GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עידו בן יצחק: "אזור" - כל אחד מאלה: יהודה והשומרון וחבל עזה; "חוק האזרחות" - חוק האזרחות, התשי"ב-1952; "חוק הכניסה לישראל" - חוק הכניסה לישראל, התשי"ב-1952; "מפקד האזור" - לעניין יהודה והשומרון - מפקד כוחות צבא הגנה לישראל ביהודה והשומרון, ולעניין חבל עזה - מי שיסמיך שר הפנים, בהסכמת שר הביטחון; "תושב אזור" - מי שרשום במרשם האוכלוסין של האזור, וכן מי שמתגורר באזור אף שאינו רשום במרשם האוכלוסין של האזור, ולמעט תושב יישוב ישראלי באזור.
אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, הגשתי הסתייגויות גם לעניין של ההגדרות.
רם בן ברק: כן, בבקשה, מה ההסתייגויות?
מירי פרנקל-שור: חבר הכנסת סעדי, אני רוצה להעלות שאלה, שתעלה לאורך הדרך, וכבר עלתה בדיון הקודם.
מירי פרנקל-שור: אני לא יודעת אם המקום הוא פה, לעניין תושב האזור.
מירי פרנקל-שור: אולי כדאי שנעלה אותה בסעיף 3, כשאנחנו מדברים על שהייה בישראל.
גבי לסקי: יש בעיה עם ההגדרה בכל מקרה.
גבי לסקי: זאת לא הסתייגות אלא שאלה.
גבי לסקי: מאחר ועל פי ההגדרה הזאת, תושב האזור הוא מי שרשום במרשם האוכלוסין של האזור, ומי שמתגורר באזור, אף שאינו רשום במרשם האוכלוסין של האזור, למעט תושב של יישוב ישראלי.
גבי לסקי: קודם כול, זה לא יישוב ישראלי אלא התנחלות ישראלית, אבל לא משנה.
גבי לסקי: יש אנשים שיש להם דרכון.
מירי פרנקל-שור: נכון, והם באו לבקר.
גבי לסקי: יש גם כאלה שבאו לבקר, וגם כאלה שיש להם דרכון של מדינה זרה.
גבי לסקי: כלומר, יש גם אנשים שהם פלסטינים, ויש להם דרכון אמריקני.
גבי לסקי: אם אנחנו נחיל את החוק הזה על בעל דרכון אמריקני, זה יפגע ביחסי החוץ שלנו עם מדינות, שיש לנו יחסים טובים איתן.
גבי לסקי: לכן אנחנו צריכים להיות מאוד מאוד זהירים בהגדרה הזאת, כי הוא לא רשום, הוא גר שם, אבל יש לו אזרחות של מדינה אחרת – שבדיה, ארצות הברית, גרמניה.
גבי לסקי: יש הרבה אנשים כאלה, וזה בעייתי.
צבי האוזר: זה הסדר שקיים מזה עשרים שנה, נכון?
גבי לסקי: לא הייתי אז חברת כנסת.
צבי האוזר: שיבוש יחסי החוץ של המדינה זה הסדר שקיים עשרים שנה.
מירי פרנקל-שור: גבי, את מתייחסת רק לרישא, מי שרשום במרשם האוכלוסין של האזור, נכון?
גבי לסקי: כתוב אחר כך שגם מי שמתגורר באזור, אף שאינו רשום.
גבי לסקי: יכולים להיות אנשים שמתגוררים שם, ויש להם אזרחות של מדינה זרה.
שמחה רוטמן: מה הבעיה בזה?
גבי לסקי: אם אזרח אמריקני מתגורר בשטחים כרגע, והוא מתחתן עם ישראלית, האם נחיל עליו את הוראת השעה, או את חוק הכניסה לישראל?
שמחה רוטמן: לפי החוק, בוודאי נחיל עליו את הוראת השעה, וגם יש לו את האינטרסים שנחיל עליו את הוראת השעה.
גבי לסקי: אבל הוא גם אמריקני.
שמחה רוטמן: אז מה?
צבי האוזר: זאת שאלה למשרד הפנים?
מירי פרנקל-שור: מה המדיניות של משרד הפנים בנושא?
חגית צור: הנתון שלנו לגבי אנשים שנחשבים מתגוררים באזור, זה ירדנים שנכנסו לרשות, חיו שם ואז נישאו והגיעו לישראל.
