GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שמחה רוטמן: בעיניי, זה לא נכון.
אוסאמה סעדי: החוק הקודם שהיה במשך עשרים שנה, קבע שישה חודשים.
שמחה רוטמן: אין בעיה.
שמחה רוטמן: במקרה של אלימות במשפחה, מאריכים לאדם אוטומטית והוא לא בבעיה.
נעמה פלאי: מאריכים לו עד החלטת הוועדה.
שמחה רוטמן: המצב עוד יותר קל כבר היום, אז להכניס איזה סעיף מיוחד?
נעמה פלאי: מי שהיה בתוך ההליך, והופסק לו ההליך אגב אלימות מצד בן זוגו, והוא ממתין להחלטה בוועדה הומניטרית, ממשיכים להאריך לו את ההיתר או את הרישיון שהוא החזיק בו, עד להחלטת הוועדה.
נעמה פלאי: כלומר, ניתנים מענים.
עדי לוסטיגמן: לא לכולם.
עדי לוסטיגמן: אלמנות בלי ילדים, למשל, אין להן איך לפנות לוועדה.
צבי האוזר: מה קורה אם האלימות היא מצד מחזיק היתר?
צבי האוזר: האם יש איזושהי סנקציה?
צבי האוזר: במקרים של סעיף 3, באמת חשוב לתת מענה מהיר.
צבי האוזר: למה אני צריך לתת מענה בתור ישיבת ארעי בישראל?
צבי האוזר: למה המענה הלא מספק הוא היתר מת"ק?
צבי האוזר: איך אלימות משדרגת אותך - - - קודם יש סעיף כללי ויש בו כל מיני מקרים הומניטריים.
צבי האוזר: אני נגד אלימות, אבל אגב האלימות אני צריך לתת א5?
צבי האוזר: למה אני צריך לשדרג מעמד?
חגית צור: יש מצבים שבהם אדם שוהה בהיתר מת"ק, ואז הוא מבקש לשדרג את המעמד שלו מכל מיני שיקולים של ביטוח לאומי, של זכויות שהוא לא יכול לקבל.
נעמה פלאי: הסיטואציה תהיה הארכה של רישיון.
נעמה פלאי: אם היא כבר החזיקה ברישיון א5, רוב הסיכויים שאם הוועדה תהיה סבורה שיש להאריך את הרישיון שלה, היא תאריך לה את אותו רישיון שהיה לה.
נעמה פלאי: אלה הסיטואציות שקורות.
נעמה פלאי: במקרים של אלימות במשפחה, כשיש הצדקה לאשר בהיבט ההומניטרי, אם היא החזיקה במת"ק, כנראה ההחלטה תהיה להאריך לה את המת"ק, ואם היא החזיקה ברישיון א5, יאריכו אותו.
צבי האוזר: אני בעד להאריך רישיון לישיבה כדין.
נעמה פלאי: לכן אמרתי שהנוסח כרגע מאוד מרחיב, כי הוא אפילו לא מתייחס לדרישה שיהיה תחילתו של הליך.
שמחה רוטמן: לכן, הנוסח פה מאוד בעייתי.
עידו בן יצחק: החוק כולו לא מדבר על הארכות אלא על מתן רישיונות.
צבי האוזר: אם אדם מגיע לו רישיון א5, מגיע לו רישיון א5; אם מגיע לו היתר מת"ק, מגיע לו היתר מת"ק.
צבי האוזר: למה שמישהו שיש לו מת"ק, בגלל אלימות, יקבל א5?
רם בן ברק: יש אישה, שבעלה מכה אותה.
רם בן ברק: הוא תושב המדינה, והיא במת"ק.
רם בן ברק: היא לא יכולה לחיות איתו, והיא צריכה לצאת.
רם בן ברק: אם יש לה מת"ק, היא מאוד מאוד מוגבלת.
צבי האוזר: מאיזו בחינה?
אבתיסאם מראענה: עבודה.
אבתיסאם מראענה: אין לה כלום.
אבתיסאם מראענה: המת"ק לא נותן לה כלום.
רם בן ברק: היא לא יכולה לבוא לאן שהיא רוצה.
צבי האוזר: במה היא מוגבלת?
מירי פרנקל-שור: צביקה, יש הבדל מהותי בין היתר מת"ק לבין רישיון א5.
מירי פרנקל-שור: היתר מת"ק זה רק אישור להישאר בישראל.
מירי פרנקל-שור: א5 נותן לך ביטוח בריאות, ביטוח לאומי ועוד זכויות סוציאליות.
חגית צור: היתר מת"ק מעניק גם ביטוח בריאות וגם היתר לנהוג בישראל, לשהות בישראל ולעבוד בישראל.
נעמה פלאי: אחרי שלוש שנים של היתר מת"ק, יש אפשרות לנהוג בישראל.
נעמה פלאי: אלה כללים חדשים של הצבא, ואפשר לדבר איתם על זה.
נעמה פלאי: בהקשר של ביטוח בריאות, יש הסדר שהם מקבלים ביטוח בריאות, והיתר מת"ק מאפשר עבודה בישראל.
נעמה פלאי: רק לדייק.
עידו בן יצחק: לא בכל מקצוע.
אבתיסאם מראענה: איפה נכנס רישיון נהיגה?
נעמה פלאי: מי שמעל שלוש שנים בהיתר מת"ק, יכול לקבל רישיון נהיגה.
עודד פורר: סעיף 5 היה אמור להיות הסעיף שפותר את הבעיות, אלה שלא הוסדרו בסעיפים הקודמים.
