GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רם בן ברק: אני ארצה להגיד, גם במבט לאחור, גם שמרנים וגם ליברלים וגם כל אחד אחר שמסתכל היום אחורה על ארצות הברית ואומר איך זה יכול להיות שהיו אנשים, נאורים, שחשבו שזה בסדר, שחשבו שזה נורמלי.
רם בן ברק: אפילו בית המשפט העליון חשב ש - - -
שמחה רוטמן: לא אפילו, רק בית המשפט העליון, כשכבר כל הפרלמנטים הבינו אחרת.
רם בן ברק: חשב שזה בסדר גמור שיהיו אנשים שיהיו רכוש של אנשים אחרים.
רם בן ברק: מתי נשים קיבלו זכות הצבעה בארה"ב?
מוסי רז: ב-1920 ומשהו.
שמחה רוטמן: אתה יודע שבישראל הייתה ראש ממשלה אישה כשבחלק ממדינות הערב עוד לא הייתה זכות הצבעה לנשים.
מוסי רז: נכון, וגם בליכטנשטיין.
רם בן ברק: כן, אני מסתכל על זה היום ואני אומר ואללה, איך זה יכול להיות?
רם בן ברק: איך זה יכול להיות שהיו אנשים שחשבו שזה בסדר?
רם בן ברק: מה זה חשבו שזה בסדר?
רם בן ברק: התווכחו בפרלמנטים, הביאו טיעונים.
רם בן ברק: ואני מקווה מאוד, חבר הכנסת שמחה רוטמן - - -
שמחה רוטמן: בוא תעצור כאן, חבל, אתה רוצה שאני אגיש הסתייגות על האמירות של היושב ראש?
שמחה רוטמן: אני יכול להגיש 47,000 הסתייגויות רק על המשפט שאתה הולך לומר.
שמחה רוטמן: אז בוא, חבל, תעצור.
מוסי רז: התשובה היא אוגוסט 1920, בעזרת גוגל.
מוסי רז: אני חשבתי 1921, אבל ב-1920 ניתנה זכות הצבעה לנשים בארצות הברית.
רם בן ברק: ב-1921 זה תאריך לא פחות חשוב, באותו תאריך שאישרו הצבעה לנשים בארה"ב, כי ב-1921 נוסד המושב הראשון בארץ.
מוסי רז: נהלל, נכון.
מוסי רז: זה בוודאי חשוב לוועדה וליושב ראש הוועדה, אבל גם למדינת ישראל.
מוסי רז: אם אנחנו כבר באותו עניין של זכות הצבעה לנשים, אולי אתם יודעים שבקונגרס הציוני הראשון, לא מדבר על באזל 1897, אבל הפעם שהיו בחירות בארץ, בקרב היישוב היהודי בארץ לנציגים בקונגרס, נדמה לי שזה היה גם בערך באותן שנים, אולי ב-1920, או 1921 או 1922, לא נותן את ראשי, באו הסיעות החרדיות, בעיקר הסיעה החרדית אגודת ישראל, ואמרו שהנשים לא תצבענה.
מוסי רז: כל הסיעות האחרות אמרו שלנשים תהיה זכות הצבעה.
מוסי רז: אגב, הקונגרס הציוני זה אחד המקומות הראשונים, לא הראשון בעולם, אבל אחד הראשונים שאפשרו לנשים להצביע, למרות שב-1897 לא היו נשים בקונגרס הציוני.
מוסי רז: ואז התקבלה פשרה, הפשרה אמרה שבשכונות החרדיות בירושלים, מאה שערים וכו', הנשים לא תקבלנה זכות הצבעה, אבל בשאר המקומות הן כן יצביעו, אז מי נדפק?
רם בן ברק: במחשבה צופה עתיד אולי נחזור לדבר הזה ואז אנחנו - - -
שמחה רוטמן: אנחנו בשלב שהולכים לקחת גם מהגברים את זכות ההצבעה, כל זמן שהם חרדים או לא בדיוק מסתדרים.
רם בן ברק: אנחנו ניתן להם את הזכות להחליט, נהיה ליברלים.
שמחה רוטמן: אפשר לעשות אחרת, אפשר לעשות שכל משפחה תבחר אחד שמצביע ולא להתערב, תבחרו את מי שרוצים.
שמחה רוטמן: ברור שב-90%, כמו שראינו פה, הנשים ייקחו את זה, אז זה יהיה יותר נשים מגברים, זה יקדם אותן.
מוסי רז: כמובן שהפשרה הסתיימה אחרי פעם אחת משום שהחרדים ראו שאם רק אחד מצביע הם מאבדים מחצית מהקולות שלהם.
שמחה רוטמן: יש פסוק, עֵת לַעֲשׂוֹת לה' הֵפֵרוּ תּוֹרָתֶךָ.
מוסי רז: לכן אני הצעתי פה פתרון לבעיית חוסר הייצוג של נשים בכנסת.
מוסי רז: זה במאמר מוסגר, זה לא קשור לחוק האזרחות.
שמחה רוטמן: כל השאר היה קשור?
מוסי רז: הדבר שהצעתי זה שבמקום שתרוץ רשימה אחת יבחרו פרלמנט של 60 גברים ופרלמנט של 60 נשים והם יהיו יחד.
מוסי רז: ואז נגיד תהיה רשימת יש עתיד לגברים ורשימת יש עתיד לנשים.
מוסי רז: יכול להיות שאני אתלהב משמחה רוטמן ואני אצביע לציונות הדתית.
שמחה רוטמן: ברשימה של הגברים, אבל אורית פחות.
