GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מוסי רז: הרי ישבה כאן חברת כנסת שגרה ברחוב בחברון וכל השכנים שלה ערבים והיא אומרת שאם יהודי בחברון התחתן עם יהודייה מתל אביב, זה בסדר גמור שהיהודי מחברון יעבור לגור בתל אביב.
מוסי רז: אם הפלסטינית מחברון תתחתן עם יהודי מתל אביב או מכפר קרא או מכפר קאסם, היא לא יכולה לעבור לגור שם.
מוסי רז: אם אתם מדברים על תיאום ביטחוני, כיצד זה משנה את הביטחון?
מוסי רז: הרי היא עוברת מחברון לכפר קאסם.
מוסי רז: להפך, בכפר קאסם יש חבר'ה טובים וישמרו עליה טוב.
מוסי רז: היא כבר שכנה של אורית סטרוק ובמקום זה היא תהיה שכנה של ווליד טאהא, שכנה של עיסאווי פרג', שכנה של מירי רגב.
וליד טאהא: של בני גנץ.
מוסי רז: זה כבר מסוכן.
מוסי רז: בשעה 14:00 אני הופעתי בטלוויזיה עם חבר כנסת והוא אמר שזאת מדינה יהודית.
מוסי רז: הוא אמר שהוא היה כאן בדיונים וגם אמר את זה.
מוסי רז: אמר את זה גם חבר הכנסת שמחה רוטמן.
מוסי רז: בעצם יש כאן שיקול דמוגרפי, אמנם לבג"ץ לא אומרים את הדבר הזה כי מבג"ץ קצת חוששים, אבל יש כאן שיקול דמוגרפי.
מוסי רז: אני שאול, אם חשוב לנו כל כך שלא יבואו לכאן 1,000 אנשים בשנה – נאמר שזה המספר למרות שהוא כנראה קצת יותר נמוך - על רקע של איחוד משפחות, כי זה מערער את המאזן הדמוגרפי, יש לי חדשות בשבילכם.
מוסי רז: רק בשנה האחרונה ישראל שלחה אל השטחים הכבושים 15 אלף מתנחלים.
משה טור פז: המשוחררים.
משה טור פז: לא הכבושים.
מוסי רז: המשוחררים.
אמילי חיה מואטי: אני רק מזכירה לך שאתה חבר במפלגה שמעוניינת בחזון שתי מדינות.
אמילי חיה מואטי: אתה חבר במפלגה הזאת ומהאנשים שהצביעו לזה קיבלת מנדט להיות בכנסת.
משה טור פז: שום אדם לא יכול להיות כובש בארץ שלו.
מוסי רז: אנחנו נתווכח על הדבר הזה בהזדמנות אחרת.
אמילי חיה מואטי: אין מה להתווכח.
אמילי חיה מואטי: קיבלו את הקולות שלנו ובאים עם כל מיני תפיסות.
מוסי רז: אני שואל איך זה בדיוק מערער את המאזן הדמוגרפי אם משה קינלי, שאני מאוד אוהב ומעריך, עובר מישראל לגוש עציון – והוא עשה את זה כבר מזמין – ובכך הוא מקטין את מספר היהודים כאן והוא מערער את המאזן הדמוגרפי.
מוסי רז: אם כל כך מפריעה הגברת מחברון שהתחתנה בכפר קאסם או בכפר ברא או בכפר קרא, לא משנה היכן, אם היא כל כך מפריעה - בואו תחזרו לארץ.
מאיר פרוש: תכריז על טור פז עוין.
אמילי חיה מואטי: הוא לא עוין.
אמילי חיה מואטי: הוא פשוט קיבל קולות של אנשים שמאמינים בהסדר מדיני.
מאיר פרוש: הוא מרוקן את הרוב הישראלי כאן.
אמילי חיה מואטי: מהבחינה הזאת תכריז עליו מה שאתה רוצה.
וליד טאהא: תכריז עליו נוכח-נפקד.
מוסי רז: כשאנחנו מדברים על הנושא הזה של היתרי מת"ק, ואנחנו שאלנו כמה נפסלו מסיבות ביטחוניות, לא ניתנה תשובה.
מוסי רז: לא ביקשנו לדעת מה הסיבות הביטחוניות, מה ההתרעות על אותו על אותו אדם או על אותה אישה שנפסלו, למה, איזה מידע סודי וכולי.
מוסי רז: לא ביקשנו לראות את המידע הזה אלא ביקשנו לדעת מספר.
מוסי רז: אם אומרים שזה ביטחון, אנחנו צריכים לדעת מה המספר של כאלה שנפסלו מסיבות ביטחוניות, אבל זה לא נמסר לנו כאן בוועדה.
מוסי רז: לא תמיד נמסר מה שביקשנו.
מוסי רז: אומרים לנו שהבקשה עלולה לערער את הביטחון, ואני שואל איך היא יכולה לערער את הביטחון אם אנשים כבר כאן בהיתרי מת"ק.
מוסי רז: מה זה יפגע אם ייתנו להם מעמד של תושב ארעי או אפילו תושב קבע?
מוסי רז: הבנתי שמעמד של אזרח, זה מאוד מפחיד כאן מחברי כנסת כי חס וחלילה הם יוכלו להצביע לכנסת, פחד אלוהים, זה מאוד מפחיד, אבל מה מפריע לתת להם מעמד של תושב קבע או לפחות מעמד של תושב ארעי?
מוסי רז: למה זה כל כך מפחיד?