עודד פורר: מה שקורה הוא, שההגדרה גם בסעיף 1 וגם בסעיף 2, התוספת שאומרת: שבן משפחתו שוהה כדין בישראל, כלומר לתת רישיון לישיבת ארעי לתושב האזור, שבן משפחה שוהה, או לתת היתר לשהייה – התוספת הזאת היא זאת שעושה את הבעיה.
עודד פורר: היא גם מצריכה את הפתרון שמוצע על ידי הייעוץ המשפטי, למצוא פתרונות למי שיש להם בן משפחה שוהה כדין בישראל, אבל הם לא חיים איתו.
עודד פורר: אם היו משמיטים את המילים: שבן משפחתו שוהה כדין בישראל, כלומר נותנים שיקול דעת – שר הפנים רשאי, על סמך המלצה של ועדה לעניינים הומניטריים, לתת או רישיון ישיבה או היתר מת"ק, מטעמים הומניטריים.
עודד פורר: לא צריך להיות חשש גדול, כי אנחנו רואים שב-2019 הוגשו 291 בקשות, ואושרו 35.
עודד פורר: ב-2020, הוגשו 267 בקשות, ואושרו 24.
עודד פורר: יוגשו הבקשות, ואם משרד הפנים יחשוב שאין טעמים הומניטריים, הוא לא יאשר אותן.
עודד פורר: הצורך להיתלות בספונסר ישראלי, היא הבעיה.
עודד פורר: אני מסביר.
עודד פורר: אני אסביר את הבעיה.
עודד פורר: אם לאישה מוכה אין ילדים, ששוהים כדין בישראל, אין לה במי להיתלות בוועדה ההומניטרית.
עודד פורר: היא לא יכולה להגיע לוועדה הומניטרית.
צבי האוזר: הבעל המכה.
עודד פורר: זה מה שמנסים להסדיר פה בסעיף 3.
שמחה רוטמן: לא, זה לא קשור.
עודד פורר: אבל אם אין מישהו להיתלות בו - - -
צבי האוזר: אבל הוא אזרח ישראלי.
עודד פורר: זאת לא הפרשנות של משרד הפנים.
עודד פורר: הפרשנות של משרד הפנים היא שברגע שהיא התגרשה ממנו, שהיא לא חיה איתו, הוא כבר לא הספונסר לצורך בקשה.
עודד פורר: יותר מזה, אדוני, יש ילדים שננטשו פה או התייתמו, או הגיעו לפה בגפם, או נמלטו לפה על רקע אלימות או על רקע של נטייה מינית.
עודד פורר: אם אין להם בן משפחה בישראל - - -
רם בן ברק: אני רוצה להזכיר שאנחנו דנים בחוק איחוד משפחות.
רם בן ברק: אנחנו לא דנים בחוק שפותר בעיות לכל מיני אנשים.
עודד פורר: החוק הזה חל על כל פלסטיני שמבקש מעמד בישראל.
שמחה רוטמן: יש בחוק הזה סעיף 6, שאומר שאם מפקד האזור רוצה לתת היתר שהייה בישראל לאנשים לצורך טיפול רפואי, עבודה בישראל או למטרה זמנית, הוא יכול לתת.
אבתיסאם מראענה: סליחה שאני מתפרצת, אבל ממש לא.
אבתיסאם מראענה: זה לא עובד ככה.
אבתיסאם מראענה: הוא רוצה חקיקה; מפקד האזור רוצה ממש חקיקה.
שמחה רוטמן: אני קורא את סעיף 6.
אבתיסאם מראענה: אנחנו על זה מאוד חזק.
שמחה רוטמן: סעיף 6 לחוק אומר, שמפקד האזור רשאי, על אף הוראות סעיף 2, לתת היתר שהייה בישראל לטיפול רפואי, לעבודה או למטרה זמנית.
שמחה רוטמן: לכן, יש אאוטלט למי שצריך טיפול רפואי בכל מיני סיטואציות.
שמחה רוטמן: "מטרה זמנית" מכסה הרבה מאוד דברים, עבודה בישראל וכדומה.
שמחה רוטמן: יש בנוסף לזה היתר מיוחד, שהכנסת בחרה לתת.
שמחה רוטמן: שר הפנים יכול לתת אפילו אזרחות, הכי הרבה הוא יכול לתת.
אוסאמה סעדי: למשת"פים.
שמחה רוטמן: נכון, למשת"פים.
אוסאמה סעדי: זה מה שכתוב, זה מה שכתוב.
שמחה רוטמן: אדוני יושב-ראש הוועדה, חבל שאתה לא מקשיב.
שמחה רוטמן: אני מבין שמשת"פים זה כינוי שבח בעיניך לאנשים שמזדהים עם מדינת ישראל ויעדיה, או שהם פועלים פעולה של ממש לקידום הביטחון, הכלכלה או עניין חשוב.
שמחה רוטמן: או שההענקה הזאת היא מעניינה המיוחד של המדינה, כלומר שיש אינטרס למי לתת.
שמחה רוטמן: הניסיונות להרחיב – גם התוספת הקטנה וגם התוספת הגדולה וגם כל המחיקות – אנחנו עוסקים, כמו שאמר היושב-ראש, בחוק לאיחוד משפחות.
שמחה רוטמן: אדם שאין לו בעצמו כל זיקה לישראל – אין לו ילדים, אין לו בן משפחה, וגם אם הסתכסך עם בן המשפחה שלו.