מוסי רז: אבל אני אוהב את, לא יודע, אורנה ברביבאי, אז אני אצביע לרשימת נשים של יש עתיד.
מוסי רז: אני אוכל לחלק.
מוסי רז: האם אתם חושבים שבמקרה כזה ש"ס ויהדות התורה יריצו רשימת נשים?
מוסי רז: אני חושב שהתשובה היא כן.
שמחה רוטמן: אני חושב שהכותרת שלנו היום זה שמוסי רז מציע שבמדינת ישראל יהיה פרלמנט אחד לגברים ופרלמנט אחד לנשים, קואליציה רחבה הוא יעשה עם ש"ס, יהדות התורה, עם כולם, רק תוסיף מחיצה באמצע וסגרת האירוע, זה לא כנסת, אלא בית כנסת.
שמחה רוטמן: סגרת.
מוסי רז: פרלמנט משותף עם שני אזורי בחירה, זה הכול.
שמחה רוטמן: אני אמרתי לך, רק מחיצה באמצע וסגרנו את האירוע, גם גלעד קריב יסכים.
מוסי רז: מחיצה זה לא יהיה.
מוסי רז: אז אני חוזר לעניין הזה של הכפר וולאג'ה, שעליו רציתי לדבר.
מוסי רז: אז בעצם בכפר וולאג'ה בצורה – זה משהו חדש?
מוסי רז: לא, זה מה שהיה בוועדה עוד ביוני.
שמחה רוטמן: אל תפריע לו עם נתונים שקשורים לחוק עכשיו.
קריאה: לא, הם העבירו הבוקר.
שמחה רוטמן: אז זה שינה את דעתו והוא תומך בחוק.
מוסי רז: לא, אני חושב שהנתונים האלה רק מחזקים את הדברים שאני אומר.
שמחה רוטמן: לא חשבתי אחרת, מוסי.
מוסי רז: כי אני מכיר, כשאתה רוצה לבדוק לדוגמה מה אחוז האנשים עם משקפיים שגרים בלוד, אז אתה בודק כמה אנשים בלוד מרכיבים משקפיים ואז אתה בודק כמה אנשים יש בלוד.
מוסי רז: אם אני הייתי יוצא בכותרת שבלוד יש 1,000 איש שמרכיבים משקפיים, זה לא אומר שום דבר, כי אני לא יודע אם בלוד גרים 1,500 איש או 100,000 איש.
מוסי רז: אותו דבר כאן, כשמדברים על נתוני מעורבות אחמ"ש בטרור.
מוסי רז: נתוני מעורבות.
מוסי רז: ראשית, לא מדובר מה המעורבות, אבל אני יוצא מנקודת הנחה - - -
אוסאמה סעדי: זה חדש?
מוסי רז: לא, אלה אותם נתונים שהיו פה ביולי.
שמחה רוטמן: כן, נראה שכן.
מוסי רז: זה גם עד 21'.
מוסי רז: אם זה נכון לסוף 21' אז זה לא אותם נתונים מיולי.
מוסי רז: יש שורה חדשה.
מוסי רז: אז קודם כל אנחנו רואים שב-2021 זה היה פחות מ-17' עד 19' ופחות מ-14' עד 16'.
אוסאמה סעדי: זה עם הנשים.
מוסי רז: זה נשים, נשים זה רק עד 2020.
מוסי רז: נשים, היו שלוש שנים ב-18 שנים שהיו מעורבות.
אוסאמה סעדי: בדור ב', בדור א' אפס.
מוסי רז: גם דור ב', דור א' פלוס דור ב' שלוש נשים היו מעורבות בטרור, גם לא נמסר לנו מה המעורבות, אבל אני חושב שכל מעורבות בטרור היא חמורה.
מוסי רז: כמובן יש הבדל בין דברים כאלה לאחרים, אבל נניח שמדובר בדברים חמורים.
מוסי רז: מתוך שלוש נשים, מתוך, אני מניח, ה-13,000, 14,000, אני אניח שיש 7,000 או 8,000 נשים, משהו כזה?
מוסי רז: ובכלל אנחנו מדברים על דור ב', שיש עוד הרבה יותר.
אוסאמה סעדי: היא אמרה חצי חצי.
מוסי רז: כן, אז 7,000, אבל אנחנו מדברים על דור ב', בדור ב' אמרו לנו שיש 140,000, לא?
מוסי רז: אז שלוש נשים מתוך 70,000?
מוסי רז: זה לא אחוז כזה גבוה.
רם בן ברק: מצד שני זה מראה שהמדיניות הזו עובדת.
מוסי רז: לא, אבל אני רוצה לשאול כך.
מוסי רז: אני אלך על הנתונים הקשים, גבר דור א' - - -
שמחה רוטמן: לא, אבל, מוסי, אתה פספסת את מה שאומר לך היושב ראש, לדעתי.
מוסי רז: אולי, מה פספסתי?
שמחה רוטמן: כי מה שהיושב ראש אומר לך, בוא נניח שמחר בבוקר אין חוק, ביטלנו את החוק, הקשבנו לך ולאוסאמה ולכולם, אין חוק מעכשיו.
מוסי רז: אגב, אין חוק גם עכשיו.
שמחה רוטמן: נניח כמו עכשיו, רק בלי נוהל ובלי שום דבר, אין חוק.
שמחה רוטמן: אז בן אדם שמגיע לא צריך לעבור, לא אישור שב"כ - - -
מוסי רז: לא.
מוסי רז: מה פתאום?
שמחה רוטמן: שנייה, מותר לי להגיד מילה?