מוסי רז: הרי אין כאן סיבה ביטחונית.
מוסי רז: האנשים האלה ממילא כאן.
מוסי רז: זה שהם צריכים פעם בשנה לחזור ולבקש – אם זה פעם בשנה למרות שלא תמיד זה פעם בשנה – זה מה שיגרום לנושא הביטחון, הבקשה הזאת של פעם בשנה, זה מה שיגרום לחשש?
מוסי רז: אנחנו הרי יודעים שזה לא נכון, אנחנו יודעים שאין לזה שחר, אנחנו יודעים שזה סתם הומצא ולכן למה אנחנו עושים את זה?
מוסי רז: האם בזה אנחנו לא יכולים לעורר את הדבר ההפוך, לעורר את החשש, את השנאה, את הסטיגמות?
מוסי רז: למה אנחנו עושים את זה?
מוסי רז: אנחנו הרי רוצים שהאחים שלנו, הערבים הפלסטינים אזרחי ישראל, יהיו כאן שווים.
מוסי רז: אם יהודי מתחתן עם אישה אוקראינית, אפילו לא יהודייה, הוא יכול להביא אותה לארץ אבל לא כך זה אם תושב ב-ברטעה המערבית מתחתן עם זאת שגרה 10 מטרים מזרחה, ב-ברטעה המזרחית שבהסכמי הפסקת האש ב-1949 ציירו בוואדי גבול ואמרו שכאן יעבור הקו הירוק ולא ידעו – אדוני היושב-ראש, אתה בוודאי מכיר את הסיפור - שמהצד המזרחי של הקו הירוק כבר בנו בתים, כך שאלה באו ועשו את הגבול והם נשארו בצד השני.
מוסי רז: הוא מתחתן עם זאת שגרה מולו, וזאת סכנה ביטחונית בלתי רגילה שפשוט זה אסור, אבל אישה מאוקראינה או מרוסיה או מדנמרק או מכל מקום אחר, זה בסדר גמור.
מוסי רז: כשאנחנו עושים את זה, על פניו זה נראה רע, על פניו זה נראה לא צודק, וזאת מסיבה אחת פשוטה – זה לא צודק.
מוסי רז: אין לזה סיבה ביטחונית.
מוסי רז: אני הייתי כמעט בכל הדיונים שהתקיימו כאן ולא הוצגו נתונים ביטחוניים שעומדים בקריטריונים של לימודי סטטיסטיקה של שנה א' באוניברסיטה שמראים שיש פגיעה ביטחונית בנושא הזה.
מוסי רז: לא הוצגו נתונים כאלה.
רם בן ברק: שיין, אתה יכול להחליף אותי לכמה דקות?
רם בן ברק: (היו"ר יוסף שיין)
יוסף טייב: בשמחה.
מוסי רז: אדוני היושב-ראש, בהצלחה בתפקידך.
יוסף טייב: מעולם זמניות לא הייתה כל כך רגעית.
מוסי רז: לא הוצגו לנו נתונים במספרים שמראים שהחשש הזה שהיה לפני 20 שנים הוא חשש מבוסס.
מוסי רז: כן, הראו לנו שיש כאלה שבאו באיחוד משפחות וביצעו פעולות חבלה שאני מגנה אותן בכל תוקף, שישבו בכלא ויש כל מיני דרכים במדינת ישראל להעניש אותם, אבל אדוני היושב, אני מכיר מישהו שהגיע מכוח חוק השבות וביצע טבח, רצח 29 אנשים.
מוסי רז: האם בגלל זה נבטל את חוק השבות?
מוסי רז: מובן שלא.
מוסי רז: גם אני לא חושב שצריך לבטל את חוק השבות.
מוסי רז: האם במקרה של הטבח של 29 אנשים אנחנו לא מסיקים, מדוע נסיק ממקרה אחד שבו רצחו שניים?
מוסי רז: אני מכיר צאצא של מי שבא במסגרת חוק השבות שרצח ראש ממשלה.
מוסי רז: האם במסגרת זו אולי נבטל את חוק השבות?
מוסי רז: אדוני היושב-ראש, לא הוצגו לנו נתונים מפולחי מגדר.
מוסי רז: אם את ה-1,500 פיגועים שדיברו עליהם עשו אותם נאמר רק גברים, אז מדוע לשלול מנשים את הכניסה?
מוסי רז: אם ההיגיון עובד בצורה כזאת, מדוע נשלול מנשים את הכניסה?
מוסי רז: הן לא היו שותפות לדברים האלה.
מוסי רז: בכלל, עצם המחשבה שאפשר להסיק דבר כזה, הרי אין לזה סוף.
מוסי רז: אני יכול חלילה להגיד שאם בן אדם גר בישוב מסוים וביצע טבח, אולי בכלל נשלול כניסה לישוב.
יוסף טייב: מוסי, סכם לנו את זה.
מוסי רז: אני קיבלתי מהיושב-ראש שעה.
מוסי רז: עד השעה 17:00.
יוסף טייב: אם זה מה שנתן לך היושב-ראש, בסדר.
יוסף טייב: בבקשה.
מוסי רז: אני מקווה שאני לא אשעמם אותך.
יוסף טייב: אתה אף פעם לא משעמם אותי.
יוסף טייב: אני פשוט רציתי לדעת את סד הזמן שיש לי.
מוסי רז: לפי הסיכום עם היושב-ראש, שעה, עד השעה 17:00.