חגית צור: אלה רוב המקרים.
רם בן ברק: מה קורה עם אמריקני שגר ביריחו?
שמחה רוטמן: כמה כאלה יש בכלל?
שמחה רוטמן: זאת שאלה מציאותית.
נירה שפק: לא משנה כמה יש.
שמחה רוטמן: זה מאוד משנה.
חגית צור: יש כמה עשרות.
חגית צור: קשה לנו לאתר את המספר המדויק, אבל יש כמה עשרות.
גבי לסקי: ואם הם מתחתנים עם ישראלית, איזה דין יחול עליהם?
חגית צור: הם נחשבים תושבי האזור, לפי הגדרת החוק.
רם בן ברק: כנראה תושבי האזור, זה איפה שבסיס המגורים שלך.
אבתיסאם מראענה: למה שיהיה "כנראה"?
גבי לסקי: לא, לא.
גבי לסקי: בסיס המגורים שלהם הוא בארצות הברית.
שמחה רוטמן: לא, לא.
שמחה רוטמן: הם אזרחים, לא תושבים.
גבי לסקי: סליחה, יש הרבה פליטים פלסטינים, שההורים רשומים במרשם, נולדו בחו"ל בכל מיני מדינות וחזרו.
גבי לסקי: הם חוזרים כאמריקנים או כשבדים אבל מתגוררים בשטחים.
גבי לסקי: זה לא עשרות, כי אני טיפלתי במאות.
גבי לסקי: זה לא עשרות.
שמחה רוטמן: עשרות ביקשו איחוד משפחות.
גבי לסקי: אני רוצה לדעת, ולא משנה מה המספר.
גבי לסקי: השאלה איזה דין חל עליהם.
גבי לסקי: דרך אגב, ירדנים הם אזרחים ירדניים.
שמחה רוטמן: נכון, והם מוגדרים כתושב אזור.
צבי האוזר: זה היה בוועדת הפנים ב-2003.
צבי האוזר: אגב, שימו לב, אפרופו טענות כאלה ואחרות, פלסטינים שהם ירדנים והם לא תושבי האזור, הם תושבי ירדן, ההגבלה הזאת לא חלה עליהם.
צבי האוזר: זאת אומרת, יכול להיות פלסטיני תושב ירדן, שמתחתן עם ישראלית, והוא יכול לעבור לישראל לפי כללי הכניסה לישראל.
מירי פרנקל-שור: השאלה היא מה חל עליו.
מירי פרנקל-שור: אולי משרד הפנים יענה.
חגית צור: זאת הוראת החוק.
חגית צור: אם הוא מתגורר באזור, ואחר כך נכנס לישראל בעקבות נישואיו, הוא נחשב תושב אזור.
חגית צור: החוק מגדיר מיהו תושב אזור.
גבי לסקי: זאת הגדרה שאנחנו קובעים אותה עכשיו.
שמחה רוטמן: למה לא?
שמחה רוטמן: מה הרציונל לא לעשות את זה?
נירה שפק: גבי, תסבירי את מהות החיכוך שאת רואה.
גבי לסקי: ישראלים יכולים להגיע לארצות הברית מכוח נישואים, ולקבל שם מעמד.
גבי לסקי: עכשיו אנחנו אומרים לאזרחים אמריקנים שהם לא יכולים לקבל מעמד בישראל.
גבי לסקי: זה הזוי.
שמחה רוטמן: אנחנו לא אומרים לאזרחים אמריקנים שהם לא יכולים לקבל מעמד בישראל.
שמחה רוטמן: נו, באמת.
גבי לסקי: אתה כן אומר להם את זה.
שמחה רוטמן: לא, אנחנו לא אומרים את זה, גם כמה שתנסי להפוך את המילים.
אבתיסאם מראענה: אם הוא פלסטיני, יכול להיות שתגיד לו את זה.
נירה שפק: את זה יענו לנו נציגי משרד הפנים.
חגית צור: לא נתקלתי במקרה כזה.
גבי לסקי: יש כאלה מקרים.
גבי לסקי: מה יחול?
גבי לסקי: גם אם לא נתקלת, מאחר ואנחנו מסדירים הסדר כללי, מה הדין שיחול?
גבי לסקי: חשוב שיהיה ברור.
חגית צור: נכון להיום, מי שמתגורר באזור ייחשב תושב אזור, גם אם אין לו מספר זהות באזור.
