GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
גבי לסקי: "על אף הוראות סעיף 2, רשאי שר הפנים להעניק אזרחות או לתת רישיון לישיבה בישראל לתושב אזור או לאזרח או לתושב של מדינה המנויה בתוספת, ורשאי מפקד האזור לתת לתושב אזור היתר לשהייה בישראל, אם שוכנעו כי התושב או האזרח כאמור מזדהה עם מדינת ישראל ויעדיה וכי הוא או בן משפחתו פעלו פעולה של ממש לקידום הביטחון, הכלכלה או לעניין חשוב אחר של המדינה, או שהענקת האזרחות, מתן הרישיון לישיבה בישראל או מתן ההיתר לשהייה בישראל, לפי העניין, הם מעניינה המיוחד של המדינה; בפסקה זו, "בן משפחה" – בן זוג, הורה או ילד".
גבי לסקי: שוב אנחנו חוזרים כאן לאנומליה עליה דיברה חברת הכנסת רוזין.
גבי לסקי: כאן כתוב בן זוג, כלומר, בן/בת זוג, בת בת זוג, בן בן זוג, מאחר ועל פי ההוראות בסעיף ההגדרות, אין הגדרה לבן זוג.
גבי לסקי: כלומר, כאשר אנחנו מדברים על בן זוג, אנחנו חייבים לדבר על בן זוג במובנו הרחב.
גבי לסקי: בהיעדר הגדרה אנחנו צריכים גם לציין את זה באופן הזה.
גבי לסקי: זאת הפרשנות הנכונה שצריכים לתת לסעיף.
גבי לסקי: מעניין מה זה להזדהות עם מדינת ישראל ויעדיה.
גבי לסקי: הרי מנסים להכניס כאן את הנושא של יהודית ודמוקרטית.
גבי לסקי: לבקש ממי שאינו יהודי להזדהות עם הצד היהודי של המדינה, זה קצת קשה ולא מסתדר עם כוונת המחוקק בעניין הזה.
גבי לסקי: בטח שבסעיף ההגדרה, מטרת ההגדרה, סעיף המטרה בסעיף הזה שהוא סעיף ישן יותר, יש חוסר התאמה ביניהם וצריך גם להידרש לכך בנוגע לסעיף המטרה.
גבי לסקי: סעיף 7א, תוקף רישיון ישיבה ארעי.
גבי לסקי: סעיף חדש.
גבי לסקי: בהיותו סעיף חדש, אנחנו מבקשות לומר שמדובר בנושא חדש.
גבי לסקי: "רישיון ישיבה ארעי שניתן לפי חוק זה יינתן לתקופה של שנתיים".
גבי לסקי: אלוהים אדירים, כבר שודרג המעמד, עכשיו אני מתחילה להבין שכאן לכל אורך החוק הזה הכניסו סעיפים.
גבי לסקי: אמרתם שסעיף 3א זה לגמרי חידוש ונותנים לאנשים בגיל 50 שדרוג.
גבי לסקי: היועצת המשפטית, האם סעיף 7א לא מגביל את השדרוג רק לשנתיים?
רם בן ברק: במקום שפעם בשנה הם יצטרכו ללכת לחדש, אנחנו נותנים להם לעשות את זה פעם בשנתיים.
רם בן ברק: מקלים עליהם.
גבי לסקי: של תושבות ארעית?
מירי פרנקל-שור: של א/5.
אוסאמה סעדי: זה רק במקרים הומניטריים.
מירי פרנקל-שור: א/5 צריך לחדש כל שנה.
גבי לסקי: לא, זה לא רק במקרים הומניטריים.
גבי לסקי: א/5 אמור להיות עד לאזרחות.
גבי לסקי: לא?
מירי פרנקל-שור: לא לפי החוק הזה.
מירי פרנקל-שור: האדם שמחזיק באשרה א/5 אמור לחדש אותה כל שנה.
מירי פרנקל-שור: הוועדה קבעה שמי שמחזיק באשרה א/5, יצטרך לחדש אותה כל שנתיים.
גבי לסקי: אם כן, רק לאשרה א/5 יהיה לשנתיים.
גבי לסקי: אם ההיגיון הוא שמי שכבר מחזיק באשרה א/5, יכול לחדש כל שנתיים, למה אישורי מת"ק אי אפשר לחדש כל שנתיים גם למישהו שכבר נמצא כאן עשר שנים?
גבי לסקי: אני כמשפטנית מנסה לחפש גם אחידות חקיקתית ולא רק את התוכן האידיאולוגי והתוכן המוסרי של החקיקה.
מירי פרנקל-שור: השירות רצה את הבדיקה הביטחונית השנתית.
גבי לסקי: כל פעם שמחדשים את הרישיון, זה כדי לבדוק גם ביטחונית, גם מרכז חיים וכולי.
רם בן ברק: אנחנו יותר סומכים עליהם כשהם נמצאים הרבה שנים ומסדירים את המעמד.
גבי לסקי: אבל יש כאלה שמקבלים תושבות ארעית לא על סמך 10 שנים.
רם בן ברק: אבל אם הם קיבלו, כנראה ששקטים וסומכים.
גבי לסקי: סעיף 8.
גבי לסקי: הכניסו לסעיף הזה גם את סעיף 3א ולכן גם סעיף 8, בגלל התוספת של סעיף 3א, הוא נושא חדש.
גבי לסקי: הסעיף היה קיים קודם אבל עם התוספת הזאת הוא הופך לנושא חדש כי הוא מכניס נושא שלא היה מוסדר קודם לכן.