שמחה רוטמן: תחשבו שאוטומטית, כל מי שהתגרש מכל סיבה שהיא, גם בלי סיבות של אלימות, אתם מייצרים מוטיבציה להגיש תלונה על אלימות.
שמחה רוטמן: כי בשנייה שהגשת תלונה על אלימות, תקבל מעמד.
אבתיסאם מראענה: נו, באמת.
אבתיסאם מראענה: אתה אומר לי: לכי, תהיי אישה מוכה כדי שתקבלי הבטחת הכנסה?
שמחה רוטמן: את הסברת משהו הפוך, ואני אומר בדיוק את זה.
שמחה רוטמן: את תיארת סיטואציה שאישה תעדיף להיות אישה מוכה, רק לא לאבד את המעמד בישראל.
שמחה רוטמן: אני אומר שהיא לא תעדיף להיות אישה מוכה, וזאת סיטואציה שאת חוששת מפניה.
שמחה רוטמן: היא תתגרש מבעלה כי יש לו ריח מסריח מהפה, והיא תגיד שהוא הרביץ לה מכות, ותייצר לו הליכים פליליים, כדי לייצר מעמד בישראל.
שמחה רוטמן: הדבר הזה הוא שערורייה.
אבתיסאם מראענה: מה שאתה אומר זה שערורייה, אדוני.
שמחה רוטמן: הדרך היחידה של מי שהתגרשה מבעלה, לשמר את המעמד שלה, היא להגיש נגדו תלונה על אלימות במשפחה.
אבתיסאם מראענה: חברים, אני חייבת להתעכב על הסוגיה שמעלה רוטמן.
אבתיסאם מראענה: אישה שחיה באלימות בתוך הזוגיות שלה, בתוך הבית שלה.
אבתיסאם מראענה: אנחנו אומרות לה שאם היא חיה תחת אלימות, בשביל לא לחשוש לאבד את המעמד שלה – אם היא תדבר, היא תאבד את המעמד שלה, ויזרקו אותה מהארץ.
אבתיסאם מראענה: לא כל אחת שאומרת שהיא חיה באלימות, נותנים לה שדרוג מעמד.
אבתיסאם מראענה: הדבר הזה הוא בשיקול דעת, אבל אתה אומר שזה יעודד נשים לשקר שהן חיות באלימות?
שמחה רוטמן: אני אומר שהתיקון, כפי שמציעה אותו היועצת המשפטית של הוועדה, ייצר מציאות כזאת כמעט בהכרח, בכל סיטואציה של גירושים.
שמחה רוטמן: זה מה שאני אומר.
תהילה אראל: רק להבהיר את מה שאת אומרת, החוק, כמו שהוא היה כתוב, בלי התוספת הזאת, הוועדה נותנת לזה מענה.
תהילה אראל: כל בקשה הומניטרית מטעמים מיוחדים, נבחנת בוועדה כולל מקרים של אלימות, של גירושים, של התאלמנות ושל מחלות.
תהילה אראל: כל הסוגים נבחנים.
תהילה אראל: ויותר מזה, כפי שנאמר פה קודם, אם היא כבר נמצאת בתוך ההליך, עד ההחלטה של הוועדה, המעמד שניתן לה מוארך.
תהילה אראל: בדרך כלל, בהתחשב בכל הבחינות ההומניטריות שאנחנו בוחנים, גם מאריכים לה את אותו מעמד שניתן לה.
אבתיסאם מראענה: את מאריכה לה את המעמד שניתן לה.
אבתיסאם מראענה: אם זה מת"ק, את מאריכה לה את המת"ק.
תהילה אראל: זה לא שונה ממקרים אחרים בוועדות אחרות.
תהילה אראל: זה לא שונה.
נעמה פלאי: הוועדה תדון האם לתת לה רישיון.
עדי לוסטיגמן: זה שונה מכמה סיבות.
עדי לוסטיגמן: זה שונה כי היא חייבת ספונסר, זה שונה בגלל שאסור לשדרג אותה לקבע אף פעם.
נעמה פלאי: הסיבה לכך שצריך שיהיה בן משפחה מזמין, היא המסגרת של החוק הזה.
נעמה פלאי: החוק הזה עניינו הקשר בין תושב ישראלי לתושב אזור.
נעמה פלאי: לכן, יש פה צורך בבן משפחה שיזמין.
נעמה פלאי: נכון שאין את הדרישה הזאת בוועדה הבין-משרדית הרגילה, אבל זה מתקיים מעצם טבע הדברים.
רם בן ברק: צריך להגיד ביושר, שאי אפשר להחזיק את המקל בשני הקצוות.
רם בן ברק: הסעיפים שאנחנו דנים בהם בתוך חוק האזרחות, זה איחוד משפחות.
רם בן ברק: ברגע שהגיעה לכאן אישה, היא חיה עם בעלה, בעלה אלים ואין להם ילדים, והיא רוצה ללכת, היא תחזור לביתה.
עדי לוסטיגמן: אבל חוק האזרחות מונע בסעיף 2 מלתת לאף פלסטיני מעמד.
עדי לוסטיגמן: אין שיקול דעת לתת לאף אדם.
עדי לוסטיגמן: אנשים שיש להם בעיות הומניטריות ואין להם תושב ישראלי מהמשפחה, אין לאן לפנות בגלל החוק הזה.
צבי האוזר: כי זה אזור עוין.
צבי האוזר: אנחנו לא מאזרחים אנשים מאזורים עוינים.
עדי לוסטיגמן: אנחנו לא מדברים אל אזרוח.
עדי לוסטיגמן: אנחנו מדברים על שיקול דעת לוועדה הומניטרית.