יוסף טייב: אם תצטרך סיוע לסיים יותר מוקדם, אני אשמח לסייע.
מוסי רז: אולי אני אבקש עוד שעה.
וליד טאהא: עוד שעה, אני אדבר.
מוסי רז: אני אתן עוד שעה לחבר הכנסת ווליד טאהא, כי מאוד חשוב לי לשמוע את דעתו מאוד חשוב לי לשמוע את דעתו כיושב-ראש ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת.
מוסי רז: אני רוצה לומר שהטיעון הזה, אני לא רוצה להשתמש במילה אבל כולם מכירים את המילה הזאת שאני לא רוצה להשתמש בה, זה לא נכון לקחת מקבוצה שעשתה כך וכך מעשים ולהשליך על הכלל.
מוסי רז: לפי זה אני יכול להכליל כל מיני קבוצות בחברה הישראלית ולהגיד שהם גנבים או שהם רמאים.
מוסי רז: זה דבר שאני לא רוצה להשתמש במילה, אם כי זאת לא מילה כל כך נוראית ואולי היא כן מייצגת את החוק הזה, אבל אני מעדיף בכל זאת לא להשתמש במילה הזאת.
מוסי רז: אני רק אגיד בעדינות שמדובר כאן באפליה בוטה בין האזרחים היהודים לאזרחים הערבים, פלסטינים, במדינת ישראל, אפליה שאין לה מקום.
מוסי רז: לא הוכח כאן שיש לה סיבה כלשהי.
מוסי רז: אני רוצה להוסיף ולומר לגבי סעיף 8.
מוסי רז: אני רוצה להקריא לך אדוני היושב-ראש כי אני יודע שבנושא הזה אתה מסכים אתי.
מוסי רז: אני חושב שמבין היושבים בחדר יש רבים שיסכימו אתי.
מוסי רז: אני אקריא את נוסח הסעיף הזה ונראה כמה הוא בעייתי.
מוסי רז: "לא יינתן היתר לשהייה בישראל או רישיון לישיבה בישראל, לתושב אזור" – אגב, מתי נחליף את המילה אזור במילה שטחים כבושים ובנוסף של קינלי אני מבקש לומר שטחים משוחררים – "לפי סעיפים" וכולי, "ולא יינתן רישיון לישיבה בישראל לכל מבקש אחר שאינו תושב אזור, אם קבע שר הפנים או מפקד האזור, לפי העניין, בהתאם לחוות דעת מאת גורמי הביטחון המוסמכים, כי תושב האזור או המבקש האחר או בן משפחתם עלולים להוות סיכון ביטחוני למדינת ישראל; בסעיף זה, "בן משפחה" – בן זוג, הורה, ילד, אח, ואחות ובני זוגם".
מוסי רז: זאת אומרת, נתרגם לעברית מה כתוב כאן.
מוסי רז: אגב, תושב האזור, אנחנו מדברים על תושב ערבי.
מוסי רז: ולא על חבר הכנסת משה קינלי שגם הוא תושב השטחים.
יוסף טייב: לא יודע.
יוסף טייב: אולי גם אותי אתה רוצה להוציא.
מוסי רז: לא, חס וחלילה, אתה מוזמן לכאן תמיד.
מוסי רז: כשאנחנו מדברים על תושב האזור, כוכבית, תושב האזור, קרי, פלסטיני תושב האזור.
מוסי רז: חבר הכנסת טאהא, שלא תחשוב שזה גם ליהודים שהם באזור.
מוסי רז: ראיתי פרסום של מועצת יש"ע.
וליד טאהא: קינלי יום אחד יהיה אזרח פלסטיני לכל דבר ועניין.
מוסי רז: נאחל לפלסטין שכל האזרחים שלהם יהיו ברמה של קינלי.
מוסי רז: הם יהיו יותר טובים מנורבגיה והאמירויות יחד.
מוסי רז: אני ראיתי שמועצת יש"ע פרסמה השבוע נתון לפיו בסוף שנת 2021, 493 אלף אנשים גרים באזור.
קריאה: כן ירבו.
מוסי רז: אני בעד פרו ורבו.
מוסי רז: אין לי התנגדות למצווה הזו.
מוסי רז: על כל פנים, 493 אלף אלה, מותר להם איחוד משפחות.
מוסי רז: הם לא צריכים אישור משר הפנים.
קריאה: ראיתי שלפי אלון טל יש בעיה עם המצווה הזאת.
מוסי רז: זה בוועדה של ווליד, בוועדת הפנים ואיכות הססביבה.
מוסי רז: נדון על זה שם.
וליד טאהא: אלון בעד סדר.
וליד טאהא: להביא את זה בחבילה, זה בעייתי.
וליד טאהא: כל כמה שנים, פעימה אחת.
מוסי רז: 493 אלף, למען הסר ספק, הם תושב האזור מסוג מאוד מיוחד, תושב אזור מסוג יהודי שעליו זה לא חל.
מוסי רז: זה חל רק על תושב האזור מסוג פלסטיני.
מוסי רז: אם השב"כ מחליט שיש תושב בשם ווליד טאהא, לא מכפר קאסם אלא מהגדה, והוא עבר את גיל 35, והשב"כ אומר שהוא בסדר גמור, שאין לו שום בעיה עם ווליד טאהא שגר בגדה, אבל לווליד טאהא יש שבעה אחים ואחיות ואחות אחת שלו נשואה למישהו והמישהו הזה עלול להוות סיכון ביטחוני למדינה.