גבי לסקי: הסעיף אומר ש"לא יינתן היתר לשהייה בישראל או רישיון לישיבה בישראל, לתושב אזור, לפי סעיפים 3, 3א", 4 וכולי, "ולא יינתן רישיון לישיבה בישראל לכל מבקש אחר שאינו תושב אזור, אם קבע שר הפנים או מפקד האזור, לפי העניין, בהתאם לחוות דעת מאת גורמי הביטחון המוסמכים, כי תושב האזור או המבקש האחר או בן משפחתם עלולים להוות סיכון ביטחוני למדינת ישראל; בסעיף זה "בן משפחה" – בן זוג, הורה, ילד, אח ואחות ובני זוגם".
גבי לסקי: שוב, אנחנו חוזרים כאן על הגדרה של בן זוג ללא הבדל בין בן בן, בת בת.
גבי לסקי: כלומר, החוק הזה כבר הכיר קודם לכן ביכולת להתייחס לנישואים מאותו מין והסעיף שתוקן כאן מצמצם את מה שהחוק כבר הגדיר.
גבי לסקי: בדיונים הקודמים דיברנו לגבי חוסר ההלימה ההגיונית והביטחונית שיש מצב שאדם ייפסל מלקבל היתר כזה או אחר, בין אם מת"ק ובין אם על ידי שר הפנים או שרת הפנים במקרה הזה, אם בן משפחה מהווה איום.
גבי לסקי: אנחנו נתנו דוגמאות לעניין הזה.
גבי לסקי: אני טיפלתי בתיק שהצבא הרג ילד של מישהו והפכו אותו למסוכן בגלל טענה הזויה שעכשיו הוא רוצה נקמה על אף שהפרנסה שלו הייתה בישראל.
גבי לסקי: יצא שישראל גם הרגה לו את הילד וגם עכשיו לא נותנת לו להיכנס בגלל שהוא פתאום הפך לאיום ביטחוני.
גבי לסקי: גם אח שלו לא יוכל להיכנס לישראל בגלל אותה סיבה.
גבי לסקי: גם ההורים שלו לא יוכלו להיכנס בגלל זה.
גבי לסקי: זה סעיף שמגדיר את הרוע של החוק הזה.
גבי לסקי: לוקחים אנשים ומכניסים אותם לתבניות שלא לצורך.
גבי לסקי: עכשיו אומרים באופן גלוי שמדובר בחוק דמוגרפי אבל עד עכשיו ניסו לספר את הסיפור הביטחוני.
גבי לסקי: זה לא סעיף ביטחוני.
גבי לסקי: זה כדי לפגוע ביכולת של אנשים להיכנס לישראל גם כאשר אין מהם שום סיכון ביטחוני אלא בגלל שמישהו אחר במשפחה – גם אם הם לא מדברים איתו, גם אם ניתקו איתו קשר – יכול באופן כזה או אחר להוות סיכון ביטחוני.
גבי לסקי: הדבר הזה פוגע בעיקר גם בילדים וגם בנשים.
גבי לסקי: יש ארגון זכויות אדם של לוחמים לשלום, ארגון של מי שהיה לוחם גם בצד הפלסטיני וגם בצד הישראלי, איבד קרובי משפחה והיום מנסה להגיע לפתרון של שלום.
גבי לסקי: תחשבו שאותם אנשים שהיום מדברים שלום, הילדים שלהם לא יוכלו להיכנס לישראל בגלל שבעבר האב היה בכלא והיום שינה את העמדות שלו ומחפש פתרון של שלום.
גבי לסקי: זה סעיף של רוע צרוף שאומר לנו את האמת, שלא בביטחון עסקינן אלא בגזענות ובדמוגרפיה.
גבי לסקי: כאמור, לא קיבלנו כל נתון וכל הסבר ממישהו איך בהיעדר החוק הזה יש פגיעה במדינת ישראל.
גבי לסקי: סעיף 8א, ביטול רישיון או היתר.
גבי לסקי: זה סעיף שלא היה קיים לאורך כל השנים.
גבי לסקי: חד משמעית זה נושא חדש.
גבי לסקי: אם לא הוכרז קודם על ידי מישהו, אני מכריזה עליו כעל נושא חדש.
אוסאמה סעדי: 8א הוכרז.
מיכל רוזין: אנחנו רוצים להצטרף וגם לנמק.
גבי לסקי: "מבלי לגרוע מסמכותו של שר הפנים לפי כל דין, שר הפנים יבטל היתר לשהייה בישראל או רישיון ישיבה בישראל שנתן לפי חוק זה אם הוכח להנחת דעתו כי בעל ההיתר או הרישיון עשה מעשה שיש בו משום הפרת אמונים למדינת ישראל כהגדרתו בסעיף 11א לחוק הכניסה לישראל".
גבי לסקי: הסעיף הזה הוא בדיוק חוק ההגירה של רוטמן.
גבי לסקי: זה בדיוק איפה שהקואליציה נופלת לידיו של מי שרוצה להרוס את מדינת ישראל כמדינה דמוקרטית.
גבי לסקי: כי יש דינים שמאפשרים לבטל רישיון.
גבי לסקי: אם לא, לא היה צריך לכתוב לפי כל דין אבל הוא מנסה להכניס כאן את סעיף 11א לחוק הכניסה לישראל בעניין הפרת אמונים למדינת ישראל.