צבי האוזר: אנחנו מתייחסים אך ורק לאיחוד משפחות.
צבי האוזר: יש איחוד משפחות ובשל היותו אזור עוין, עשינו חריגים.
צבי האוזר: אי-אפשר דרך החריגים להכניס מקרים, ולנרמל הגירה של אנשים מאזור עוין.
עדי לוסטיגמן: אנחנו לא מדברים על לנרמל הגירה; אנחנו מדברים על מקרים חריגים.
עדי לוסטיגמן: אם החוק מתייחס רק לאיחוד משפחות, צריך לכתוב בסעיף 2 שהוא מתייחס רק לאיחוד משפחות ולא לכלל הפלסטינים.
צבי האוזר: כלל הפלסטינים באזור עוין - - -
עדי לוסטיגמן: אז זה לא רק איחוד משפחות.
צבי האוזר: רגע, שנייה.
נעמה פלאי: הם יקבלו, אם יש הקשר ישראלי.
נעמה פלאי: החוק אומר שהם לא יקבלו, ותהיה אפשרות לקבל לפי סעיפים 3, 4, 5, אם יש משהו שהוא הקשר ישראלי.
נעמה פלאי: אם יש בן זוג ישראלי, אם יש ילדים ישראלים.
נעמה פלאי: זאת הסיטואציה.
אבתיסאם מראענה: אני עושה אתנחתה קטנטנה.
אבתיסאם מראענה: אתן יכולות להגיד לי מי יושב בוועדה ההומניטרית, מי חברות וחברי הוועדה?
רם בן ברק: חברים, אני סוגר את הדיון להיום.
רם בן ברק: אנחנו נפגשים ביום ראשון, בשעה 10:00.
רם בן ברק: תודה רבה, בוקר טוב לכולם, שבוע טוב שיהיה לכולנו, שבוע אחרון לפני הפגרה, אני די מחכה לזה כבר.
רם בן ברק: אנחנו ממשיכים את ההקראה של הנוסח.
עידו בן יצחק: אוקיי, אז הגענו לסעיף 5ב.
אוסאמה סעדי: אדוני היו"ר, אנחנו קיבלנו נוסח מטעם יו"ר הוועדה, והוא שונה בהרבה נקודות באופן מהותי מההצעה הממשלתית שהונחה, מהנוסח המעודכן הקודם שהתחלנו להקריא אותו והגענו בו לסעיף 5(א), ועכשיו אני רואה שבסעיפים שכבר הקראנו, והגשנו הסתייגויות עליהם, יש שינוי.
אוסאמה סעדי: אז איך אתה רוצה מבחינה פרוצדורלית, שאנחנו נמשיך להקריא את החוק, בעוד לסעיף 3 הוסף סעיף 3א?
אוסאמה סעדי: אני אומר לך, אדוני היו"ר וחבריי חברי הכנסת, במשך 20 שנה של החוק הזה, הסעיף הזה לא הוכנס, ודווקא במשמרת שלכם אתם מכניסים סעיף - - -
רם בן ברק: מה זה סעיף 3א?
אוסאמה סעדי: זה סעיף שאומר, שלמעשה שרת הפנים יכולה לתת אישורים רק מעל גיל 50.
אוסאמה סעדי: אתם מכניסים את זה לחוק?
אוסאמה סעדי: הרי היום יש את ההוראות ואת ההנחיות של שרת הפנים שמשרד הפנים עובד לפיהם, ואתם עכשיו מכניסים את זה לחוק ומגבילים את שיקול הדעת של שרת הפנים אפילו לפי החוק הקיים, מה קרה לכם?
אוסאמה סעדי: באמת אני שואל, אדוני היו"ר, אתה אמרת בישיבה הראשונה, שאתם תבחינו בין שתי קבוצות, קבוצה שקיימת שכבר 20 שנה מגישים בקשות, וצריך למצוא עבורן פתרון, וקבוצה חדשה שעכשיו תתחיל להגיש בקשות.
אוסאמה סעדי: מה שקורה כאן - - -
רם בן ברק: אני חושב שאדוני לא הבין את מה שכתוב, ואני אסביר.
אוסאמה סעדי: אם יש לי בעיות בהבנה, תסביר, בבקשה.
רם בן ברק: לא שאתה לא הבנת, כנראה שלא כתבנו את זה מספיק בהיר.
אוסאמה סעדי: בבקשה.
רם בן ברק: אני אסביר לך מה כוונתי, ואם צריך לשנות את הנוסח, אנחנו נשנה אותו.
רם בן ברק: כוונתי היא, שברגע שמגיעים לגיל 50, השדרוג מהיתר מת"ק ל-א/5 כבר לא צריך לקבל את אישור משרד הפנים, אלא זה נעשה באופן אוטומטי אלא אם כן יש מניעה של שירות הביטחון הכללי.
אוסאמה סעדי: זה לא מה שכתוב.
שמחה רוטמן: זה לא, כתוב רשאי שר הפנים - - -
אוסאמה סעדי: רשאי, לפי שיקול דעתו, נו באמת, אני יודע לקרוא, אם למישהו יש בעיות בהבנה זה לא אני, עם כל הכבוד.
רם בן ברק: כנראה שלאדוני אין בעיות בהבנה ולי יש בעיות בכתיבה.
אוסאמה סעדי: נו, אז זה מה יש - - -
רם בן ברק: אני שמח על ההערה שלך.
רם בן ברק: כן, חה"כ שמחה.