מוסי רז: הוא לא היווה סיכון ביטחוני למדינה אלא הוא עלול להוות סיכון ביטחוני למדינה.
מוסי רז: הוא הגיס של ווליד טאהא.
מוסי רז: יש לו שמונה גיסים והוא אחד מביניהם.
מוסי רז: לכן אפשר לפסול אותו אפילו שהשב"כ אמר שהוא בסדר.
מוסי רז: כך כתוב כאן שחור על גבי לבן.
מוסי רז: אתה יודע מה עוד כתוב כאן?
מוסי רז: אני אמשיך להקריא.
מוסי רז: "רשאי שר הפנים לקבוע כי תושב האזור או המבקש האחר עלולים להוות סיכון ביטחוני למדינת ישראל, בין השאר על סמך חוות מאת גורמי הביטחון המוסמכים ולפיה במדינת מושבו או באזור מגוריו של תושב האזור או המבקש האחר מתבצעת פעילות העלולה לסכן את ביטחון מדינת ישראל או אזרחיה".
מוסי רז: יכול להיות שווליד טאהא גר נגיד ב-ביתא והיו תושבים מ-ביתא שיצאו להפגין נגד המאחז של העבריינים בשם אביתר ואולי היו גם כמה שזרקו אבנים, אז הוא, באזור שלו, הייתה פעילות שעלולה לסכן את מדינת ישראל ולכן ווליד לא יכול להיכנס.
מוסי רז: זאת אומרת, זה לא שבא השב"כ ואומר שהמבקש הזה הוא מחבל.
מוסי רז: זה לא שבא השב"כ ואומר שהוא חושב שהמבקש הזה עלול להיות סיכון ביטחוני.
מוסי רז: אפילו לא השב"כ בא ואומר שהוא חושב שאח שלו או אחות שלו.
מוסי רז: גם זה לא.
מוסי רז: גם לא ההורים שלו וגם לא הילדים שלו.
מוסי רז: מי שהאחות שלו התחתנה איתו או אח שלו שהתחתן איתה – הם עלולים להוות בעיה.
מוסי רז: אבל גם אם הם לא עלולים להוות בעיה, יכול להיות שבאזור שלו – מה זה האזור שלו?
מוסי רז: אמרנו שקוראים לאזור שטחים משוחררים?
מוסי רז: – בכל השטחים האלה, מישהו זרק אבן, יש פעילות נגד מדינת ישראל, אז אפשר לשלול מכולם.
מוסי רז: הכי פשוט לעשות כך.
מוסי רז: זה גם מביא אותי למה שקורה בפועל.
מוסי רז: כאן אני רוצה להסביר אדוני היושב-ראש, דווקא לך, כי אתה שאלת שאלה נכונה.
מוסי רז: אני לא זוכר מה עשה חבר הכנסת טאהא ואני מדבר בשמי.
מוסי רז: בקריאה הראשונה שהייתה בחודש יולי הצבענו בעד החוק הזה.
מוסי רז: הצבענו בעד החוק הזה כי הבטיחו לנו הבטחות שלא קוימו.
יוסף טייב: הבטחות לגבי החוק או הבטחות בנושאים אחרים?
מוסי רז: בנוגע למימוש החוק.
מוסי רז: נמסרו במליאה.
מוסי רז: אני אגיד לך מה הובטח לנו.
מוסי רז: הובטח לנו שכל מי שמעל גיל 50 ו-55, בהתאמה, נשים וגברים, תינתן להם תושבות ארעי.
מוסי רז: הובטח לנו שתהיה בדיקה פרטנית של כל המבקשים על פי קריטריונים ביטחוניים ומי שלא ייפסל ביטחונית, תינתן לו תושבות ארעי.
מוסי רז: דובר גם על מספרים שכרגע אינם חשובים.
מוסי רז: קרה הפוך.
מוסי רז: החוק לא עבר.
מוסי רז: היה ניתן לצפות שאם החוק לא עבר, האיסורים שקשורים בחוק לא ייושמו אבל קרה דבר הפוך.
מוסי רז: לפי הנתונים שמסרה לנו חגי - ותודה על העבודה.
מוסי רז: באמת תודה.
מוסי רז: אני לא אומר סתם וזה לא מובן מאליו - אני רואה שבשמונת החודשים מאז החוק לא עבר אישרו 3 אחוזים מהבקשות.
מוסי רז: כמה אושרו לפני כן?
מוסי רז: ביום ראשון, לפני שמונה ימים חשבתי ש-70 אחוזים כי כך אמר משרד הפנים, ביום שלישי, יומיים אחר כך, חשבתי ש-55 אחוזים כי כך אמר משרד הפנים, ואני ממשיך לחשוב 55 אחוזים כי אין לי כל יכולת לדעת ואני סומך על משרד הפנים.
מוסי רז: זאת אומרת, הממשלה הזאת אישרה 3 אחוזים מהבקשות מול 55 אחוזים בשנים שלפניכן ואני עוד לא כללתי את זה שהיה תהליך הסדרה, שאריה דרעי כשר הפנים אישר 1,600 בקשות.
מוסי רז: מה שקורה כאן זה שאנחנו כותבים השר רשאי, השר רשאי, השר רשאי והשרה עושה מה שהיא רוצה או שפקידים במשרדה עושים, אני לא יודע, או פקידים במשרד אחר שמשפיעים על ההחלטה אבל התוצאה בפועל היא שזה לא בדיוק השר רשאי, זה לא שאנחנו מחליטים כאן – ואגב, זאת אחת ההסתייגויות שלנו – שהמדיניות של חוק האזרחות תהיה כזאת וכזאת.