מוסי רז: בבקשה תגיד.
שמחה רוטמן: אני הקשבתי לך אתמול שעה, אני מנסה להשחיל מילה, מה קרה?
שמחה רוטמן: אם אין חוק בוא נניח שבן אדם שרוצה להתחתן עם מישהי מג'נין זה בדיוק כמו בן אדם שרוצה להתחתן עם מישהי מאוקראינה.
שמחה רוטמן: לא מאוקראינה, עכשיו אוקראינה זה נושא רגיש, מישהי משבדיה, אין הבדל.
שמחה רוטמן: אותה דרך, אותו מנגנון.
שמחה רוטמן: כשאני רוצה להתחתן עם מישהי משבדיה, אז אין שב"כ באירוע, אין מגבלת גיל, אין בדיקה חוזרת כל חצי שנה של מסוכנות, אין דוח משטרתי כזה, אין את כל המנגנונים שהחוק היום מכיל.
שמחה רוטמן: פשוט אין.
שמחה רוטמן: ועכשיו תחשוב שאתה עושה את אותו דבר מול ג'נין.
שמחה רוטמן: אתה נותן לכולם להיכנס כל הזמן, התוצאה היא מה שהיה בעצם עד חקיקת החוק, א', גם מספרים הרבה הרבה יותר גדולים, וגם הרבה יותר מעורבות בטרור.
מוסי רז: אז יש מכתב ש - - -
שמחה רוטמן: אני רק אסיים.
שמחה רוטמן: תאמין לי, מוסי, אני אסיים, לא מדבר ארוך, יהיה לך גם הרבה הרבה יותר.
שמחה רוטמן: הנתונים האלה הם נתונים שצריך להזמין לפה, לכבות את המצלמות, לסגור את החדר, להזמין את ראש השב"כ, לתת לו נשיקה במצח, להגיד לו תודה רבה שבמסגרת הכלים שהחוק נותן לו הוא קובע את נקודות החיתוך בצורה טובה, החבר'ה שלו עושים את הבקרה בצורה טובה ובאמת מתוך אוכלוסייה די גדולה המספרים הם כל כך קטנים.
שמחה רוטמן: אבל זה רק בזכות החוק.
שמחה רוטמן: עכשיו אתה בא ואומר, זה כמו עם הסוס, יום אחד לא האכלת אותו, יום שני לא האכלת אותו, הנה, זה עובד.
שמחה רוטמן: לא, בסוף הוא ימות.
שמחה רוטמן: הסיבה שהנתונים הם כל כך נמוכים זה כי יש לך את כל המנגנונים של החוק.
שמחה רוטמן: ביום שאתה מסיר את המנגנונים של החוק יש לך את הפיגוע במסעדת 'מצה', יש לך עוד ועוד ועוד, למה?
שמחה רוטמן: מה שהוביל לחקיקת החוק זה האירועים האלה.
שמחה רוטמן: לכן הנתונים האלה הם מחמאה גדולה לשב"כ שבמסגרת הבדיקות שהוא עושה על אוכלוסייה די גדולה, דור א', דור ב' הוא לא בודק, לצערי, או כמעט לא בודק, כי אין לו את היכולת, אבל בדור א' הוא מסנן נכון.
שמחה רוטמן: הוא מסנן טוב ולכן אנחנו במספרים נמוכים, שהם עדיין, אני חייב לומר, מתוך אוכלוסייה לא כל כך גדולה, זה אחוזי מעורבות אדירים של הגברים, ואל תשכח שחלק מהנשים מביאות איתן גברים צעירים בתהליך של קבלת אחמ"ש.
שמחה רוטמן: לכן הנתונים האלה הם הוכחה שהחוק עובד.
שמחה רוטמן: הם לא הוכחה שלא צריך את החוק, אלא להיפך, הם הוכחה שהחוק עובד.
שמחה רוטמן: עד כאן.
אוסאמה סעדי: אני רוצה לענות לו, אדוני היושב ראש.
אוסאמה סעדי: זה לא נכון ולא מדויק וזה מטעה, למה?
אוסאמה סעדי: כי היום כל מי שגר בשטחים הכבושים, האזור, ברגע שהוא צריך לקבל היתר כניסה לישראל הוא עובר בדיקות ביטחוניות, גם אם זה עובד, לצרכי עבודה, בודקים אותו.
אוסאמה סעדי: לא מישהו שמבקש איחוד משפחות, אפילו בהיתר מת"ק, בדיקה פרטנית של כל אדם ואדם.
אוסאמה סעדי: לכן מה שאנחנו אומרים ומה שאמרו חמישה שופטים בעליון, הם אמרו שהם נגד החוק הזה כי יש מניעה קיבוצית כללית גורפת.
אוסאמה סעדי: הם בעד בדיקה פרטנית.
אוסאמה סעדי: זה מה שאמרה השופטת חיות אז, כתוארה אז, היום נשיאת בית המשפט העליון.
שמחה רוטמן: אבל אומר לך השב"כ: אני לא יכול לבצע בדיקה פרטנית.
אוסאמה סעדי: למה הוא לא יכול?
אוסאמה סעדי: עובדה שהוא עושה.
שמחה רוטמן: לא, אומר לך השב"כ: א', אני לא יכול לבצע בדיקה פרטנית, ו-ב', גם כאשר אני כבר מסנן אוכלוסיות שהן באחוזי סיכון גבוה, מתחת לגיל 25 ומתחת לגיל 35, ששם עיקר הטרור, 90%, שתבינו שהמספר הזה זה אחרי שסוננו 90%, זה ה-10%.