גבי לסקי: מי שנכנס לכאן הוא לא נכנס מטעמים ציוניים אלא הוא נכנס לכאן מטעמים של זוגיות, של אזרח ישראלי.
גבי לסקי: מי שנמצא כאן כאזרח ישראלי, ירצו לעשות לו עכשיו מבחני נאמנות?
גבי לסקי: למרות שזה לא היה חלק מההיתר.
גבי לסקי: כבוד היושב-ראש, הסעיף הזה מאפשר לבטל היתרים של כל מי שנכנס על פי הבחינות המחמירות של החוק הזה כי אף אחד לא עומד בסעיף 11א לחוק הכניסה לישראל.
נירה שפק: מה אומר סעיף 11א?
גבי לסקי: אני אומר לכם מה אומר סעיף 11א לחוק הכניסה לישראל.
גבי לסקי: "ביטול רישיון לישיבת קבע בשל הפרת אמונים.
גבי לסקי: בלי לגרוע מהוראות סעיף 11א(2), שר הפנים רשאי לבטל רישיון לישיבת קבע שניתן לפי חוק זה, בין השאר אם הוכח להנחת דעתו כי בעל הרישיון עשה מעשה שיש בו משום הפרת אמונים למדינת ישראל ובלבד שלעניין מי שהתקיימו לגביו אחת מהנסיבות שלהלן, לא יבוטל הרישיון כאמור אלא בהסכמת שר המשפטים, לאחר התייעצות עם הוועדה שהוקמה לפי סעיף 11ח לחוק האזרחות.
גבי לסקי: בעת ביצוע המעשה חלפו למעלה מ-15 שנים" – את זה בוודאי לא יבטלו לו – "בעת לידתו היה אחד מהוריו בעל רישיון לישיבת קבע" וכולי.
נירה שפק: זה לא קשור.
נירה שפק: יש כוונה לקצר הליכים, פחות משלוש שעות?
נירה שפק: יש כוונה שנהיה בזמנים יותר קצרים?
נירה שפק: אפשר גם להקריא את אליעזר והגזר.
מיכל רוזין: נכון, אבל היא מדברת לעניין.
נירה שפק: אני אומרת להיפך.
נירה שפק: רציתי לדעת מה זה סעיף 11א.
נירה שפק: אם אני כאן, אני רוצה לדעת.
מיכל רוזין: זה לא היה לך.
מיכל רוזין: זה היה לרם.
גבי לסקי: אני מקריאה לך.
גבי לסקי: "הפרת אמונים למדינת ישראל לכל אחד מאלה: מעשה טרור כהגדרתו בחוק המאבק בטרור.
גבי לסקי: סיוע או שידול למעשה כאמור.
גבי לסקי: נטילת חלק פעיל בארגון טרור כאמור בחוק האמור.
גבי לסקי: מעשה המהווה בגידה לפי סעיפים 97 ו-99 לחוק העונשין או ריגול חמור לפי סעיף 113".
גבי לסקי: הסעיפים האלה קיימים ואין כל צורך להכניס את זה לכאן.
גבי לסקי: ההחרגה מחוק הכניסה לישראל ומחוק האזרחות, זה רק לגבי הכניסה.
גבי לסקי: כל הסעיפים שחלים על ביטול הרישיון, ממשיכים להתקיים.
גבי לסקי: אין שום צורך להכניס את זה כאן.
גבי לסקי: אם כך, בואו נעתיק את כל החוק פנימה.
גבי לסקי: אין צורך כי החוק הזה, כמו שנאמר כאן על ידי משרד הפנים בתחילת הדיונים, וגם יצאו נגד סעיף המטרה, זה חוק שבא להחריג את הכניסה ולא מעבר לזה.
גבי לסקי: אי אפשר עכשיו להכניס סעיפים נוספים לביטול כאשר הם קיימים בחוק ולא צריך לציין את זה.
גבי לסקי: שוב, חוק מתועב אבל עדיין אם מסתכלים על הניקיון החקיקתי, לא עושים דברים כאלה.
גבי לסקי: לא חוזרים פעמיים, לא מתנים על דברים שהם לא קשורים והסעיף הזה צריך להיות מבוטל.
מיכל רוזין: אני יכולה לעצור אותך לרגע ולשאול שאלה את הייעוץ המשפטי?
מיכל רוזין: האם יש בחוק הגדרה של הפרת אמונים?
גבי לסקי: הקראתי לך.
מירי פרנקל-שור: סעיף 11א לחוק הכניסה לישראל.
גבי לסקי: מעשה טרור או מעשה המהווה בגידה לפי סעיף 97 ו-99 לחוק העונשין או ריגול חמור.
מיכל רוזין: אפשר לומר שהם סנדלו את עצמם.
מיכל רוזין: להוכיח הפרת אמונים, הם לא התכוונו לזה.
מיכל רוזין: הם התכוונו להפרת סדר, הפגנות וכולי.
גבי לסקי: את יכולה להמשיך לשאול.
רם בן ברק: בינתיים נירה יכולה לשאול.
נירה שפק: אני שאלתי.
נירה שפק: היא ענתה לי.
מיכל רוזין: בינתיים אני יכולה להקריא לכם שיר של יהודה עמיחי, אל מלא רחמים.
מיכל רוזין: אל מלא רחמים, אלמלא האל מלא רחמים היו הרחמים בעולם ולא רק בו אני שקטפתי פרחים בהר והסתכלתי על כל העמקים אני שהבאתי גוויות מן הגבעות יודע לספר שהעולם ריק מרחמים.