מוסי רז: יש קריטריונים אחד, שתיים, שלוש וארבע, תמלא אותם, אתה יכול - לא להיות אזרח, לא להיות תושב קבע, אולי תושב ארעי – לקבל היתר.
מוסי רז: אנחנו אומרים שאם זה כך, השר רשאי.
מוסי רז: אני מציע שאם אנחנו כבר עושים כאן עבודה יסודית, שקודם כל לא נעשה אותה לשנה.
מוסי רז: למה לשנה?
מוסי רז: אני רואה שבאופוזיציה מפחדים מהרוטציה, הם חושבים שהם יכשילו את הרוטציה – הם לא יכשילו את הרוטציה.
מוסי רז: יותר טוב שישגו באשליות אחרות אבל מעבר לסוגיה הזאת, נקבע כללים.
מוסי רז: אפשר לקבוע כלל – בעיניי זה מקובל – שאם שירות הביטחון אומר שהבן אדם מסוכן, לא ייכנס.
מוסי רז: לא הגיוני לקבוע כלל שאם שירות הביטחון קבע שהגיס שלו מסוכן הוא לא ייכנס.
מוסי רז: לא נשמע לי הגיוני.
מוסי רז: לא נשמע סביר בשום פנים ואופן.
מוסי רז: לאנשים כאלה לא יחדשו היתרים?
מוסי רז: אדם קיבל היתר שהייה בארץ כדין ואחרי שנה בא לחדש את ההיתר ובינתיים אחותו התחתנה עם מישהו שלא בדיוק בראש של השב"כ.
מוסי רז: אז מה, יגידו לו עכשיו לצאת מהארץ?
מוסי רז: יגידו לו שלא יחדשו לו את ההיתר?
מוסי רז: מה בדיוק יגידו לו?
מוסי רז: כל הדבר הזה מצביע על היסוד הלא הגיוני של החוק הזה מלכתחילה.
מוסי רז: אם כל מה שעניין זה ביטחון, אז יש לי הצעה.
מוסי רז: קחו את חוק האזרחות הרגיל ותוסיפו שיהיה צריך אישור משירות הביטחון.
מוסי רז: גם כך זה דבר לא פשוט כי אנחנו מבטלים את כל השיקולים מפני שיקולי הביטחון אבל כאן אנחנו הוספנו לזה עוד דברים.
מוסי רז: יצרנו תבחינים הרבה יותר קשים, הרבה יותר בעייתיים והרבה יותר מפלים.
יוסף טייב: אני אגיד לך משפט אחד.
יוסף טייב: בהרבה דברים אני לא מסכים אתך אבל בנקודה הזאת אני לגמרי מסכים אתך.
יוסף טייב: נעביר או לא נעביר, זה כבר סיפור אחר כי אנחנו יודעים נמצאים כאן בדיון קואליציוני ועכשיו רוצים את זה לעוד שנה בסך הכול כי אנחנו כל הזמן רוצים לנצל את זה פוליטית.
יוסף טייב: אני מצר על כך שהאופוזיציה, כולל המשותפת, הצביעה נגד בשותפות כדי להפיל את הקואליציה בלי להסתכל על הוראת השעה ואני מצר על כך שדחפו אותנו ללשון שלדעתי היא לגמרי לא יעילה, דרקונית, ואני אומר את זה כמי שחושב שהחוק הזה הוא חוק חשוב מאוד.
יוסף טייב: באמת מה שציינת חסר לוגיקה לחלוטין במובן שאתה לא יכול לקחת עשרות מעגלים ולהגיד שיש חשד.
יוסף טייב: זה בלתי סביר בעליל ולכן אני אומר לחבריי כאן שאני מצר על כך.
יוסף טייב: זה קורה לנו כאן בחדר הזה לא בגלל כשל הקואליציה - ממש לא – אלא כשל האופוזיציה.
יוסף טייב: למה?
יוסף טייב: כי לפעמים אנחנו מתעקשים קודם כל להפיל מה שלא יהיה ועושים שיתוף עם הליכוד והמשותפת, חברים הכי טובים ובסוף רוקדים הורה.
יוסף טייב: לא שכחתי איך שמחו ומחאו כפיים.
יוסף טייב: בו בזמן עושים נזקים כי מחייבים אותנו לנסח דברים שהם אקסימורן ברמה מסוימת.
אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, אף אחדד לא הכריח אותך לקבל נוסח יותר חמור.
אוסאמה סעדי: העמדה של המשותפת היא מלפני עשרים שנים שאנחנו מצביעים נגד החוק הזה.
יוסף טייב: אני מדבר על שיתופי פעולה.
אוסאמה סעדי: איזה שיתופי פעולה?
אוסאמה סעדי: דעתי לא השתנתה.
אוסאמה סעדי: אתה רוצה שאני אצביע בעד החוק הזה?
יוסף טייב: בנושאים אחרים אותו הדבר.
יוסף טייב: אני לא נכנס אתך לוויכוח.
אוסאמה סעדי: אתה מדבר על שיתוף פעולה.
אוסאמה סעדי: מה זה שיתוף פעולה?
אוסאמה סעדי: העמדה שלי היא שאני מצביע נגד וכך זה עשרים שנים.