שמחה רוטמן: אני חלילה לא אמרתי, אני התכוונתי לנושא השני, אבל כנראה שגם אני טעיתי.
אוסאמה סעדי: אז גם לפרופסורים יש בעיות בהבנה.
שמחה רוטמן: לפרופסורים יש הרבה בעיות בפרשנות גם.
רם בן ברק: אני מתנצל, אנחנו נשנה את הנוסח כך שיהיה בדיוק כמו שאמרתי.
רם בן ברק: כל בן אדם שהגיע לכאן בגיל 25 או 35, ובמשך השנים עד שהגיע לגיל 50 לא נרשמה לו - - -
קריאה: רגע, סליחה, אנחנו בסעיף 3א?
אוסאמה סעדי: זה הסעיף החדש.
רם בן ברק: הוא לא היה מעורב בפעילות עוינת נגד מדינת ישראל, ישודרג מעמדו מהיתר מת"ק ל-א/5, אלא אם כן, שירות הביטחון הכללי כמובן יגיד שיש עם זה בעיה.
רם בן ברק: שמחה רוטמן, אתה רוצה להגיד משהו?
שמחה רוטמן: לא, אני רק אומר שהמילים "...
שמחה רוטמן: רשאי שר הפנים לפי שיקול דעתו..." מופיעים גם בסעיף 3 וגם בסעיפים האחרים, כי הכלל הוא בכלל תמיד, בנתינת מעמד כלשהו בישראל, זה שיש שיקול דעת מאוד רחב לשר.
שמחה רוטמן: כמובן שאם בן אדם עומד בקריטריונים, אז שר הפנים מפעיל את שיקול דעתו, חזקה עליו בתום לב ובדרך מכובדת, אנחנו לא שוללים ואנחנו לא מחייבים אותו, כי אם יש סיבה שאנחנו לא חושבים עליה כרגע - - -
אוסאמה סעדי: שמחה, עכשיו אתה סומך על שיקול הדעת ולכן אתה רוצה מכסות?
אוסאמה סעדי: הרי אתה לא סומך על שיקול הדעת של שרת הפנים ולכן ביקשת להכניס את המכסות ולקבוע בחוק את המכסות, ושהכנסת תאשר את המכסות.
אוסאמה סעדי: מה קרה?
אוסאמה סעדי: עכשיו אתה סומך על שיקול הדעת?
רם בן ברק: אני מבקש, בבקשה אוסאמה.
שמחה רוטמן: אוסאמה, אני רק עניתי לתשובת היו"ר אליך, אני ודאי את עמדתי בנוגע לשיקול הדעת של שרת הפנים, שבחרה להקים קואליציה כפי שהקימה, הבעתי כמה פעמים.
שמחה רוטמן: אני מדבר עכשיו על השאלה איך מנוסח החוק כולו, גם היום, כשמישהו מעל גיל 35, אם אין עליו מניעה ביטחונית והוא מתחתן ויש כנות קשר, שר הפנים נותן לו את המעמד, אפילו שכתוב "...
שמחה רוטמן: רשאי שר הפנים על פי שיקול דעתו...".
רם בן ברק: איזה מעמד הוא נותן?
שמחה רוטמן: היום?
שמחה רוטמן: היתר מת"ק.
רם בן ברק: אבל הוא מדבר על א/5.
שמחה רוטמן: היום היתר מת"ק, עכשיו לפי סעיף 3א שהציע היו"ר, אגב אני רק מסביר, אני לא מסכים ולא תומך בסעיף הזה, אני רק מסביר מה כתוב, כתוב את אותו דבר שכתוב בכל הסעיפים, יש לי עדיין השגות גדולות ואני בהחלט בעד שנציג את - - -
רם בן ברק: אני אגיד לכם בכנות, אני רציתי לנצל את זה שנפלה בזכותי להיות יו"ר ועדת חוץ וביטחון, ולהיטיב עם אוכלוסייה שצריך להיטיב איתה.
רם בן ברק: שנייה בבקשה, אני מבקש סליחה, אני עוד דקה חוזר.
רם בן ברק: אז אני לא יודע איך כותבים את זה בצורה משפטית, הכוונה הייתה שבגיל 50 ולאחר שעברו לפחות עשר שנים מאז שהוא הגיע לארץ, ולשב"כ אין התנגדות, אז באופן אוטומטי המעמד שלו עובר מהיתר מת"ק ל-א/5.
רם בן ברק: אני חושב שזה הדבר הנכון והראוי.
אוסאמה סעדי: מה עם אלה שהיו ב-א/5, הם יקבלו רישיון קבוע?
אוסאמה סעדי: בגיל 50 עם עשר שנים.
רם בן ברק: אלה שיהיו ב-א/5 יקבלו תושבות.
קריאה: יקבלו תושבות לפי מה?
קריאה: ולמה יקבלו תושבות - - -
רם בן ברק: מהיתר מת"ק ל-א/5 זה לא דומה לשדרוג מ-א/5 לתושבות.
שמחה רוטמן: כרגע א/5.
רם בן ברק: היתר מת"ק זה לא מעמד, לצורך העניין, א/5 זה כבר מעמד.
קריאה: צריך שזה יהיה כתוב, רישיון לישיבת ארעי.
מירי פרנקל-שור: אני רק רוצה להתייחס להערתו של חה"כ אוסאמה סעדי.
מירי פרנקל-שור: אני מבינה את ההערה שלך, בהתאם להחלטת הוועדה אנחנו ננסה למצוא נוסח, אבל לאורך חוק האזרחות והכניסה לישראל הוראות שעה, תמיד הסמכות היא סמכות רשאי לשר הפנים.