חגית צור: עד היום, נתקלנו רק במקרים של ירדנים, שהגרו וחיו באזור.
גבי לסקי: שאלתי מה הדין שיחול במקרים כאלה.
חגית צור: הם ייחשבו תושבי אזור.
גבי לסקי: אנחנו לא רוצים שאמריקני ייחשב תושב אזור?
חגית צור: הוא לא אמריקני.
חגית צור: הוא מתגורר באזור.
גבי לסקי: אבל הוא אזרח אמריקני.
חגית צור: החוק מגדיר אותו היום כתושב אזור.
שמחה רוטמן: גבי, ההטרלה של משרד הפנים היא לא לעניין.
שמחה רוטמן: זאת הטרלה בדרגה מאוד גבוהה.
צבי האוזר: אמריקני שיושב בסוריה ואמריקני שיושב באיראן - - -
נירה שפק: צביקה, צביקה.
נירה שפק: חבר'ה, בואו נעשה בצורה מסודרת.
נירה שפק: שמחה היה באמצע המשפט.
שמחה רוטמן: המטרה שלנו היא להגן על מדינת ישראל מפני הסיכון הביטחוני/דמוגרפי בעיניי, המוגבר, שתושבי מדינות המנויות בתוספת ותושבי אזור, או אזרחי המדינות המנויות בתוספת או המקבילה של אזרחי אזור, מהווים למדינת ישראל.
שמחה רוטמן: השאלה אם אדם מחזיק באזרחות נוספת או לא, לא מעלה ולא מורידה לעניין הסיכון הביטחוני.
שמחה רוטמן: להפך, לפעמים זה אפילו מגביר את הסיכון הביטחוני שחל ממנו, בגלל שהוא יכול להסתובב בכל מקום.
שמחה רוטמן: לכן, הדבר הזה ממש לא משנה, וזה לא קשור אם הוא אזרח אמריקני או אזרח בורמזי.
שמחה רוטמן: אם מקום מגורי הקבע שלו הוא איראן, הוא מסוכן לי, גם אם הוא אזרח כל מדינה אחרת.
שמחה רוטמן: הוא מסוכן לי כאשר הוא בא לעשות איחוד משפחות.
שמחה רוטמן: אלא מה?
שמחה רוטמן: למה זאת קבוצה ריקה?
שמחה רוטמן: למה הם לא נתקלו במקרה הזה?
שמחה רוטמן: בדיוק בגלל הדברים שצביקה אמר בפעם הקודמת.
שמחה רוטמן: ההגירה הזאת היא הגירת נוחות.
שמחה רוטמן: מי שיש לו אפשרות לעשות הגירה לארצות הברית, ולעשות את איחוד המשפחות בארצות הברית, לא בא לפה כי הוא ציוני מאוד גדול.
שמחה רוטמן: הוא בא לפה כי הוא רוצה את הביטוח הלאומי הישראלי, אז הוא הולך לביטוח הלאומי האמריקני, שאולי הוא יותר טוב.
שמחה רוטמן: לכן, זאת קבוצה ריקה.
שמחה רוטמן: אף אחד לא רוצה לעשות את זה, וכל ההטרלה הזאת לא רלוונטית.
צבי האוזר: אזרח אמריקני, שהוא תושב איראן, לבנון, סוריה ועירק לפי התוספת השנייה, חל עליו אותו הסדר של אזרח אמריקני תושב האזור.
צבי האוזר: אשר על כן, החוק הוא ביטחוני.
צבי האוזר: אם מישהו שיש לו אזרחות אמריקנית הוא תושב איראן, לבנון, סוריה ועירק, הוא לא יכול להגר לישראל.
גבי לסקי: תשאירו את זה לשר החוץ האמריקני, עכשיו כשפותחים את הדרכונים לישראלים ללא ויזה.
שמחה רוטמן: שיבואו להומניטרי.
מירי פרנקל-שור: צביקה, אתה התייחסת לזה כאשר מרכז החיים הוא באזור או במדינה אחרת, אבל יש אנשים שרשומים במרשם האוכלוסין באזור, ומרכז החיים שלהם הוא לא באזור.
מירי פרנקל-שור: מרכז החיים שלהם הוא בארצות הברית, ומשום מה, עקב ביקור מסוים או עקב נסיבות שונות, הם נרשמו במרשם האוכלוסין באזור.
צבי האוזר: זאת בעיה אחרת.