יוסף טייב: שיתוף פעולה קונייקטורלי.
וליד טאהא: היושב-ראש, הבעיה היא שאתה מניח שהיה משהו טוב ומתלונן על מה שהוא נקט.
וליד טאהא: היה משהו גרוע מאוד, גזעני מאוד, לא מקובל מאוד וההערה שלך לא יכולה להיות מקובלת על אדם שסובל יום יום מהאקט הזה.
וליד טאהא: זה בלתי נתפס.
יוסף טייב: אני לא הנחתי.
יוסף טייב: אני גם חושב שיש הרבה דברים נכונים ועוד חמורים יותר, לפי הנתונים שקיבלנו.
יוסף טייב: אמרתי לגבי ניסוחים.
יוסף טייב: תשים לב, תעשה הפרדה בין ניסוחים לבין המהות שאני מדבר עליה.
יוסף טייב: אנחנו יושבים כאן עכשיו אין סוף שעות על ניסוחים כאשר במהות, את דעתי לגבי המהות אמרתי ואני לא רוצה לחזור לזה ולא לקחת זמן ממוסי שיש לו שעה לדבר.
וליד טאהא: אבל אתה נותן לו את הזמן הזה.
וליד טאהא: זה לא על חשבונו.
יוסף טייב: אני מעניק לו עוד שלוש דקות בגלל הבזבוז שלי.
וליד טאהא: אני אקזז לך את זה מהזמן שלי.
מוסי רז: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להתייחס לדברים שלך.
אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, אני מדבר עכשיו באי אמון.
אוסאמה סעדי: מתי אנחנו מדברים?
אוסאמה סעדי: אני מאפשר לווליד לדבר כי אני הולך.
אוסאמה סעדי: מוסי, אתה מדבר עד 5:00?
מוסי רז: היושב-ראש ביקש ממני אבל אם צריך, אני מוכן לתת כמה דקות.
מוסי רז: (היו"ר רם בן ברק)
רם בן ברק: מוסי, אתה נימקת משהו כמו 1,000 הסתייגויות.
רם בן ברק: ברשותך, אני רוצה לעבור לאוסאמה.
אוסאמה סעדי: אני הולך.
אוסאמה סעדי: עכשיו התור שלי לדבר באי אמון.
וליד טאהא: למוסי נשארו עוד 10 דקות.
רם בן ברק: אוסאמה, אם יש לך זמן, תנמק עכשיו.
רם בן ברק: איפה ההסתייגויות שלך?
אוסאמה סעדי: הגשנו אותן.
מירי פרנקל-שור: הכול בטבלט.
רם בן ברק: אני מבקש שתנמק עכשיו.
וליד טאהא: כל מפלגה הגישה לחוד 50 אלף הסתייגויות.
רם בן ברק: כרגע אוסאמה סעדי ואחר כך אני אתן לך.
יוסף טייב: נמשיך.
מוסי רז: אדוני היושב-ראש, אם אתה ואני אומרים אותו דבר, מהימין ומהשמאל, אז כנראה אנחנו צודקים כי זה פשוט עניין של הבנה פשוטה של איך כותבים דברים.
מוסי רז: כאן יש לי הפתעה בשבילך כי הסעיף הזה כבר היה.
מוסי רז: כל העיוות הזה, אנחנו גוררים אותו 19 שנים.
יוסף טייב: אני יודע.
מוסי רז: זה לא כתוצאה מהקוניונקטורה הפוליטית המסוימת שאנחנו נמצאים בה עכשיו.
מוסי רז: אנחנו גוררים את זה 19 שנים בחוסר היגיון מוחלט.
מוסי רז: בעיניי חוסר היגיון שצועק לשמיים כי למה לעשות את זה?
מוסי רז: אתה בעצמך אמרת ביושר שאין שום סיבה.
מוסי רז: אבל תראה, בגלל החיפזון של חקיקת החוק הזה, בגלל שלא רצו שחס וחלילה ייגמר המושב והוא לא יעבור - איזה נזק ביטחוני נגרם?
מוסי רז: לא נגרם שום נזק ביטחוני.
מוסי רז: אנחנו מדברים על כך שאמרו ביולי שאם עד 6 ביולי לא יעבור החוק, המדינה תחרב, זרם של פליטים פלסטינים ינועו אליה והמדינה תתמוטט.
מוסי רז: מה קרה?
מוסי רז: לא עבר החוק ולא קרה כלום ואחר כך הוא גם נפל במליאה.
מוסי רז: שום דבר לא קרה.
מוסי רז: להפך.
מוסי רז: במקום לאשר 70 אחוזים מהבקשות בשנה, אישרו 3 אחוזים מהבקשות.
מוסי רז: 70 בקשות מתוך 2,600 בקשות.
מוסי רז: זה לא שיש כאן איזושהי דחיפות ואם לא נאשר עכשיו את החוק, מחר כל מדיניות ההגירה של ישראל תיפול ויבואו לכאן אלפים מסוריה – דווקא מסוריה יש אפשרות מסוימת בחוק הזה – מעיראק, מלבנון ומהשטחים הפלסטינים.
קריאה: היום בחדשות אמרו ששכירי חרב מסוריה ייסעו לאוקראינה.
מוסי רז: אין לנו כאן כל צורך בדחיפות.
מוסי רז: אין כאן דחיפות.