מירי פרנקל-שור: נבוא בדברים עם משרד הפנים ואנחנו נראה מה אפשר לעשות, אבל "חובה לתת" זה יהיה זר לחוק, אבל אנחנו ננסה לחדד את זה בדרך כלשהי כדי לתת מענה ליו"ר הוועדה.
אמילי חיה מואטי: סליחה, אם אפשר לשנות וגם לבחון אפשרות להוריד את החידוש כל שישה חודשים, וגם לתת רישיון לישיבת קבע בישראל.
רם בן ברק: אבל אחרי שעוברים ל-א/5 אז לא צריך לבוא כל שישה חודשים.
אמילי חיה מואטי: אוקיי, ולתת רישיון לישיבת קבע בישראל.
רם בן ברק: ברגע שיש א/5 אז אין חידוש כל שישה חודשים.
אמילי חיה מואטי: כן, אבל אני ב-3א.
שמחה רוטמן: 3א מדבר על סיטואציה של אדם שהיה לו היתר מת"ק במשך 10 שנים, והוא שהה בישראל מכוח היתר המת"ק הזה והוא עכשיו בן 50, ועכשיו ההצעה של היו"ר היא שהוא יקבל א/5, זה מה שהסעיף עכשיו מוסיף.
אמילי חיה מואטי: הבנתי, אוקיי, בסדר.
מירי פרנקל-שור: אמילי, וברגע שהוא מקבל את ה-א/5, הוא לא צריך להתייצב כל חצי שנה להארכת ה-א/5.
שמחה רוטמן: אפשר להכריז על הערות והסתייגויות ולדבר על הסעיף הזה - - -
רם בן ברק: אוסאמה, יש עוד הערות?
מירי פרנקל-שור: אתם רוצים שנקרא את 3א אולי?
רם בן ברק: אני מציע באמת, מירי, שתקראי את 3א, וננקה את הדבר הזה שיהיה לנו ברור.
רם בן ברק: כן, חה"כ פרוש.
אוסאמה סעדי: אבל לפני זה, אני עדיין מדבר.
אוסאמה סעדי: סעיף 3א(ג) - - -
מירי פרנקל-שור: אולי נקרא אותו אחר כך.
רם בן ברק: בואי תקראי אותו.
אוסאמה סעדי: בסעיף הזה "...
אוסאמה סעדי: שר הפנים רשאי לבטל רישיון ישיבה בישראל שנתן לפי סעיף זה, אם הוכח להנחת דעתו כי בעל הרישיון עשה מעשה שיש בו משום הפרת אמונים למדינת ישראל כהגדרתו בסעיף 11א לחוק הכניסה לישראל...".
אוסאמה סעדי: תגידו לי מה, 20 שנה לא הכנסתם סעיף כזה, עכשיו אתם מכניסים סעיף כזה?
אוסאמה סעדי: הרי יש סמכות, משרד הפנים יודע, יש פרוצדורה איך שוללים רישיון, זה היועץ המשפטי לממשלה, זה בית משפט, מה אתם מכניסים סעיף כזה?
אוסאמה סעדי: אתם נותנים לשר הפנים, לא משנה עכשיו אם זה איילת שקד, דרעי, כל שר פנים, שהוא רשאי לבטל, בלי שום פרוצדורה, על הפרת אמונים.
אוסאמה סעדי: מה זה הפרת אמונים?
אוסאמה סעדי: הוא הרים דגל פלסטין?
אוסאמה סעדי: הוא אמר סיסמאות?
אוסאמה סעדי: זה הפרת אמונים?
אוסאמה סעדי: אתם שוללים רישיון שהייה כדין, יש פרוצדורה בחוק, בפסיקה, למה אתם מכניסים סעיף כזה?
אוסאמה סעדי: בגלל ששמחה רוטמן רוצה?
אוסאמה סעדי: בגלל שדיכטר רוצה?
אבי דיכטר: לא, א', בגלל שאתה אמרת בדיון הקודם שבכל מקרה אתם תתנגדו לחוק הזה.
אבי דיכטר: זאת אומרת, ברגע שאמרתם - - -
אוסאמה סעדי: אנחנו מתנגדים 20 שנה, מה זה משנה?
אוסאמה סעדי: כשהיית שר בממשלה שלך, בממשלת נתניהו, לא הכנסתם את הסעיפים האלה, למה אתם עכשיו מנצלים את זה שהקואליציה רוצה אתכם ואתם מכניסים סעיף כזה?
אוסאמה סעדי: למה סעיף כזה?
אוסאמה סעדי: אתה היית השר לביטחון הפנים - - -
רם בן ברק: סליחה, אוסאמה - - -
אוסאמה סעדי: היית השר לביטחון הפנים, למה לא הכנסת סעיף כזה?
אוסאמה סעדי: למה לא הכנסת סעיף כזה?
רם בן ברק: אני אענה לך, מפני שבחוק הקודם לא היה את הסיפור של עשר שנים וגיל 50, שזאת סוג של בשורה שאני שמח מאוד להיות חתום עליה אבל לצד זה - - -
אוסאמה סעדי: זה אליה וקוץ בה?
אוסאמה סעדי: אתה נותן משהו לכמה?
רם בן ברק: רגע, שנייה, אוסאמה תקשיב.
אוסאמה סעדי: גיל ה-50 הזה זה בקושי 300-200 ואתה נותן סעיף שהוא חמור ביותר - - -
רם בן ברק: אוסאמה, די כבר, צילמו אותך כבר, הכל בסדר.