מיכל רוזין: אני שהייתי מלך המלח ליד הים שעמדתי בלי החלטה מול חלוני שספרתי צעדי מלכים, שלבי הרים משקלות כאב בתחרויות הנוראות.
מיכל רוזין: אני שמשת
מיכל רוזין: מש רק בחלק קטן מן המלים במילון אני שמוכרח לפתור חידות בעל כורחי יודע כי אלמלא האל מלא רחמים היו הרחמים בעולם ולא רק בו.
אימאן ח'טיב יאסין: על זה כולנו בעד.
רם בן ברק: על הרבה דברים אנחנו בעד.
גבי לסקי: סעיף 8ב.
גבי לסקי: נושא חדש.
גבי לסקי: "שר הפנים ידווח בתחילת כל רבעון לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת ולוועדת הפנים והגנת הסביבה של הכנסת על כל אלה: מספר הבקשות שהוגשו בכל רבעון לקבלת רישיון ישיבה לישראל לפי כל אחד מהסעיפים" – מפרט את הסעיפים (יש את הסעיפים.
גבי לסקי: אם הוא הקריא אותם, למה לדלג עליהם?
גבי לסקי: צריך לכתוב אותם כאן) – "וכן מספר הבקשות שאושרו ומספר הבקשות שנדחו לפי כל אחד מהסעיפים האמורים, וכן מספר הבקשות שנדחו בשל מניעה ביטחונית כאמור בסעיף 8".
גבי לסקי: אני בעד שקיפות של חקיקה ואני בעד שקיפות של פעולות השלטון אבל מאחר ואני יודעת מי הכניס את הסעיף הזה, לא מדובר בשקיפות למען השקיפות אלא מדובר על שקיפות כדי להפחית, מדובר בשקיפות כדי להרתיע את השר ואת הוועדה מלהעניק רישיונות.
רם בן ברק: זה לא שאני לא מסכים אתך למה התכוון המשורר אבל את לא חושבת שהדבר הזה יחזור אליו כבומרנג?
רם בן ברק: בהרכב של ועדה מסוימת, זה יכול לפעול כבומרנג כי אנחנו רוצים לדעת מאיזה סיבות זה נדחה ולמה זה נדחה.
רם בן ברק: אני חושב שדווקא לשקיפות הזאת יכולות להיות גם שיניים.
גבי לסקי: אני אומר לך משהו, כבוד היושב-ראש.
גבי לסקי: מאחר שאני ראיתי את הנתונים שקיבלנו, ולא קיבלנו בסוף את הפירוט, כאשר אומרים לנו מניעה ביטחונית, לא אומרים לנו למה הכוונה.
גבי לסקי: זאת אומרת, אני נתתי לך את הדוגמה של האבא שאיבד בן בגלל שצה"ל הרג אותו תוך מנוסה.
גבי לסקי: ילד בן 14 שרץ מהגדר.
גבי לסקי: הוא רצה לטפס על הגדר, הוא רץ, ירו עליו, הוא מת והאבא כבר לא יכול להיכנס לישראל כי יש לו מניעה ביטחונית.
גבי לסקי: לא אומרים איזו מניעה ביטחונית, רק אומרים מניעה ביטחונית.
גבי לסקי: לכן הסעיף הזה הוא בעייתי אם הוא לא נכנס לפרטים.
מירי פרנקל-שור: אתה אמרת שאם נרצה, אנחנו נקבל את זה.
רם בן ברק: אנחנו הוספנו.
מירי פרנקל-שור: אנחנו לא הוספנו.
מירי פרנקל-שור: אתה אמרת את זה.
רם בן ברק: אמרתי שתהיה לנו הזכות לדרוש בוועדת המשנה לדעת.
רם בן ברק: לא ידברו אתנו במספרים.
רם בן ברק: לא יאמרו 12 או 17.
רם בן ברק: אני על פי שיקול דעתי אחליט אם אני רוצה לקבל גם את הפירוט מה זה.
רם בן ברק: לכן אני חושב שבמידה מסוימת הסעיף הזה בא כאילו להיטיב עם גורמים מסוימים אבל בסופו של דבר הוא ייטיב עם אחרים.
רם בן ברק: תלוי מי ישב בראש הוועדה.
רם בן ברק: אני מקווה שאני אשאר כאן.
גבי לסקי: גם אני.
מיכל רוזין: אני מזכירה לך שאתה ברוטציה.
מיכל רוזין: שרן השכל היא יושבת-ראש הוועדה הבאה.
רם בן ברק: אני מצפה שתהיה מחאה.
מיכל רוזין: תהיה מחאה גדולה.
רם בן ברק: אני מצפה שיהיה כאן קמפיין להשאיר אותי בתפקיד.
נירה שפק: עכשיו תורי להקריא שיר.
נירה שפק: זה מאמר שכתבו על חוקים הם כמו שירים.
נירה שפק: לאנשים יש נטייה לשכוח ממיני סיבות חלקן מוצדקות שחוק הוא גם שיר.
נירה שפק: הוא מיטיב במלים, מבטא תודעה ורגש במיטב הסדר ההלכה המופיעה במשנת שבת, כל כתבי הקודש כתב משוררנו הלאומי ביאליק במסה המפורסמת שלו הלכה ואגדה פרט קטן של הלכה, מחלוקת של מה בכך, האין זאת אולם מי לא יכיר מיד כי בהלכה קטנה ב-...