מוסי רז: לא יקרה שום דבר אם ועדת החוץ והביטחון תשב עוד ארבע פעמים בפגרה ותנסח הצעת חוק שגם אם אני לא אתמוך בה אני אוכל להגיד שמאחורי ההצעה הזאת עמדו נתונים, מאחורי ההצעה הזאת עמד היגיון, ההצעה הזו נוסחה בצורה סבירה וכמו שצריך וכל אחד יכול להבין מה כתוב כאן.
מוסי רז: אבל כאן מה שכתוב אלה הם דברים שאני לא מבין.
מוסי רז: אגב, גם 19 שנים לא הספיקו אבל בכל זאת אולי בארבע ישיבות אפשר לתקן את מה שלא נעשה במשך 19 שנים.
יוסף טייב: אני חייב לדבר במליאה.
יוסף טייב: גם אני רשום לאי אמון.
יוסף טייב: (היו"ר רם בן ברק)
מוסי רז: כמה משפטים אחרונים ואתרום לאוסאמה את הדקות האחרונות.
מוסי רז: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לחזור על המשפטים האחרונים שאמרתי לחבר הכנסת פרופסור שיין לגבי הנוסח של סעיף 8.
מוסי רז: עדיין לא ה קיבלנו את כל הנתונים הכי בסיסיים שביקשנו כמו קבוצות היחס, למה מתייחסים המספרים, כמה נפסלו מסיבות ביטחוניות, כמה כתבי אישום הוגשו.
מוסי רז: אם אומרים לי שהיו 1,500 פיגועים, נורא ואיום, באמת זה נורא ואיום ואני לא מזלזל לשנייה, האם הוגשו 1,500 כתבי אישום או שאלה 1,500 פיגועים שביצעו שלושה אנשים?
מוסי רז: או אלה 1,500 פיגועים שהם חשודים בהם אבל אין בכלל ראיות לבסס כתב אישום?
מוסי רז: כל הדברים האלה בכלל לא הובאו לכאן לשולחן הזה.
מוסי רז: כל המידע הבסיסי ביותר לא הובא.
מוסי רז: לכן נראה לי הכי ראוי לומר שאין כאן כל דחיפות מופרזת.
מוסי רז: ראינו שמאז שלא עבר החוק לפני שמונה חודשים לא נפלה המדינה, לא כל הסורים והפלסטינים הגיעו לכאן אלא רק 70 בקשות אושרו.
מוסי רז: בשמונה חודשים אושרו 70 בקשות.
מוסי רז: אם כן, לא קרה שום אסון ולא יקרה שום אסון אם הוועדה תקיים עוד ישיבה ועוד שתיים ואולי אפילו עוד ארבע ישיבות כדי שיצא חוק שאם אם יהיו כאלה שלא מרוצים, יהיה ברור שהוא מבוסס על נתונים, שהוא נכתב בצורה נאותה ולא עבודה כזאת כפי שנעשתה.
מוסי רז: תן לסטודנט למשפטים שנה א' לקרוא את סעיף 8 ונראה מה הוא יגיד.
מוסי רז: אני בטוח שהוא יגיד שאפשר לנסח את זה יותר טוב.
מוסי רז: אם כן, בואו נעשה את העבודה הזאת, יש לנו הזדמנות לעשות אותה.
מוסי רז: אוסאמה, אני תורם לך 3.5 דקות.
אמילי חיה מואטי: אני עדיין חושבת מה אני מסירה מההסתייגויות.
מירי פרנקל-שור: את לא חייבת להחליט עכשיו.
מירי פרנקל-שור: את יכולה לנמק ולהחליט אחר כך.
אמילי חיה מואטי: אני לא רוצה סתם למשוך את הזמן.
אמילי חיה מואטי: הרעיון הוא שבאמת הנוסח ישתנה.
אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, אני מתחיל במה לא קיבלנו עד היום.
רם בן ברק: אתה מדבר על ההסתייגויות שלך, כן?
רם בן ברק: אתה מנמק אותן.
אוסאמה סעדי: אני אומר מה לא קיבלנו עד היום.
רם בן ברק: אנחנו מצביעים עליהן אחר כך כבלוק אחד.
רם בן ברק: כמה זמן אתה רוצה עכשיו כדי לנמק את ההסתייגויות?
אוסאמה סעדי: כמה שמגיע לי.
רם בן ברק: כמה מגיע לך?
מירי פרנקל-שור: יש לו בערך 61 הסתייגויות.
מירי פרנקל-שור: תן דקה להסתייגות.
מירי פרנקל-שור: יש לו שעה.
רם בן ברק: חצי דקה להסתייגות.
רם בן ברק: חצי שעה.
אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, אנחנו לא קיבלנו עד היום – למרות שאנחנו רוצים להצביע בוועדה על החוק לקראת קריאה שנייה ושלישית ולמרות שאתה ואנחנו ביקשנו גם ממשרד הפנים - את הפילוח של כל הקבוצה עליה מדברים, קבוצה שקיימת.
אוסאמה סעדי: אני מזכיר לך שאתה פתחת ואמרת בישיבה הראשונה של הוועדה שאתה רוצה לעשות הבחנה - ולפי דעתי ההבחנה מוצדקת בנסיבות העניין – בין קבוצות שקיימות והן נפגעות החוק הזה מאז 2003 ואנחנו היום ב-2022, לבין קבוצות חדשות שעכשיו יגישו את הבקשות אחרי חקיקת החוק.