אוסאמה סעדי: מה צילמו אותי?
אוסאמה סעדי: אני לא בא בשביל הצילום, זה חיים של משפחות, זה חיים של משפחות, אל תגיד לי שאני בא בשביל צילום - - -
רם בן ברק: אוקיי, אז עכשיו אני רוצה לענות לך.
אוסאמה סעדי: זה חיים של משפחות.
רם בן ברק: אבל עכשיו אני רוצה לענות לך.
אוסאמה סעדי: זה חיים של משפחות, אל תגיד לי שאני בא בשביל צילום.
רם בן ברק: אוקיי, אבל עכשיו אני רוצה לענות לך.
אוסאמה סעדי: אני כל יום יושב פה עשר שעות, אני לא בא לדפוק הופעה של חמש דקות וללכת, אני יושב עשר שעות כי זה חיים של משפחות!
רם בן ברק: אז א' אתה צודק, זה באמת חיים של משפחות, ובאמת הרבה כאן הולכים לקראת המשפחות האלה, אולי לא מספיק לפי דעתך, אבל מספיק בהינתן מה שהיה קודם.
רם בן ברק: מצד שני, יכול להיות מצב היפותטי, שבן אדם ששדרגו לו את המעמד מהיתר מת"ק ל-א/5 ופתאום הוא היה מעורב בפעילות טרור כזאת או אחרת, אז ניתנת הזכות להחזיר לו את המעמד הקודם - - -
מוסי רז: אבל רם, אם זה כך אז שיהיה כתוב.
מוסי רז: שיהיה כתוב אם היה מעורב בפעילות, אם הוא הורשע בפעילות טרור או במעשה אלים או - - -
מוסי רז: אם הוא סבר שיש בו הפרת אמונים, למשל, שאלו אותו משהו והוא ענה משהו לא נכון - - -
קריאה: הוכח להנחת דעתו - - -
מוסי רז: אם הוא הורשע כפי שרם אומר, מוסכם, אני חושב שאתה צודק.
מוסי רז: אם הורשע בפעילות אלימה, אני לא יודע במה, בחברות בארגון טרור, אפשר להגדיר במה, אז אני מבין, אבל שר הפנים - - -
מירי פרנקל-שור: אני רק רוצה לחדד, שסעיף הפרת אמונים למדינת ישראל נמצא בחוק הכניסה לישראל, בסעיף 11א, והוא מגדיר בדיוק מה זה הפרת אמונים.
מירי פרנקל-שור: הפרת אמונים זה מעשה טרור כהגדרתו בחוק המאבק בטרור, סיוע, שידול, וכולי, ומעשה המהווה בגידה או ריגול לפי חוק העונשין.
מוסי רז: כן, 100 אחוז, לכן אני אומר שצריך להוסיף אם הוא הורשע בזה, לא אם הסבירו לשר והשר השתכנע שזה מה שהיה, כן?
אבי דיכטר: אדוני היו"ר, אם אפשר רק הערה בהתייחס למה שאמר חה"כ סעדי?
אבי דיכטר: אדוני היו"ר, בהערה קצרה אקטואלית, אמר חה"כ סעדי, אליה וקוץ בה, אני רוצה להגיד לך, סעדי, החוק הזה עוסק בעלייה וקוץ בה, ואנחנו עוסקים בקוץ, בהחלט.
אבי דיכטר: כל אותם מקרים שבהם אנשים שעל פי חוק האזרחות, או התיקון לחוק האזרחות, עתידים להוות איום, סיכון, למדינת ישראל, ביטחוני, בצדק, הדקדוק כאן הוא מחויב המציאות.
אבי דיכטר: אני חושב שמה שהיועצת המשפטית הקריאה כרגע מסביר היטב מה זו הפרת אמונים, ואתם לא יכולים להקל ראש בהפרת אמונים, או אנחנו לא יכולים להקל ראש, אתם מקלים, לצערי.
אבי דיכטר: אני חושב שהנושא של הפרת אמונים, לגבי מי שעושה את צעדיו הראשונים כאן במעמד כלשהו, א/5 או אחר, כדאי מאוד שניתן את הדעת על זה.
אבי דיכטר: זה חוק חדש, זה לא המשך, נכון שהוא דומה מאוד ברובו המכריע, אבל לא בכולו, ולכן אני שמח שיש פה הצעות לחידודים - - -
מירי פרנקל-שור: יש לי פתרון כבר, אנחנו נפנה את הסעיף לסעיף 11א לחוק האזרחות, נשאיר את שיקול דעתו של שר הפנים.
מירי פרנקל-שור: מה שנכון בחוק האזרחות, הצעתי היא להמשיך - - -
נעמה פלאי: לא, מה שנכון בחוק האזרחות ובחוק הכניסה לעניין תושבות קבע, לא בהכרח - - -
מירי פרנקל-שור: סליחה, חוק הכניסה לישראל, לא חוק האזרחות.
נעמה פלאי: רק צריך לשים את הדברים במסגרת המתאימה.
נעמה פלאי: חוק האזרחות בסעיף 11 שלו וחוק הכניסה לישראל בסעיף 11א רבתי שלו מגדירים את נושא ביטול אזרחית, ביטול רישיון לישיבת קבע בשל הפרת אמונים.
נעמה פלאי: אגב, הסעיף לא קובע שחייבת להיות הרשעה, יכולים להיות גם דברים שאינם הרשעה, כמו ראיות מנהליות ברורות, משמעותיות, יש פה תנאים מחמירים להקשר הזה.