מירי פרנקל-שור: זאת בעצם הרישא.
רם בן ברק: חברים, היועצת המשפטית, חברי כנסת נכבדים וארגונים נכבדים, אלה מקרים מועטים ונדון בהם פרטני, כל מקרה ומקרה.
רם בן ברק: גם עשרים זה מעט.
מירי פרנקל-שור: אתה קובע שמי שרשום במרשם האוכלוסין ומקום מגוריו הוא לא באזור - - -
צבי האוזר: יש ועדה הומניטרית בשביל זה.
שמחה רוטמן: גברתי היועצת המשפטית, החוק היום אומר גם לגבי מדינה זרה, ולא צריך לדבר רק על ההקשר של הרשות הפלסטינית כל הזמן, שזה אזרח או תושב.
שמחה רוטמן: זאת אומרת, כשם שאזרח איראני, שרשום במרשם האוכלוסין האיראני כאזרח, אבל הוא תושב ארצות הברית - - -
גבי לסקי: אם הוא עולה מארצות הברית - - -
שמחה רוטמן: אני לא אוכל לסיים משפט בלי שגבי לסקי תתפרץ לדבריי?
גבי לסקי: אמרתי שאתה לא חמוד.
גבי לסקי: בגלל זה אתה - - -
שמחה רוטמן: רק למי שקורא לי חמוד אני מרשה להתפרץ.
אבתיסאם מראענה: רוטמן, אני רוצה להגיד לך שמסתכלים עליך בטלוויזיה ועושים הגבלה.
אבתיסאם מראענה: איך שאנחנו מתנהגות פה, אנחנו מתנהגות ככה בבית בזוגיות.
שמחה רוטמן: אי-אפשר לקטוע.
שמחה רוטמן: גם בזוגיות כדאי לא לקטוע כל הזמן את בן הזוג.
אבתיסאם מראענה: אני מקווה שלפעמים היא אומרת לך שאתה חמוד.
שמחה רוטמן: אם מישהו הוא אזרח איראני, וזה המקבילה של רשום במרשם האוכלוסין באזור, אזרח רשות לצורך העניין, אזרח רשות, דהיינו רשום במרשם האוכלוסין באזור, או אזרח איראן, דהיינו רשום במרשם האוכלוסין באיראן, שהוא תושב ארץ אחרת, כל מדינה אחרת בעולם, כשהוא מגיע לפה, אנחנו מתייחסים אליו כאיראני.
שמחה רוטמן: זה מה שהחוק אומר גם לגבי איראן.
שמחה רוטמן: לכאורה, זה צריך להיות גם לגבי הרשות, ואין סיבה להבדיל.
שמחה רוטמן: זאת המקבילה, וככה החוק פעל ופועל.
שמחה רוטמן: האיום הביטחוני/דמוגרפי שההגירה הזאת מעוררת לנו, הוא אותו דבר לשאלה אם האדם עבר קודם והחתים דרכון ב-JFK.
עודד פורר: ההגדרה של תושב האזור אומרת שיש שתי סיטואציות שבהן אפשר להיות תושב האזור.
עודד פורר: או שאתה רשום במרשם האוכלוסין, או שאתה מתגורר באזור.
עודד פורר: כלומר, או זה או זה.
עודד פורר: החלק הרשום – מי שרשום במרשם האוכלוסין – לוכד הרבה מאוד אנשים, שהם לא תושבים דה-פקטו של הרשות.
עודד פורר: הם לא גרים שם.
עודד פורר: הם לא נמצאים שם, ואלה לא מקרים זניחים.
עודד פורר: אלה לא מקרים שייפתרו בוועדה ההומניטרית, מהסיבה הפשוטה, שבוועדה ההומניטרית, עצם הזוגיות היא לא טעם הומניטרי.
שמחה רוטמן: נכון, אבל גם אזרחי איראן יש המון שגרים בארצות הברית.
עודד פורר: הגיעו במהלך השנים המון סיפורים.
עודד פורר: למשל, נולדה ילדה בבית לחם, ובגיל שלושה חודשים המשפחה היגרה לארצות הברית.
עודד פורר: זה היה לפני עשרות שנים.
עודד פורר: היא רשומה במרשם הפלסטיני, אבל היא אזרחית אמריקנית, או שהיא חיה בספרד.
עודד פורר: היא לא חיה פה, היא לא הייתה פה מעולם.