שמחה רוטמן: זאת אומרת קח 247, תכפיל בעשר, כי מאיפה השב"כ קבע את גיל 35?
שמחה רוטמן: אמר פה נציג השב"כ, בגלל שגיל 35 זה הגיל שמתחתיו באוכלוסייה הפלסטינית הכללית 90% מהמפגעים הם מתחת לגיל 35.
אוסאמה סעדי: 35 ב-20 שנה.
שמחה רוטמן: לא, מתחת ל-35.
שמחה רוטמן: בא השב"כ ואומר לך: 247 אנשים פה, זה בגלל שאני סיננתי מראש 90% מהבעייתיים.
שמחה רוטמן: מנעתי מהם כניסה, לא בדקתי אותם אפילו פרטנית.
שמחה רוטמן: אחר כך בדקתי פרטנית - - -
מוסי רז: איך 90%?
מוסי רז: אם יש 140,000, אז מה הוא סינן?
מוסי רז: 1,400,000?
שמחה רוטמן: לא, אני מדבר עכשיו על אוכלוסיית המאוחמ"שים.
שמחה רוטמן: חכה לאוכלוסיית המאוחמ"שים.
שמחה רוטמן: באוכלוסיית המאוחמ"
שמחה רוטמן: שים מתחת לגיל 35 - - -
אוסאמה סעדי: אבל עם דור ב' זה 50,000.
שמחה רוטמן: אבל אני מדבר על דור א' כרגע.
אוסאמה סעדי: אז דור א' אתה מדבר על - - -
שמחה רוטמן: אז בסדר, סליחה, לא קשור, חכה, חכה.
מוסי רז: מה, השב"כ מנע ממיליון וחצי איש להיכנס לפה?
שמחה רוטמן: לא, כל מי שמתחת לגיל 35, השב"כ אומר שהוא בכלל לא בודק אותו, למה?
מוסי רז: הבנו, הבנו, לא על זה הוויכוח עכשיו.
שמחה רוטמן: כי 90% מהמפגעים הם מתחת לגיל 35.
שמחה רוטמן: כך אמר השב"כ.
שמחה רוטמן: ואז את אלה מראש סיננו.
שמחה רוטמן: מתוך אלה שבאו אחר כך בדקנו פעם אחת בכניסה, עשינו עליהם בדיקה מקיפה, אחר כך כל חצי שנה אנחנו עושים עליהם עוד פעם דוח ובדיקה והם תחת זכוכית מגדלת של השב"כ בפיקוח פרטני שנה אחרי שנה, אומר השב"כ, אחרי שהוא עשה, וזה מה שנתנו פה בחוק, בלב כבד, אבל השב"כ אמר שהוא יכול לחיות עם זה ביטחונית אז נתנו את זה, אז השב"כ אומר:
שמחה רוטמן: אחרי שאני יושב על בן אדם כך וכך שנים והוא מגיע לגיל 50 ועשיתי לו את כל הבדיקות לאורך כל התקופה והוא באמת לא מהווה סיכון ביטחוני, תן לו א'5, אני יכול לחיות עם זה, אבל לבדוק אותו פעם בשנתיים ולא פעם בחצי שנה.
שמחה רוטמן: כל החוק הזה, כל הטבלה הזאת זו הוכחה שהחוק עובד נפלא.
שמחה רוטמן: כי ביהודה ושומרון המספרים כמובן הרבה יותר גבוהים כי אותם אנחנו לא בודקים ככה.
מוסי רז: ראשית, אתה לא יודע כמה השב"כ מנע.
שמחה רוטמן: לא, כתוב פה 'פיגועים שסוכלו מבעוד מועד', זה כולל פיגועים שסוכלו מבעוד מועד.
מוסי רז: כן, אבל של אנשים שהם פה.
מוסי רז: אתה לא יודע כמה מניעת הכניסה מנעה.
שמחה רוטמן: אומר השב"כ, הוא מעריך 90%.
מוסי רז: מה חסר כאן?
מוסי רז: חסר כאן קבוצת ביקורת.
מוסי רז: אנחנו שומעים כאן שב-20 שנה, או אם אני אדייק, 21 שנה, היו 247 מקרים מתוך אוכלוסייה של 140,000, זה ממוצע של 22 בשנה לאוכלוסייה של 140,000 איש.
מוסי רז: עכשיו אני רוצה לשאול את השב"כ, האנשים האלה באו מאיפה?
מוסי רז: מ'האזור', בסדר?
מוסי רז: לא מהשטחים הכבושים, הם באו מהאזור.
מוסי רז: אני שואל מה נתוני המעורבות בטרור של אנשים שגרים באזור.
מוסי רז: כי הרי אתה לקחת מישהו ממקום א' למקום ב', יכול להיות שבמקום א' הוא היה מעורב יותר בטרור ואתה מונע ממנו את המעורבות בטרור.
מוסי רז: מה אתה עושה ככה?
מוסי רז: הבנת בדיוק מה אני מתכוון.
שמחה רוטמן: ממש לא.
שמחה רוטמן: אתה טוען ש - - -
מוסי רז: אני אסביר.
מוסי רז: נאמר שיש בשטחים הכבושים מיליון פלסטינים והם מעורבים בטרור, זורקים אבנים.
שמחה רוטמן: אין שטחים כבושים ואין פלסטינים, אני לא מבין בכלל את העברית שאתה מדבר.
מוסי רז: הבנתי, יש באזור אדם מסוג לא יהודי.
מוסי רז: עד כאן אנחנו מסכימים?
שמחה רוטמן: ה' יעזור לך.
