומי וחייבים לעמוד ביעד הכולל.
מירי פרנקל-שור: דבר נוסף, אני חושבת שבאיזשהו שלב הוועדה תצטרך לחזור לסעיף המטרה.
מירי פרנקל-שור: כי שירות המילואים, כמו שאמרנו, לא נכלל כתכלית בהצעת החוק הזאת.
מירי פרנקל-שור: היא בטח לא משרתת את התכלית של השירות הסדיר, אז אולי היא בעצם תכלית של שילוב בתעסוקה.
מירי פרנקל-שור: אז בואו נשים את הדברים על השולחן ונגיד, יש פה תכלית תעסוקתית אבל לא נדבר על צמצם אי השוויון בגיוס לשירות הסדיר.
מירי פרנקל-שור: הסעיף הזה, לא רק שאין פה אי צמצום של הגיוס בשירות הסדיר, אני חושבת שהוא מעמיק את חוסר השוויון ביחס לקבוצה שמתגייסת.
מירי פרנקל-שור: עכשיו אני רוצה לומר איזה אמירה ולהפנות את תשומת לבם של חברי הכנסת.
מירי פרנקל-שור: אני אתחיל אולי בשירות הלאומי.
מירי פרנקל-שור: יש איזה שהיא תובנה שאפשר להבין ואומרים לאוכלוסייה מסוימת, השירות הלאומי יכול להיות חלופה לשירות הסדיר.
מירי פרנקל-שור: אוקי, אפשר להתווכח, תרומה לחברה וכו'.
מירי פרנקל-שור: אבל לבוא ולומר, שהשירות המקוצר של שלושה שבועות או שלושה חודשים, נעזוב רגע את ההכשרה התעסוקתית, הוא מהווה מעין חלופה לשירות הסדיר – אני רואה את האמירה הזאת כבעייתית מאוד.
מירי פרנקל-שור: מעבר לזה, אני רוצה להתייחס ספציפית לסעיף קטן (ב).
מירי פרנקל-שור: סעיף קטן (ב) בעצם מזכיר לי את שנת ההכרעה של חוק טל.
מירי פרנקל-שור: מה הוא בעצם אומר?
מירי פרנקל-שור: מי שהולך להכשרה תעסוקתית של 30 שעות והוא מצהיר שהוא יעשה בעתיד איזשהו שירות צבאי של שלושה שבועות או שלושה חודשים, הוא בעצם לא צריך ללמוד בישיבה.
מירי פרנקל-שור: זאת אומרת, אם גיל הפטור יעמוד על 23, הוא לא צריך לעמוד בתנאים.
מירי פרנקל-שור: זאת אומרת, הוא חופשי.
מירי פרנקל-שור: בואו רגע נחשוב, הוא לומד או עושה הכשרה תעסוקתית או עושה תואר אקדמי, נכון, הכשרה תעסוקתית זה גם תואר אקדמי והוא מצהיר, אחר כך הוא לא יעשה את השירות.
מירי פרנקל-שור: מה ההצהרה הזאת בכלל אמורה לעשות?
מירי פרנקל-שור: אני ממליצה לוועדה, לא לכלול את הסעיף בהצעת החוק.
רם בן ברק: כל הסעיף?
מירי פרנקל-שור: תראה, סעיף קטן (ב), לעמדתי, לא צריך להיות חלק מהצעת החוק.
מירי פרנקל-שור: מי שלומד, צריך להחליט מהו גיל הפטור.
מירי פרנקל-שור: אם גיל הפטור הוא 23, אז צריך ללמוד בישיבה, אלא אם הוא בהכשרה תעסוקתית או שיש לו את המסלולים המקוצרים.
מירי פרנקל-שור: אני חושבת שהמסלולים המקוצרים הם בעייתיים אבל יש ערך לימוד התורה.
מירי פרנקל-שור: הרי דיברנו שהתכלית של לימוד התורה היא תכלית בסעיף המטרה אז אנחנו לא יכולים להגיד אז מה.
מירי פרנקל-שור: אז התכלית התעסוקתית שהוא לומד בהכשרה תעסוקתית היא עולה מעל כולם.
מירי פרנקל-שור: צריך להחליט את הדברים האלה.
מירי פרנקל-שור: מעבר לזה, אני חושבת שסעיף כזה פוגע בעמידה ביעדים, הוא לא יאפשר לעמוד ביעדים מכיוון שיכולה להיות אוכלוסייה שלמה שהולכת בגיל 21, כאשר גיל הפטור הוא 23, לא מתגייסת, איך תהיה עמידה ביעדים?
מירי פרנקל-שור: אנחנו נצטרך לחזור לסעיפים האלה מכיוון שבסופו של דבר צריך להבין את השרשור.
מירי פרנקל-שור: אין עמידה ביעדים, יהיו סנקציות כלכליות.
מירי פרנקל-שור: אנחנו צריכים להבין איך המנגנון הזה אמור לפעול.
מירי פרנקל-שור: זה בינתיים.
נועה שוקרון: אפשר לשאול שאלה?
נועה שוקרון: שאלה בנוגע להתייחסות שלך.
נועה שוקרון: בסופו של דבר אותם אנשים שאחרי שלושה שבועות או הכשרה מקצועית מסוימת, במידה ואנחנו מבטלים את הסעיף הזה כפי שאת מציעה, האנשים האלה - - -
מירי פרנקל-שור: לעמדתי, אני מדברת על כך שלא לכלול את סעיף קטן (ב) בהצעת החוק.
מירי פרנקל-שור: סעיף קטן (ב), על הכשרה של 30 שעות והצהרה עתידית של שירות בצה"ל.