עודד פורר: היא מכירה בן זוג ישראלי בחו"ל, וכשהם רוצים לבוא לארץ היא לא יכולה, כי היא רשומה במרשם הפלסטיני.
עודד פורר: אדוני, יש כאלה.
צבי האוזר: למה זה לא נוגע לוועדה הומניטרית?
עודד פורר: כי ועדה הומניטרית לא יכולה לתת על זוגיות בלבד.
עודד פורר: צריך טעם הומניטרי.
עודד פורר: היא צריכה להיות נכה או חולה או שיש שם איזה טעם הומניטרי.
צבי האוזר: הוועדה ההומניטרית מוגבלת - - -
עודד פורר: נכון.
שמחה רוטמן: בכמה מקרים כאלה טיפלת במהלך עשרים השנים האחרונות.
עודד פורר: טיפלתי בלא מעט.
עודד פורר: אני אתן לכם עוד דוגמה.
שמחה רוטמן: כמה לא מעט?
אוסאמה סעדי: מלא.
שמחה רוטמן: מספרים, בערך.
שמחה רוטמן: כמה זה מלא?
עודד פורר: עשרות, שמונים.
עודד פורר: אני אומר יותר מזה.
עודד פורר: התוספת של מי שרשום במרשם, הייתה תיקון שהוכנס לחוק בהמשך, בגלל שהתחילו להגיע מקרים כאלה, של אנשים שרשומים, אבל הם לא חיים.
נעמה פלאי: לא, לא.
נעמה פלאי: זה בגלל שהניסוח היה על דרך "לרבות".
נעמה פלאי: היה כתוב תושב אזור, זה לרבות מי שמתגורר.
נעמה פלאי: לכן, עשו הבהרה שאומר: מי שרשום.
עודד פורר: אני אתן עוד דוגמה.
עודד פורר: אדוני, יש קבוצה של תושבים בדואים שחיים בנגב.
עודד פורר: הם אנשים שבאו מסיני, והם היו רשומים במרשם האוכלוסין של המינהל האזרחי בסיני.
עודד פורר: מרשם האוכלוסין של המינהל האזרחי בסיני התנהל ברפיח.
עודד פורר: ישראל הורישה אותו לרשות הפלסטינית.
עודד פורר: הם לא חיים שם, ובחיים שלהם הם לא חיו ברצועת עזה.
עודד פורר: כף רגלם לא דרכה ברצועת עזה.
שמחה רוטמן: מה הבעיה לגרוע אותם מהמרשם?
עודד פורר: אי-אפשר, כי זאת הרשות הפלסטינית.
עודד פורר: הם לא חיו שם, הם לא תושבים שם, והחוק חל עליהם.
עודד פורר: אנחנו מטפלים בכאלה.
שמחה רוטמן: כמה יש כאלה?
אבתיסאם מראענה: 80.
שמחה רוטמן: מצוין, זה מקור המידע.
שמחה רוטמן: מתוך 100 אלף איש יש לך 80 מקרים חריגים, אז בוא נזרוק את ה-100 אלף אנשים.
שמחה רוטמן: הטענה הזאת קצת מופרכת.
שמחה רוטמן: הרי מה הסיטואציה?
שמחה רוטמן: בוא נחשוב לא על העבריינים.
שמחה רוטמן: הסיטואציה היא שאנחנו רוצים לעזור לה, שאנחנו רוצים ללכת לקראת האזרח הישראלי.
שמחה רוטמן: שני בני זוג, אחד יצא מישראל ואחת יצאה מג'נין.
שמחה רוטמן: הם הכירו במסגרת הלימודים שלהם באוניברסיטה אמריקנית.
שמחה רוטמן: הם חיו שם שבע שנים, ילדו ילדים, התאזרחו שם, והוא רוצה להתאחד סוף סוף עם בני משפחתו, ולהביא איתו את אשתו.
שמחה רוטמן: הוא תקוע, מסכן.
שמחה רוטמן: זאת סיטואציה שהחוק אמור לתת לה מענה.
שמחה רוטמן: וזאת סיטואציה שנופלת בגדרי החוק.
שמחה רוטמן: הסיטואציה הזאת היא כזאת שבה אדם הכיר, התחתן, והוא יהיה זכאי בהתאם לכללים למת"ק או לזה.