שמחה רוטמן: יש ערבים תושבי יהודה ושומרון.
מוסי רז: אוקיי, יש ערבים תושבי יהודה ושומרון.
מוסי רז: ואתה אומר שהם מעורבים בטרור, נכון?
שמחה רוטמן: לא אני אומר, השב"כ אומר.
מוסי רז: בסדר, השב"כ אומר שהם מעורבים בטרור.
מוסי רז: אני רוצה לשאול, מתוך מיליון - - -
שמחה רוטמן: אחד ל-100,000.
שמחה רוטמן: אתה רוצה מספר?
שמחה רוטמן: כמו שקיבלנו, להבדיל, בקורונה, 1 ל-100,000.
מוסי רז: מתוך 100,000 איש כמה היו מעורבים בטרור, לפי אותם קריטריונים ב-21 השנים האחרונות?
שמחה רוטמן: בהחלט נתון ששווה לשאול.
מוסי רז: כי יכול להיות שיתברר ששם זה בכלל 248 ועקב ההעברה שלהם לישראל חסכתי טרור, הקטנתי את הטרור.
שמחה רוטמן: אז אני אגיד לך, מוסי, שבשנה רגילה, ממוצעת, ביהודה ושומרון, אלפי פיגועי טרור.
מוסי רז: אה, אז אם ככה ב-21 שנה יש עשרות אלפים.
שמחה רוטמן: יש אולי אפילו מאות אלפי, אבל - - -
מוסי רז: מאות אלפי, ואז אני אחלק – נגיד 100,000.
אוסאמה סעדי: מה שאתה אומר דווקא מחזק אותנו.
אוסאמה סעדי: אם אתה אומר - - -
מוסי רז: אתה מכניס אותו לארץ ו - - -
שמחה רוטמן: לא, זאת אומרת שלוקח השב"כ ומי שרוצה להיכנס מיהודה ושומרון, שזה אזור מוכה טרור, זאת אומרת אחוז המעורבים בו בטרור ואחוז פיגועי הטרור מאוד גבוה, מי שרוצה משם להיכנס למדינת ישראל, אפילו לעבודה, הוא עושה סינון ראשוני.
שמחה רוטמן: אם הוא רוצה להיכנס לאחמ"ש הוא עושה סינון יותר מעמיק, והחוק עושה סינון עוד יותר מעמיק ומראש מצמצם קבוצת סיכון מאוד מאוד גדולה, שזה הגברים מתחת לגיל 35 והנשים מתחת לגיל 25.
שמחה רוטמן: ולכן ברוך ה', למרות ההתגברות המאוד גדולה שראינו לאחרונה בכבישי יהודה ושומרון, שם יש לך 7,000 אירועי טרור בשנה ובישראל יש לך 30.
מוסי רז: שכנעת אותי.
מוסי רז: אדוני היושב ראש, השתכנעתי, אני אמרתי שלחוק אין קשר לביטחון ושמחה רוטמן שכנע אותי שיש קשר, החוק מקטין את ה - - -
שמחה רוטמן: הבנתי.
מוסי רז: עכשיו אני אוכיח לך.
מוסי רז: אתה אמרת שבכל שנה יש ביהודה ושומרון 7,000 אירועי טרור.
שמחה רוטמן: אפשר לדבר על זה, אבל זה סדר הגודל.
מוסי רז: אתה מכפיל ב-21 זה 147,000, כי אנחנו קיבלנו נתונים ל-21 השנים האחרונות.
שמחה רוטמן: כן, אבל אתה יודע שאירוע טרור זה לא אומר שבן אדם אחד היה מעורב.
שמחה רוטמן: באירוע טרור יכול להיות שיש כמה מעורבים, סביבה תומכת וזה, יש המון טרוריסטים.
מוסי רז: תודה על העזרה, אתה עוזר לי.
רם בן ברק: אני מכריז על הפסקה של עשר דקות, אבל אתם יכולים להמשיך להתווכח.
שמחה רוטמן: לא, אנחנו רוצים לשכנע אותו לפרוטוקול.
מוסי רז: הוא שכנע אותי, לחוק יש חשיבות ביטחונית, הוא פוגע בביטחון.
מוסי רז: שכנעת אותי, ואני אוכיח את זה.
וליד טאהא: ערערתי אצל היועצת המשפטית של הכנסת, אמרתי שזה לא יכול להיות שבשעות הבוקר המוקדמות יוצאת הודעה ואז כולנו צריכים לדעת.
וליד טאהא: אני בכלל לא ידעתי עד שלא הודיעו לי.
וליד טאהא: אני יכול להתחיל לדבר, אבל אני רוצה שלפחות נהיה מסוכמים בינינו כמה כוח יש לי לדבר, מתי יוצאים להפסקות, בואו נעשה סדר בדברים הטכניים האלה.
רם בן ברק: מאחר שאני מניח שצרכי ההפסקה שלך וצרכי ההפסקה שלי זהים, אנחנו שנינו בשר ודם.
מוסי רז: אבל ווליד גם מתפלל.
וליד טאהא: אתה גם עורך תפילה?
רם בן ברק: ליהודים כמובן.
וליד טאהא: כמובן, אבל תתחייב שאתה עושה אותה, תתחייב לפרוטוקול.
וליד טאהא: אוקיי, ואז?
רם בן ברק: יש לי את העוזרת שלי שמתפללת גם בשבילי.
וליד טאהא: ואז?
וליד טאהא: תרגם את זה לאיך עושים את זה.
רם בן ברק: תתחיל ונתקדם.