נירה שפק: זו ניתן בצמצום מופלג אבל במילוי אפשרי תמונה ציורית שלמה של דבר היחס ההיסטורי והנפשי של מפלגות שונות באומה לשנים מראשי קנייניה, לספרותיה וללשונה.
נירה שפק: אחרי כן יהיה לכם מבחן בגרות עם השוואה.
נירה שפק: באמת חוק זה שיר.
נירה שפק: אנחנו בוחנים כל מילה.
רם בן ברק: לך יש בגרות?
נירה שפק: אני קצינה.
רם בן ברק: סיימת 12 שנות לימוד עם בגרות?
נירה שפק: עם בגרות.
נירה שפק: משהו.
נירה שפק: אני גם אישה, גם שחורה, גם מהפריפריה ועם בגרות.
נירה שפק: תקשיב, אני סטיית תקן.
רם בן ברק: ספרי סיפורים על הפריפריה.
נירה שפק: אנחנו שואבי כסף.
רם בן ברק: לי אין 12 שנות לימוד ואין לי בגרות.
מיכל רוזין: ובכל זאת לקחו אותך למוסד.
מיכל רוזין: היום כבר לא היו לוקחים אותך.
רם בן ברק: היום יש ראיון טלפוני.
רם בן ברק: את רוצה לבוא למוסד, המגע הראשון הוא טלפוני.
רם בן ברק: מראיינים אותך בטלפון.
רם בן ברק: בתקופה שאני התגייסתי, זה לא היה.
רם בן ברק: אם היה, לא הייתי מגיע.
רם בן ברק: אין סיכוי שהייתי מתקבל למוסד אבל היה ראיון והגעתי אליו ובראיון ישבה מראיינת וכל השאר היסטוריה.
מיכל רוזין: תחשוב, זה רק מוכיח כמה גם בצבא ובמקומות האלה מחפשים אנשים טובים.
רם בן ברק: זה נכון מאוד.
רם בן ברק: בכל מקום עבודה - כמו שאומרים על השופטים, להבדיל - בסוף תבואי לאגף שאני שירתי בו, רוב האנשים דומים אחד לשני.
מיכל רוזין: את זה מלמדים היום ארגונים בכל העולם.
מיכל רוזין: אני אקרא שיר של זלדה.
נירה שפק: תדעו לכם שכולנו משוררים כי כולנו מחוקקים.
מיכל רוזין: אני לא רוצה לקחת מהמשוררים את השירה כי זה לא כמו חקיקה.
מיכל רוזין: אין כמו זלדה.
מיכל רוזין: לכל איש יש שם שנתן לו אלוהים ונתנו לו אביו ואמו לכל איש יש שם שנתנו לו קומתו ואופן חיוכו ונתן לו האריג.
מיכל רוזין: לכל איש יש שם שנתנו לו ההרים ונתנו לו כתליו לכל איש יש שם שנתנו לו המזלות ונתנו לו שכניו.
מיכל רוזין: לכל איש יש שם.
מיכל רוזין: לכל איש יש שם שנתנו לו חטאיו ונתנה לו כמיהתו לכל איש יש שם שנתנו לו שונאיו ונתנה לו אהבתו.
מיכל רוזין: לכל איש יש שם שנתנו לו חגיו ונתנה לו מלאכתו לכל יש שם שנתנו לו תקופות השנה ונתן לו עוורונו.
מיכל רוזין: לכל איש יש שם שנתן לו אלוהים ונתנו לו אביו ואמו.
מיכל רוזין: לכל איש יש שם שנתן לו הים ונתן לו מותו.
מיכל רוזין: כשאנחנו מדברים על החוק הזה, צריך לזכור את האנשים שלכל אחד מהם יש שם.
רם בן ברק: איך יכול להיות שאנשים יכולים מצד אחד להיות כל כך רגישים וכל כך קהים מהצד השני.
גבי לסקי: אני עושה הפסקה מהחוק וגם אני אקריא שיר.
גבי לסקי: אני נכנסת לטרנד.
גבי לסקי: אני מביאה שיר של ויסלבה שימברובסקה, סוף והתחלה.
גבי לסקי: אחרי כל מלחמה מישהו חייב לנקות סדר כלשהו הרי לא יתרחש מעצמו.
גבי לסקי: מישהו חייב להדוף את עיי החרבות אל צדי הדרכים כדי שיוכל לעבור בהן עגלות מלאות מתים.
גבי לסקי: מישהו חייב לבוסס בטיט ובעפר, בקפיצי ספות, שברי זכוכית ובסמרטוטים מדממים.
גבי לסקי: מישהו חייב לגרור קורה כדי לתמוך בקיר להתקין זכוכית בחלון ולקבוע דלת על ציריה.
גבי לסקי: זה איננו פוטוגני ומצריך שנים ארוכות כל המצלמות נסעו מזמן למלחמה אחרת את הגשרים צריך בחזרה ואת תחנות הרכבת מחדש השרוולים יקרעו לגזרים מרוב השפלה.
גבי לסקי: מישהו ומטאטא בידו עוד נזכר איך היה.
גבי לסקי: מישהו מקשיב ונד בראש שלא נתלש.
גבי לסקי: אך כבר בסביבתם יתחילו להסתובב כאלה שזה ישעמם אותם.
גבי לסקי: מעת לעת מישהו עוד יחפור מתחת לשיח טיעונים אכולי חלודה ויעביר אותם לערימות השיירים.