שמחה רוטמן: למה שסיטואציה כזאת, שרשומה במרשם האוכלוסין של האזור, למרות שהיא כבר הרבה שנים לא פה, ויש לה כבר אזרחות במקום אחר, ועדיין אני חושב שקרובי משפחתה, הרקע שלה, השבט שלה – זה לא משנה מה – הוא מהרשות הפלסטינית, הוא פלסטיני, ההזדהות שלה, הסכנה שהיא תגויס לטובת ארגוני טרור, כל הרציונלים שקיימים בחוק, קיימים לגביה בדיוק אותו הדבר.
שמחה רוטמן: למה שאני לא אכניס אותה לגדרי החוק?
שמחה רוטמן: למה שאני אוציא אותה מגדרי החוק?
שמחה רוטמן: אנחנו בסעיף ההגדרות, ואנחנו לא אומרים איזה מענה לתת לה.
שמחה רוטמן: אתה מוציא אותה מגדרי החוק בשלב ההגדרות, כאשר בדיוק אליה התכוונתי?
שמחה רוטמן: לא התכוונתי לתת אזרחות לעבריינים.
עודד פורר: היושב-ראש, אם יורשה לי, השאלה של הרישום במרשם היא שאלה טכנית.
עודד פורר: מי מתגורר – זאת שאלה מהותית.
עודד פורר: החלק הראשון הוא טכני – רשום או לא רשום.
עודד פורר: החלק השני הוא האם אתה באמת מתגורר שם.
שמחה רוטמן: אפשר לשנות, ולכתוב: מי שהתגורר.
שמחה רוטמן: יכול להיות שאפשר לדבר על כל מי שאי פעם התגורר באזור.
שמחה רוטמן: יכול להיות.
שמחה רוטמן: נראה לי שמבחינה מספרית אתה לא תרוויח הרבה.
רם בן ברק: רשמנו כאן כוכבית, ונראה אם אפשר לעשות נוסח אחר.
עידו בן יצחק: הגבלת אזרחות וישיבה בישראל.
עידו בן יצחק: בתקופת תוקפו של חוק זה, על אף האמור בכל דין, לרבות סעיף 7 לחוק האזרחות, שר הפנים לא יעניק לתושב אזור או לאזרח או לתושב של מדינה המנויה בתוספת, אזרחות לפי חוק האזרחות ולא ייתן לו רישיון לישיבה בישראל לפי חוק הכניסה לישראל, ומפקד האזור לא ייתן לתושב אזור היתר לשהייה בישראל לפי תחיקת הביטחון באזור.
אוסאמה סעדי: יש לי הסתייגויות לסעיף.
אוסאמה סעדי: אנחנו מבקשים לבטל את כל הסעיף.
אוסאמה סעדי: לחילופין, אנחנו מבקשים לבצע את ההבחנה שדיברתי עליה, וגם חלק מחבריי והיושב-ראש.
אוסאמה סעדי: מכיוון שאנחנו מחוקקים את החוק הזה מחדש, ולא מאריכים את הצו, אני מבקש לבחון כמה חלופות.
אוסאמה סעדי: קיבלנו נתונים ממשרד הפנים לגבי 9,200 ולגבי 3,000.
אוסאמה סעדי: אני מבקש לקבוע כי משרד הפנים יבחן את כל הבקשות האלה לפי התהליך המדורג, והיכן שאין מניעה ביטחונית, לאשר.
אוסאמה סעדי: מי שהיה בהיתר מת"ק, שישודרג ל-א5, ומי שהיה ב-א5, ישודרג לרישיון קבוע.
אוסאמה סעדי: לחילופי חילופין, כל מי שמחזיק בהיתר כדין במשך עשר שנים, ואין מניעה ביטחונית, המעמד שלו ישופר.
רם בן ברק: אני רושם כוכבית ואנחנו נחזור לזה.
מירי פרנקל-שור: זה בהמשך.
רם בן ברק: יש לזה פתרון בהמשך.
אוסאמה סעדי: איפה?
אוסאמה סעדי: באיזה סעיף?
מירי פרנקל-שור: אני חושבת שזה בסעיף 3.
מירי פרנקל-שור: שם אפשר לתת לזה מענה.
שמחה רוטמן: זה הזמן לדבר על סעיף מטרה או אחר כך?
שמחה רוטמן: הוספת סעיף מטרה.
שמחה רוטמן: זה יהיה בעצם סעיף אחד חדש.
רם בן ברק: אפשר לדבר על זה עכשיו, אם אתה רוצה.