וליד טאהא: עכשיו השעה 11:00, אתה רוצה שנדבר עד שעה 13:00 ואז יוצאים להפסקה עד איזה שעה?
רם בן ברק: בשלב זה עד שעה אחת, אחר כך חצי שעה הפסקה ואחרי זה נמשיך.
אוסאמה סעדי: מתי הכנס לפרידה ממזכירת הכנסת?
קריאה: באחת וחצי.
וליד טאהא: נכון, יש את הכנס של ירדנה, אתה משתתף?
רם בן ברק: לא, אני לא משתתף.
וליד טאהא: למה?
וליד טאהא: ירדנה יקרה לכולנו.
רם בן ברק: זה לא חובה וזה לא מחייב את אף אחד.
אסף פרידמן: מחר יש גם במליאה.
רם בן ברק: אני נפרד ממנה במליאה.
וליד טאהא: אז אני ארצה, כבוד היושב ראש, לפנות אליך בבקשה לאפשר לכל חברי הכנסת החפצים בכך להשתתף בטקס הפרידה של מזכירת הכנסת ומכאן גם להוציא את הוועדה להפסקה.
רם בן ברק: אני אתן חצי שעה להשתתפות.
אוסאמה סעדי: יש נשיא המדינה.
וליד טאהא: עד שיסתיים הטקס.
רם בן ברק: חברים, בואו נתחיל, חבל, יש לך הסתייגויות.
וליד טאהא: אנחנו תוך כדי, היושב ראש.
וליד טאהא: אתה רוצה את זה ממני בקצב של נאום, אז אי אפשר להחזיק.
וליד טאהא: אז אנחנו עושים את זה גם ב - - -
רם בן ברק: חמדולילה, סיעת רע"מ היא סיעה גדולה והיא תוכל אפילו להחליף את האנשים בדיון, שחלק יוכלו להיפרד, יחזרו, השני ייצא וייפרד, כולם יוכלו להגיד שלום לירדנה.
אוסאמה סעדי: ווליד, אני גם אקח ממך רבע שעה, 20 דקות.
וליד טאהא: אוקיי, אז אני אסביר ליושב ראש את ההבדל, זו הזדמנות, אוסאמה, להסביר ליושב ראש ולכולם את העבודה הקשה שאנחנו ברע"מ עושים, נגיד לעומת יש עתיד.
וליד טאהא: אנחנו, בניגוד ליש עתיד, אין לנו נורבגים שבאו לעזור לנו, אין לנו שרים שנכנסו במקומם ח"כים שיעשו רק את זה.
וליד טאהא: אתם יש לכם שרים, נורבגיה עזרה לכם ואז נכנסו עוד אנשים ויש לכם את כל הכלים והזמן לעשות את העבודה הפרלמנטרית.
וליד טאהא: אנחנו עושים את הכול, אותם ח"כים, גם מעקב מול הממשלה והשרים, מול הקואליציה, מול השטח, מול הוועדות.
וליד טאהא: כמה אפשר, אדוני היושב ראש?
וליד טאהא: אתה יודע כמה קשה אנחנו עובדים?
וליד טאהא: על כן לפחות בפריסת ההפסקות אתה צריך להיות מתחשב, שאנחנו נוכל לשאת את זה.
וליד טאהא: אני אתחיל בדברים ללא שסיכמתי עם הוועדה על הנוהל הטכני של זמן דיבור וכל הדברים האלה, אז אני משאיר את זה להתדיינות להמשך, לא סגרנו על זה.
וליד טאהא: אני עקרונית מבקש מהשבועיים שיש לי זכות דיבור, אני מבקש 36 שעות, שלושה ימים, לא שבועיים, ואני ארצה שהוועדה תעשה סדר איך נעשה את זה עם ההפסקות, עם הלילות.
וליד טאהא: אם צריך גם שזה יגיע עד שבוע הבא לא נורא מבחינתי, מבחינת החלוקה של שעות הדיבור.
וליד טאהא: בגדול, היושב ראש, אני הולך לומר דברים שמן הסתם חברים רבים שהיו פה בוועדה אמרו אותם, על הדבר הנורא הזה שנקרא חוק האזרחות וזה טיעון שקרי של השם של החוק וזה חוק אנטי אזרחי בעליל, זה חוק שמתעמר ועושק ילדים, נשים, בצורה לא מידתית ואין עושק שהוא מידתי בכלל, לא רואה אותם, לא רואה אנשים.
וליד טאהא: החוק הזה לא רואה אנשים, הוא אפילו לא מנוסח בצורה שתענה על צרכים ביטחוניים.
וליד טאהא: אני טוען שהטיעון הזה הוא שקרי גם ועל כן אני בכלל לא מבין איך זה צריך להיות מנוהל כאן בוועדת חוץ וביטחון, מה ועדת חוץ וביטחון מבינה באישה שרוצה לרשום את הבן שלה בנספח תעודת הזהות, מה היא מבינה בזה?
וליד טאהא: מה ועדת חוץ וביטחון מבינה באישה שצריכה להיות למראשות הבן שלה במיטה בבית החולים, אבל היא לא יכולה כי הוא לא רשום בנספח תעודת הזהות שלה?
וליד טאהא: וכל מיני דוגמאות שהחוק הזה למעשה בא לטפל בנשים ובילדים, הוא לא מטפל באנשים שהמדינה הגדירה כבעייתיים מבחינה ביטחונית ועל כן הדיון בוועדת חוץ וביטחון הוא דיון שהייתי מגדיר אותו המשך עושק של האנשים האלה על ידי ועדת חוץ וביטחון.