גבי לסקי: אלה שידעו מה התרחש כאן ומדוע חייבים לפנות מקום לאלה שיודעים מעט ופחות ממעט.
גבי לסקי: ולבסוף שום דבר.
גבי לסקי: העשב שכיסה את הסיבות והתוצאות מישהו חייב לשכב לו עם שיבולת בין שיניו ולבהות בעננים.
גבי לסקי: השיר הזה מזכיר לנו את החוק הזה כי בעצם מישהו מנקה כאן את הזיכרון.
גבי לסקי: מישהו מנקה כאן את העובדה שמדובר בבני אדם ומישהו מנקה כאן את הסוף ואת התחלה, שבמקום להפלות בין בני אדם - אנחנו יכולים לעבור ליטרלי את הכביש וללכת לדבר עם הצד השני כדי לסיים את מעגל האיבה אבל אנחנו מעדיפים עוד טיח נופל, עוד קורה שלא תתמוך, עוד זכוכיות בגלל שברי חלון.
גבי לסקי: אנחנו מעדיפים את זה מאשר ללכת לצד השני ולומר שלום, בדיוק כפי שמחייבת אותנו מגילת העצמאות.
גבי לסקי: עם המלים של שימברובסקה, נחזיר אותנו למציאות העגומה של סעיף 8ב(2) שהוא גם נושא חדש.
גבי לסקי: כל סעיף 8א וסעיף 8ב הם נושאים חדשים.
גבי לסקי: "מספר הבקשות שהוגשו בכל רבעון לקבלת היתר שהייה בישראל לפי כל אחד מסעיפים" אלה ואלה "וכן מספר הבקשות שאושרו".
גבי לסקי: סעיף קטן (3): "מספר הדיונים בוועדות ההומניטריות לפי סעיף 5".
גבי לסקי: זה כבר נקרא הטרלה.
גבי לסקי: הוא גם רוצה וההוא יודע מי זה ההוא שלא אומרים את שמו.
גבי לסקי: הוא רוצה שתהיה תקרה של מספר בקשות הומניטריות שאפשר לתת ועכשיו הוא גם רוצה לדעת כמה דיונים קיימו בוועדה ההומניטרית לפי סעיף 5 כי אם היה חוק חופש מידע, היו אומרים לנו שאפשר לקבל את המידע, זאת לא בעיה, אבל בואו ננסה להבין מה עומד מאחורי המוח היצירתי שרוצה לדעת את מספר הדיונים בוועדה ההומניטרית.
גבי לסקי: הוא לא אומר האם זה על אותו תיק או אם אלה תיקים שונים.
גבי לסקי: שוב, זאת הדרך לעשות שימוש בעיקרון, בערך של השקיפות, כדי לאיין ולהפחית את מתן ההיתרים שהנה, אם אני יודע שקבענו לך מכסה של 35 מקרים ואתה קיימת רק 40 מקרי, כלומר, נתת לרוב האנשים שפנו לוועדה ההומניטרית, אז בעצם הוא משתמש בסעיף הזה גם כדי לשים אצבע על הוועדה ולומר שאני רואה שאתם מקיימים מעט דיונים, אז תנו מעט במעטים של המקרים.
גבי לסקי: כבוד היושב-ראש, כל עוד אתה כאן, אתה צריך לשים לב לזה שלא ישתמשו בסעיפי השקיפות כסעיפים להגבלת היכולת להעניק אישורים לפי כוונת המשורר החוקתי.
אוסאמה סעדי: גבי, אני לא טוב בשירה כמו מיכל וכמוך.
אוסאמה סעדי: אבל אני אומר לכם מה כתבו בבית המשפט העליון על החוק הזה עת היה הוראת שעה.
גבי לסקי: הנה.
גבי לסקי: יש לי את זה למליאה.
אוסאמה סעדי: אני אומר בינתיים קטע שהוא קטע חזק מאוד.
אוסאמה סעדי: "מדינת ישראל אינה נבחנת בעוצמתה רק מבחינה ביטחונית אלא נבחנת על יכולתה לקבל את האחר והגנה על זכויותיו ובעיקר על כבודו כאדם".
גבי לסקי: אלה מלים כשירה.
אוסאמה סעדי: אמרתי שירה אבל שירה משפטית.
אוסאמה סעדי: "פגיעת זכותו של אזרח ישראלי לקיים חיי משפחה בישראל משליך על החוק שנחשב לאי מידתי.
אוסאמה סעדי: קביעה זו מבוססת על מהות החוק שהמחוקק קבע שמדובר בהוראת שעה משום שהמחוקק מכיר בקושי שמסב החוק.
אוסאמה סעדי: על כן קבע תוקפו לתקופה מוגבלת וזמנית אולם ההסדר הזמני הפך להסדר קבוע.
אוסאמה סעדי: כמו כן הפגיעה של החוק בזכות יסוד זאת, החוק מטיל מגבלה על עצם מושבו של המבקש בהתעלמות מהסיכון הספציפי הנשקף ממנו.
אוסאמה סעדי: אחרי בחינת התוספת לביטחון מול הפגיעה בזכות לחיי משפחה שהוא רחב וגורף, הדבר מביא לפגיעה קשה ועמוקה ולכן מבחן המשנה השלישי – שזה נזק ביטחוני – לא מתקיים".
אוסאמה סעדי: הנשיאה, השופטת דורית בייניש, לא השתכנעה בכך שתיקוני החוק שבוצעו לאחר פסק הדין הראשון גרמו להפחתת הפגיעה בזכות לחיי משפחה ובזכות לשוויון ומטילה ספק בכך.