אוסאמה סעדי: אנחנו ראינו את הנתונים ממשרד הפנים שנתנה חגית וראינו שיש 9,200 משפחות שהן בהיתר מת"ק, יש 3,000 שהן באשרה א/5, ויש עוד כ-2,700 שהגישו בקשות מיולי 2021 עד פברואר 2022.
אוסאמה סעדי: אנחנו ביקשנו פילוח של הקבוצות האלה, כמה גברים וכמה נשים, וזה משפיע ומשליך על מניעת או אי מניעת הסיכון או אי הסיכון הביטחוני.
אוסאמה סעדי: ברגע שאנחנו ראינו שנשים כמעט ולא נוטלות חלק באירועים ביטחוניים או בעבירות ביטחוניות או בעבירות אחרות, זה משליך כי אתם אומרים שכל המטרה של החוק הזה היא מטרה ביטחונית בלבד.
אוסאמה סעדי: אנחנו רוצים לדעת מתוך הקבוצה הזאת של ה-9,200 ושל ה-3,000 פילוח לפי גיל של כל בקשה ובקשה.
אוסאמה סעדי: אם יש בקשות שהגיל שלהן הוא 15 או שנה, זה משפיע.
אוסאמה סעדי: קבוצות שהן כבר בגיל 10 או 15, כמה בקשות יש מלפני 2003, לפני שנחקק החוק בפעם הראשונה?
אוסאמה סעדי: זה לא משפיע?
אוסאמה סעדי: זה לא חשוב?
אוסאמה סעדי: האנשים שהבקשה שלהם הוגשה לפני שהחוק הזה נחקק, מדוע צריך להמשיך ולטרטר אותם?
אוסאמה סעדי: מדוע לא נותנים להם רישיון קבע למרות שכבר במשך 20 שנים ויותר מקבלים היתרים ורישיונות לאחר בדיקה שנערכת כל שנה מאז 2016 ומאז כל שנתיים עוברים את כל הבדיקות, את כל המחסומים, את כל החסמים, את כל הבדיקות הביטחוניות?
אוסאמה סעדי: מי שלא עובר את זה, הוא לא מקבל רישיון.
אוסאמה סעדי: כל הנימוק הזה שכביכול מניע ביטחוני, מטרות ביטחוניות, הרי המשפחות האלה נבדקו לפני ולפנים.
אוסאמה סעדי: בדקו אותן עשרות פעמים, אם לא מאות פעמים והן עמדו במבחן הביטחוני.
אוסאמה סעדי: לכן אני אומר שכל עוד אנחנו לא מקבלים את הפילוח הזה, אין בסיס עובדתי לחוק.
אוסאמה סעדי: יבואו משפחות, עמותות, אנחנו חברי הכנסת ונעתור לבג"ץ ובג"ץ ישאל איפה הפילוח הזה.
אוסאמה סעדי: הרי יושב-ראש הוועדה וחברי הוועדה ביקשו את הפילוח הזה כבר מהישיבה הראשונה.
אוסאמה סעדי: זה שלא נותנים את זה, זה כמו במשפט פלילי שיש לך עד, או אפילו במשפט אזרחי, ואתה לא מביא אותו להעיד.
אוסאמה סעדי: זה בדיוק פועל לרעת מי שלא הביא עד שהוא בשליטתו.
אוסאמה סעדי: כאן כל המסמכים האלה הם ברשות משרד הפנים ו לא נותנים לנו.
אוסאמה סעדי: בעניין הפילוח הביטחוני.
אוסאמה סעדי: אנחנו קיבלנו רשימה משירותי הביטחון והגיע סגן ראש השב"כ בכבודו ובעצמו, אפשרת לנו לשאול אותו ושאלנו אותו וחקרנו אותו.
אוסאמה סעדי: אני שאלתי אותו על הטבלה.
אוסאמה סעדי: הרי זה הבסיס הביטחוני לחוק.
אוסאמה סעדי: אני רואה – ושאלתי אותו – שמאז 2002 עד 2021, אחמ"ש דור א', 35 מעורבים בפעילות טרור ו-201 דור ב'.
אוסאמה סעדי: אני שאלתי על הפילוח של הטבלה הזאת והוא ענה לי - ואני מפנה אותך לפרוטוקול וגם את חבריי חברי הכנסת – שזה לא בהכרח כתבי אישום אלא זה יכול להיות חשד, זה יכול להיות מעצר מינהלי, זה יכול להיות תיק תלוי ועומד.
אוסאמה סעדי: האם אין חשיבות לדברים האלה?
אוסאמה סעדי: האם אין חשיבות לנתונים על מעורבות ביטחונית של המעורבים שהם מחזיקים באחמ"ש?
אוסאמה סעדי: אמרו לנו גידול גדול מאוד באירועים בנגב בחודש האחרון, אבל איפה זה?
אוסאמה סעדי: כמה כתבי אישום?
אוסאמה סעדי: מה העבירות?
אוסאמה סעדי: אם מישהו השתתף בהפגנה והיו חסימות כבישים, ואנחנו היינו שם, חברי הכנסת היו שם וחסמו כבישים, אז תנו לנו לראות על מה אנחנו מדברים.
אוסאמה סעדי: האם מונעים ממישהו, אחמ"ש, בגלל שהוא השתתף בהפגנה?
אוסאמה סעדי: בגלל שהניף דגל פלסטין?
אוסאמה סעדי: אמרו לנו כאן שהיה פיגוע של אזרח מאום אל פאחם.
אוסאמה סעדי: המעורבות של אזרחים היא פי כמה יותר מאשר של תושבים.