וליד טאהא: מישהו עושה שימוש בוועדה בנושא שלא קשור אליה, בנושא אזרחי גרידא, ועל כן אני מצר על כך.
וליד טאהא: נאמרו הרבה מאוד דברים על החוק הזה, לחוק הזה אין אח ורע בכל העולם, אין כזה דבר שאדם לא יכול להתחתן עם מי שהוא רוצה להתחתן איתה כי מישהו חושש מהלאום שלו.
וליד טאהא: זה כמו לאסור על יהודי בצרפת להתחתן עם יהודייה מרוסיה, לצורך העניין.
וליד טאהא: מה הקשר?
וליד טאהא: למה צריך לאסור עליו לעשות זאת כי בלאום הוא יהודי?
וליד טאהא: אז אין אח ורע לחוק הזה, הוא חוק אנטי דמוקרטי, חוק גזעני, גזעני בעליל, גזעני בכל הרמות.
וליד טאהא: מי שבנה אותו מלכתחילה בנה אותו בתפיסה גזענית, אין בו שום דבר שקשור למדינה ולביטחון שלה כי כאשר יש נגיעה לביטחון המדינה יודעת לטפל בזה בצורה טובה.
וליד טאהא: אז עכשיו להתחיל להתעמר בילדים ולומר שזה ביטחון המדינה זה כבר צחוק ילדים, באמת שזה צחוק ילדים.
וליד טאהא: על כן החוק הזה, היושב ראש, אני לא יודע אם אתה צריך להיות שמח שנפל בחלקך, או הסכמת, לא יודע מה מהם, תוכל לענות, לנהל את החוק הזה אצלך כי זאת הרגשה שאתה תישא אותה כל החיים, כי למה אתה צריך להיות חלק בעושק של המשפחות האלה, בגיהינום שהאנשים האלה חיים יום יום?
וליד טאהא: יום יום.
וליד טאהא: מה עוד, אוסאמה, שאנחנו מדברים על אנשים שנמצאים פה, לא תגיד שאנחנו מדברים על אנשים שמישהו מטפל בהם והם לא נמצאים כאן, הם נמצאים פה.
וליד טאהא: אלה שחוששים מההיבט הדמוגרפי, אי אפשר להבין אותם, ואלה שטוענים על היבטים ביטחוניים, אי אפשר להבין אותם, כי האנשים האלה הם פה, רק מה?
וליד טאהא: רק צריך לעשוק אותם ולהתעמר בהם ולא לתת להם זכויות ולמנוע מהם זכויות ולמנוע מהם לחיות כמו כל בן אדם עלי אדמות, זה כל הסיפור.
אוסאמה סעדי: ווליד, אני אמרתי אתמול שלפי הנתונים של משרד הפנים יש 9,200 משפחות שגרות כאן, הן מקבלות שנים על גבי שנים היתרי מת"ק, ויש 3,000 משפחות שמקבלות א'5.
אוסאמה סעדי: כלומר יש כ-13,000-12,000 משפחות קיימות, ואת אלה כבר בדקו פעם, פעמיים, שנה, שנתיים, עשר שנים, 50 שנה.
וליד טאהא: והם נמצאים בידיים שלהם.
אוסאמה סעדי: נמצאים פה.
אוסאמה סעדי: לכן כל הקבוצה הזאת, גם מה שאמר היושב ראש בתחילת הדיון, בישיבה הראשונה, שהוא רוצה לעשות הבחנה בין הקבוצה הקיימת, למצוא לה פתרונות, לבין קבוצה שאולי תגיש בעתיד.
אוסאמה סעדי: לא זה ולא זה עשינו.
וליד טאהא: לא, זה יותר גרוע.
וליד טאהא: הקבוצה הקיימת, בוא נעשה חלוקה, עד 2003 לא היה חוק, נכון, היושב ראש?
וליד טאהא: אז הביאו חוק ב-2003, אני יכול לדבר איתך על מאות מקרים שמלפני 2003 ועד היום סובלים.
אוסאמה סעדי: לא מקבלים.
וליד טאהא: הם לא מקבלים, למרות שלא היה חוק.
אוסאמה סעדי: השר דרעי, אתה זוכר, ב-2016, שדרג אותם ל-א'5.
וליד טאהא: בית המשפט ביקש.
אוסאמה סעדי: בדיוק, ואז נתנו להם א'5.
אוסאמה סעדי: עכשיו הם א'5, למרות שהם מלפני החוק.
וליד טאהא: עכשיו מה היושב ראש רם בן ברק רוצה לעשות, אוסאמה?
וליד טאהא: היושב ראש רוצה לעשות לאלה שמאז שהחוק נפל ועד היום ולא היה חוק, לעשות להם מה שעושים לא לה שמלפני 2003.
אוסאמה סעדי: זה מה שנקרא בשפה משפטית שכולם רטרואקטיבית.
וליד טאהא: זה אומר, היושב ראש, אתה יודע, אני יושב ראש ועדה ואליי מגיעים חוקים ואני מתבונן בהם וקורא אותם ובא לוועדה ומתחיל להתווכח עם כולם עליהם, סעיף כזה אני לא הייתי מקבל בשום פנים ואופן, היושב ראש.
אוסאמה סעדי: זה לא חוקתי גם.
וליד טאהא: אתה יודע מה?
וליד טאהא: אני לא אחזור ואגיד על החוק הזה כל מה שאמרתי, כי מה שלא יהיה בתוכו עדיין גזעני, עדיין אנטי דמוקרטי, עדיין כל משטר בעולם היה מתבייש לראות בספר החוקים שלו את התועבה הזו.