אוסאמה סעדי: "מאחר שניתן למנוע את כניסתם של מבקשי איחוד משפחות בישראל משום שבמדינת מושבו קיימת פעילות העלולה לסכן את ביטחון מדינת ישראל ולא לפי בדיקה קונקרטית ופרטנית.
אוסאמה סעדי: בעיה נוספת של חוק האזרחות שחוקק כהוראת שעה, שמדי שנה מאריכים את תוקפו, מקבל מעמד של קבע בספר החוקים של מדינת ישראל".
אוסאמה סעדי: היא חולקת על דעתו של השופט מלצר שמשתמש בעיקרון הזהירות המונעת "כי אין אפשרות להבטיח רמת ביטחון מוחלטת ומדובר בגישה רחבה מאוד שיש בה, בנוסף לסיכון, לפגיעה בזכויות, לפגיעה בקבלת החלטות.
אוסאמה סעדי: יש לו השפעה על התפיסות הדמוקרטיות הבסיסיות".
אוסאמה סעדי: החוק במתכונתו המקורית ולאחר שחלק מההוראות תוקנו, סבורה השופטת ש"לא ניתן נלקחו בחשבון איזונים ראויים בין מטרת החוק לבין הפגיעה בזכויות".
אוסאמה סעדי: איך השירה הזאת?
גבי לסקי: זאת שירה.
אימאן ח'טיב יאסין: את רוצה עוד שירה?
אימאן ח'טיב יאסין: בערבית.
אימאן ח'טיב יאסין: אני אקריא את השירה של מחמוד דרוויש שאומרת, בתרגום: תחשוב על האחר.
אימאן ח'טיב יאסין: הרבה מקרים הוא לידך באותו מקום, אבל הוא שקוף ואתה לא רואה אותו.
אימאן ח'טיב יאסין: כשאתה מכין את ארוחת הבוקר שלך, תחשוב על האחרים ואפילו תחשוב על ארוחת הבוקר של היונים.
אימאן ח'טיב יאסין: כשאתה בתוך המלחמה, גם יוזם מלחמות, תחשוב גם על אלה שעיניהם נשואות לשלום.
אימאן ח'טיב יאסין: כשאתה הולך לשלם את החשבונית של המים, תחשוב על אלה שאין להם אפשרות אפילו לקבל את החשבונית כי הם שותים מהמים שיורדים מהשמיים.
אימאן ח'טיב יאסין: כשאתה חוזר לבית שלך תחשוב על האחר ואל לך לשכוח את העם והאנשים שהחיים שלהם והבית שלהם הם האוהלים על הגבולות, במחנות, ועל הפליטים.
אימאן ח'טיב יאסין: כשאתה הולך לישון בנינוחות ומסתכל על השמיים ומעביר את הזמן בספירת הכוכבים, תחשוב על אלה שאין להם אפילו מקום לישון שאין להם את המרחב לישון בתוכו.
אימאן ח'טיב יאסין: כשאתה מדבר ומביע את עצמך – כמו שאנחנו עושים הרבה פעמים כאן – תחשוב על אלה שהם מחוסרי כל ואין להם את היכולת אפילו להביע דעה או עמדה.
אימאן ח'טיב יאסין: כשאתה חושב על האחרים הרחוקים אל תשכח לחשוב על עצמך, מה אתה יכול להביא לעולם שיהיה יותר טוב ויותר מואר, מקום לחיים.
אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שאם היינו בני אדם שמתחברים לעצמם – ודווקא בחלקה הקטנה הזאת, היכן שאנחנו נמצאים - וחושבים על טובתם שלה האחרים, כמו שחושבים לעצמם, אני חושבת שלא היינו יושבים ודנים בהצעת חוק כזאת.
אימאן ח'טיב יאסין: אם אני כבר מדברת, אני לא יכולה שלא לדבר על הסיפורים המזעזעים שמגיעים אלי ובעיקר מנשים שנמצאות כאן ולא כאן וכל הזמן בחייהן מאוימות.
אימאן ח'טיב יאסין: גם אין להן יציבות תעסוקתית, אין להן אפשרויות לטיפול בריאותי, אין להן אפשרויות לעבודה יציבה, אפילו אין להן אפשרויות להתנהג כאימהות כמו שאר האימהות בעולם, שהביאו ילדים לעולם ורוצות לתת לילדים שלהן את המיטב האפשרי.
אימאן ח'טיב יאסין: החוק הזה, ההצעה הזאת, הסיטואציה הזאת שנמשכת כבר שנים, אני חושבת שהיא בושה וחרפה לכל מי שנותן יד לכך שהסיטואציה הזאת תימשך.
אימאן ח'טיב יאסין: לא יכול להיות שאנחנו נחשיב את עצמנו – או אחרים, כי אני לא במקום הזה ולא רוצה להיות במקום הזה – כמי שטוענים שהם נאורים, שהם דוגלים באנושות, שהם חושבים בצורה הומניטרית, אבל כאשר מדובר באדם אחר, הכול נמחק, הכול לא קיים ולא חושבים לתת אפשרות לאחרים להיות ולחיות כבני אדם.
אימאן ח'טיב יאסין: אי אפשר להתעלם מאותה קבוצה של עשרות אלפי אנשים, נשים וילדים שמה הבקשות שלהם?