נעמה פלאי: הם מדברים על ביטול של רישיון לישיבת קבע ואזרחות.
נעמה פלאי: הסמכות לעניין מי שנמצא ברישיון ישיבה פחות מקבע, היא סמכות יותר רחבה, היא סמכות שהיא לא מוגבלת רק להפרת אמונים, גם הפרת אמונים, בוודאי.
נעמה פלאי: אם אפשר לבטל אזרחות או תושבות קבע על הפרת אמונים, בוודאי שניתן לבטל רישיון שהוא רישיון פחות מזה, רישיון לישיבת ארעי או היתר מת"ק, על הפרת אמונים, אבל ניתן לבטל גם על דברים שהם פחותים, ולכן, מבחינה משפטית, הוספת האמירה הזאת באה באיזשהו מקום לצמצם ויצאנו פה עם משהו שלא התכוונו לעשות.
נעמה פלאי: זאת אומרת, לצמצם על משהו שהוא שיקול דעת רחב, שאפשרי לבטל על דברים שהם לא רק הפרת אמונים אלא שהם עבירות ביטחוניות שהן פחותות מהפרת אמונים, אז צריך לשים לב לדברים האלה, אלה הם ההקשרים.
נעמה פלאי: בוודאי שבביטול רישיון לישיבת קבע, היה צריך לקבוע את הסעיף הזה שהוא סעיף מחמיר לעניין מתי מבטלים רישיון לישיבת קבע, מעמד קבע הוא שונה ממעמד של רישיון לישיבת ארעי, אז צריך לשים לב לדברים האלה.
שמחה רוטמן: אז אי אפשר להשוות את הארעי לקבע?
שמחה רוטמן: אבל בסדר, יצאנו באמצע להסתייגויות, אני גם רוצה בהסתייגויות - - -
מירי פרנקל-שור: רגע, שנייה, אז בוא נברר את הנקודה הזאת.
מירי פרנקל-שור: את בעצם ממליצה לוועדה לא לכלול את סעיף 3א(ג)?
נעמה פלאי: מבחינה משפטית, בהיבט המשפטי של ההסתכלות על הדברים, הסעיף הזה בא להגדיר סמכות לשר הפנים לשדרג מעמד לרישיון לישיבת ארעי, אם כך צריך גם להוסיף את המילה "ארעי" לרישיון הישיבה כדי שזה יהיה ברור, ואז בעצם התנאים הם: מלאו לאותו אדם 50 שנה והוא שוהה בישראל כדין עשר שנים לפחות, וגם התוספת של סעיף קטן (ב) היא באיזשהו מקום, אם לא נכתב שם פלילי, אנחנו גם מצמצמים.
נעמה פלאי: זאת אומרת, בחקיקה, פירוט יתר לפעמים גורם לזה שנסתכל על הדברים בפריזמה מצומצמת יותר ממה שכיוונו לעשות.
נעמה פלאי: לכן, משפטית, בוודאי שסעיף קטן (ג) מכניס פה למסלול שהוא רק הפרת אמונים, אני חושבת שמבחינה משפטית צריך - - -
אבי דיכטר: במילים "סיכון ביטחוני" את לא כוללת את המונח "סיכון פלילי"?
נעמה פלאי: זה שיקול הדעת הכללי של שר הפנים, הנושא הפלילי - - -
אבי דיכטר: לא, אני שואל מפני שתראי, לפי הצעת החוק הזו, אפשר לתת מעמד תושב ארעי למישהו שמסתבר אחר כך שהוא הופך להיות עבריין במדינת ישראל.
אבי דיכטר: לפי הנוסח כאן, אי אפשר יהיה לטפל בו לפי החוק הזה, זה נראה קצת מוזר.
נעמה פלאי: זה שיקול הדעת הכללי של שר הפנים תמיד, בבדיקת בקשות לאיחוד משפחות תמיד הבדיקה היא בדיקה ביטחונית ובדיקה פלילית, זאת הבדיקה בהקשרים האלה.
רם בן ברק: אני בדקתי לגבי מה קורה בעולם, וגם בצרפת וגם באנגליה וגם באוסטרליה ובמדינות נוספות, מתאזרח שעושה פשע חמור, אפשר לשלול את אזרחותו.
רם בן ברק: מתאזרח, מישהו שבא והיגר לצרפת, אחרי עשר שנים הוא שדד בנק, אפשר לשלול את אזרחותו, גם לא רק על טרור.
רם בן ברק: אותו דבר באוסטרליה, אותו דבר בהרבה מאוד מקומות.
שמחה רוטמן: פה זה דרגה נמוכה.
קריאה: אתה בטוח בזה לגבי צרפת, רם?
קריאה: אפשר לשלול אזרחות?
רם בן ברק: כן, בצרפת אחרי הפיגועים האחרונים שהיו הם כן הכניסו את זה לחוק.
רם בן ברק: מתאזרח שקשור לטרור, נשללת אזרחותו, בוודאות, את רוצה שאני אראה לך את זה?
שמחה רוטמן: אני יכול להגיד הסתייגויות?
אוסאמה סעדי: אבל קודם שנקבל נוסח אחרון ואז נגיש הסתייגויות.
שמחה רוטמן: לא, להגיד מה אני רוצה, כי הם כבר - - -
רם בן ברק: אבל חה"כ פרוש ביקש לדבר לפניך, ומיד אחרי זה אתה תדבר.
אוסאמה סעדי: אז אני רק אסיים - - -
מירי פרנקל-שור: רגע, צריך להחליט לגבי (ב) ו-(ג).