וליד טאהא: אבל רגע, יש גבול, עכשיו באים לחוקק חוק אחרי שנפל, למה לעשות את החוק רטרו?
שלמה קרעי: רם, באתי לעזור לך.
רם בן ברק: תודה רבה, אני מוותר על העזרה, אני מסתדר מצוין עם ווליד ואוסאמה.
שלמה קרעי: אז אני רוצה רשות דיבור אחרי זה.
וליד טאהא: אני אתן לך כמובן מהזמן שלי לדבר, אבל אני מאוד חרד על היושב ראש שהאנשים שבאים לעזור לו הם – שלמה קרעי, מה נשמע?
שלמה קרעי: תאמין לי, יש לי מה ללמד אותו איך להתפטר מכל הסיפור הזה.
וליד טאהא: איך להתפטר?
וליד טאהא: מי, אתה או אני נלמד אותו?
וליד טאהא: יש לי דרך אגב כלים, עדיין לא חשפתי אותם, אני משאיר אותם לשעת האמת.
שלמה קרעי: רם לא מכיר את השיטות הדיקטטוריות שהשתמשו בהן כבר נגדנו.
שלמה קרעי: אני אספר לו עליהן ואולי הוא יחליט להשתמש.
וליד טאהא: רגע, השיטות הדיקטטוריות שהשתמשו בהם נגדכם דומים לשיטות הדיקטטוריות שמשתמשים נגד הילדים כאן בחוק הזה?
שלמה קרעי: לא, זה לא ילדים.
וליד טאהא: דומים נגיד לשיטות הדיקטטוריות שמשתמשים בהן נגד נשים שיש אותם כאן בניירות האלה?
שלמה קרעי: ווליד, נגד כאלה - - -
וליד טאהא: לא, אני מבקש לדעת את ההבדל.
שלמה קרעי: נגד כאלה שבסופו של דבר הופכים לטרוריסטים ועושים פיגועים.
שלמה קרעי: כן, למדינה יש זכות להגן על עצמה.
וליד טאהא: בסדר, אוקיי, אתה אומר, קרעי, שאתה כילד - - -
אוסאמה סעדי: למה מה שהיה 20 שנה - - -
וליד טאהא: לא, אני אחדד לו את זה יותר קשה.
אוסאמה סעדי: לא עשיתם את זה.
שלמה קרעי: אני אסביר לך.
וליד טאהא: קרעי, אתה אומר - - -
וליד טאהא: קרעי, אתה אומר שהילד בן החודש הוא טרוריסט.
וליד טאהא: תגיד אם זה נכון.
שלמה קרעי: כאשר המנוע - - -
וליד טאהא: הילד בן החודש הוא טרוריסט?
שלמה קרעי: אל תהיה פופוליסט, ילד בן חודש.
וליד טאהא: ילד בן שנתיים הוא טרוריסט?
שלמה קרעי: יש נתונים ויש עובדות ו-40% מתוך הפיגועים או משהו כזה, אני לא זוכר את הנתון המדויק, באו מתוך כאלה שבאו מתוך איחוד משפחות.
וליד טאהא: אבל שיקרו אותך.
שלמה קרעי: מה שיקרו?
שלמה קרעי: אלה נתונים של השב"כ, לא שלי.
וליד טאהא: שיקרו אותך, זה פשוט לא נכון.
שלמה קרעי: אוסאמה, יש הבדל בין כאשר המנוע הוא ממשלת - - -
וליד טאהא: אבל איך אתה אומר עליהם שהם משתמשים נגדכם בכלים דיקטטוריים כשאתה לא מביא לי דוגמה אחת ואני שואל אותך על ילדים שהחוק הזה עושק ומתעלל בהם ואתה לא עונה.
וליד טאהא: אז תענה.
שלמה קרעי: הנה, בבקשה, בוא תראה.
וליד טאהא: לא, תענה על השאלה שלי.
שלמה קרעי: איחוד משפחות דור ב', מעורבות בטרור נכון לסוף 2021.
וליד טאהא: לא, את השקרים האלה היית צריך כדי להסביר את התועבה שאתה הולך להעביר, אבל אני לא מדבר על זה, זה עכשיו רק יצא.
שלמה קרעי: 107 מפגעים, 140 מעורבים בטרור.
שלמה קרעי: אנחנו יודעים את זה, מה, אנחנו צריכים את המספרים?
שלמה קרעי: אנחנו לא יודעים שמגיעים כאלה שרוצים להשמיד אותנו?
שלמה קרעי: מה, הם באים ומצהירים נאמנות למדינת ישראל כיהודית ודמוקרטית?
שלמה קרעי: נו, למי אתה מספר סיפורים?
וליד טאהא: מה הקשר לחוק הזה?
וליד טאהא: החוק הזה חוקק ב-2003, מה הקשר?
וליד טאהא: אתה מדבר על משהו שאתה שולף עכשיו.
וליד טאהא: אני לא קונה את הגרסה, אבל נגיד.
שלמה קרעי: כתוב שחכם עדיף מנביא.
שלמה קרעי: גם בלי לראות את המספרים אמרתי לך אותם.
וליד טאהא: הבנתי, אתה אומר שאם זה מופנה כלפי אנשים מלאום אחר אפשר לעשוק אותם, אפשר להתעלל בהם.
וליד טאהא: כי זה עושה לך טוב.
שלמה קרעי: לא, חס ושלום.
וליד טאהא: עושה לך טוב להתעלל בילדים קטנים, בנשים.
וליד טאהא: אתה נהנה מזה, קרעי?