אימאן ח'טיב יאסין: הבקשות שלהם כל כך טבעיות, כל כך בסיסיות, כל כך יסודיות.
אימאן ח'טיב יאסין: על מה אנחנו מדברים?
אימאן ח'טיב יאסין: על כך שיהיה להם בית?
אימאן ח'טיב יאסין: על אימא שתוכל לחתום על ניתוח לבן שלה שצריך אותו באופן דחוף?
אימאן ח'טיב יאסין: על יציאה לטקס סיום של הבן שלה בחוץ לארץ אחרי שהוא למד שם שש שנים ורוצה לראות את אימא שלו נוכחת בטקס והיא לא יכולה לטוס ולהיות איתו?
אימאן ח'טיב יאסין: על קבלת רישיון נהיגה?
אימאן ח'טיב יאסין: על אישה קשישה בת יותר מ-70 שהתאלמנה ויש לה בן אחד והיא נמצאת כאן בלי מעמד?
אימאן ח'טיב יאסין: זה כל כך מציף אותי שאפילו אין לי יותר מלים לתאר את העוול הזה ואת אי היכולת שהעוול הזה יימשך עוד.
אימאן ח'טיב יאסין: אני חושבת שעל כולנו להיות בני אדם ולהגיד שנקבע קריטריונים ברורים אבל צודקים, כאלה שמאפשרים חיים.
נירה שפק: מה זה "בא לי"?
נירה שפק: סליחה שאני אומרת ואולי זה קצת לא במקום.
נירה שפק: קודם כל, אהבתי.
נירה שפק: שנית, אני כל הזמן מוצאת את עצמי בין הקטע של מדינה יהודית, שיש לנו אחת כזאת, לבין הקטע של הדמוקרטי וההומני ושוויון זכויות.
נירה שפק: תמיד מתנגן לי בראש, כשמדברים, מגש הכסף.
נירה שפק: נכנסתי שוב למגש הכסף לקרוא את המילים.
נירה שפק: אני יהודייה ואני רוצה מדינה יהודית, אני רוצה מדינה יהודית מכבדת ואני מנהלת סיכונים – כולנו מנהלים סיכונים – שכולנו נחיה כאן ואיך מנטרלים סיכונים בלי לפגוע.
נירה שפק: לא בא לי שלא האזרחים, לא חיילים ולא חיילות יהיו מגש כסף, שהם ישלמו את המחיר.
נירה שפק: למצוא את נקודת האיזון הזאת שנוכל לחיות כאן בלי לפחד.
נירה שפק: לכולנו יש תפקיד בזה.
אימאן ח'טיב יאסין: נכון.
נירה שפק: ליצור את ה-ביחד ולהבין שזאת מדינה יהודית ולהבין שזאת גם מדינה דמוקרטית.
גבי לסקי: אני רוצה לפנות לאמור בסעיף 10(א)(2).
גבי לסקי: כאן יש הנחיות לגבי המפקד הצבאי.
גבי לסקי: "רשאי מפקד האזור לתת היתר לשהייה זמנית בישראל לתושב אזור" וכולי.
גבי לסקי: אני חייבת לומר, כמו שאמרתי קודם, שהכנסת איננה יכולה לתת הנחיות, להעניק שיקול דעת למפקד האזור.
גבי לסקי: גם ההיפך הוא הנכון.
גבי לסקי: כלומר, למפקד האזור אין כל סמכות על שטח מדינת ישראל.
גבי לסקי: לכן הוא איננו מוסמך להתיר למישהו להיכנס לישראל.
אוסאמה סעדי: אני רוצה להזכיר לך ולהזכיר לכולנו שאני הייתי שותף לחקיקה של מה שנקרא חוק ההסדרה.
גבי לסקי: חוק הגנבה והגזל.
אוסאמה סעדי: חוק ההסדרה בא להכשיר את הגזל של מקרקעין פרטיים ואושר בכנסת בקריאה ראשונה, שנייה ושלישית, ואנחנו טענו שהחוק הזה הוא לא חוקתי כיוון שהכנסת למעשה מחוקקת חוקים שנוגעים ישירות לשטח שאני ואת קוראים לו שטח כבוש אבל גם לפי ההגדרה המשפטית שקיימת לאזור, גם לפי ההגדרה הזאת וגם לפי הפסיקה הקיימת של בית המשפט העליון, הריבון בשטחים הכבושים הוא המפקד הצבאי ואין מעליו מישהו אחר.
אוסאמה סעדי: הוא הריבון.
גבי לסקי: מבחינת המשפט הבין-לאומי.
אוסאמה סעדי: אני אומר מבחינה ישראלית, לא הכנסת ולא אף אחד אחר יכול לתת לו הוראות.
נירה שפק: למה אתה אומר את זה?
אוסאמה סעדי: זאת הפסיקה.
גבי לסקי: זה נכון.
גבי לסקי: זה מה שאמרתי קודם.
גבי לסקי: המפקד הצבאי יונק את סמכותו מהמשפט הבין-לאומי.
גבי לסקי: זה הדבר היחיד שחל עליו.
גבי לסקי: הוא הריבון בשטח מכוח הדין הבין-לאומי.
גבי לסקי: לכן אין לכנסת כל סמכות עליו.
אוסאמה סעדי: לכן ברגע שיש חוק שמחוקקת הכנסת, הוא לא אוטומטית חל בשטחים הכבושים.
גבי לסקי: אף פעם לא.
אוסאמה סעדי: זה מה שאני אומר.