נירה שפק: אוסאמה אומר שאין בעיה להכניס לסעיף 3, אז אפשר להגיע להסכמה על סעיף 2.
אוסאמה סעדי: את סעיף 2 אני מבקש לבטל.
צבי האוזר: אני חושב שצריך לבחון את הכללת סעיף מטרה.
צבי האוזר: אני מציע לא לדון בזה עכשיו אלא בהמשך, אבל אני רושם את זה כאן, כי מבחינה כרונולוגית זה המקום.
עידו בן יצחק: היתר לגבי בני זוג.
עידו בן יצחק: על אף הוראת סעיף 2, רשאי שר הפנים, לפי שיקול דעתו, לאשר את בקשת תושב האזור למתן היתר לשהייה בישראל בידי מפקד האזור -
עידו בן יצחק: כדין בישראל;
שמחה רוטמן: בהקשר הזה, אני רוצה לקבל את הצעתך.
שמחה רוטמן: הגענו לשנת 2022, ואני לא חושב שצריך לייצר הפרדה בין גברים לנשים, ולהגיד לאנשים איך לחיות את חייהם.
שמחה רוטמן: לכן גיל 35 צריך להיות לבן/בת זוג, בלי הפרדה בין גברים לנשים.
שמחה רוטמן: גיל 35 לכולם.
שמחה רוטמן: גם לפי נתוני השב"כ זה נכון.
שמחה רוטמן: לפי נתוני השב"כ זה היה צריך להיות 35 ו-50, כי זה המדד של 90% מהמעורבים בטרור, אבל אני חושב שאנחנו בשנת 2022, ופשוט יהיה כלל אחד לכולם – 35.
שמחה רוטמן: ולא קשור אם בחרת לחיות עם בן או בת זוג.
אבתיסאם מראענה: אני חושבת שהמחשבה שלי הרבה יותר בהירה עכשיו, ממה שהיא הייתה לפני שעתיים.
אבתיסאם מראענה: עכשיו נפל לי האסימון.
אבתיסאם מראענה: גבר בן 35, אי-אפשר להשוות אותו לאישה בת 35.
אבתיסאם מראענה: כמה שאתה מנסה להתייפייף שאתה שוויוני, מגדרי, עאלק.
שמחה רוטמן: אני מבקש שזה יהיה בפרוטוקול הגלוי.
אבתיסאם מראענה: אנחנו לא חברה כל כך ליברלית ופתוחה, שרואה במעמד של אישה בת 35 כמו גבר בן 35.
אבתיסאם מראענה: גבר לא צריך ללדת, ולכן השעון הביולוגי שלו לא כל כך משמעותי.
אבתיסאם מראענה: הסיפור הזה של שוויוניות יעני, אני מבקשת לקחת את זה באמת ברצינות.
רם בן ברק: מה ברצינות?
אבתיסאם מראענה: ברצינות זה לא להשוות את הגיל של גברים ונשים ל-35.
אבתיסאם מראענה: אני בעד להוריד את גיל הנשים ל-20, ואת הגברים מגיל 35 ל-30.
רם בן ברק: שתי ההסתייגויות נרשמו.
אבתיסאם מראענה: עוד דבר, וזה הכי חשוב.
אבתיסאם מראענה: בבקשה, בנוסח, אם אפשר לשנות אותו, ולכתוב: גבר וגבר ואישה ואישה.
רם בן ברק: אנחנו נשנה.
אבתיסאם מראענה: אני מודה לך מאוד.
שמחה רוטמן: אני מצאתי נוסח רב-מגדרי, שלא נכנס למריבות האלה.
מירי פרנקל-שור: כתוצאה מהדיונים שהיו ומההערות שהועלו כאן – אנחנו נראה את זה גם בסעיף 4 – אני מציעה לוועדה לבחון איזושהי הקלה מסוימת.
מירי פרנקל-שור: אני מדברת גם על סעיף 3 וגם על סעיף 4.
מירי פרנקל-שור: סעיף 3 מדבר על בני זוג, וסעיף 4 מדבר על הילדים.
מירי פרנקל-שור: שדרוג מעמד מהיתר מת"ק ל-א5, יהיה תלוי ותק ותלוי גיל, בכפוף לבדיקה ביטחונית.
מירי פרנקל-שור: יכול להיות שבמקרים מסוימים, השדרוג יהיה ממת"ק ל-א5 ללא התיעוד.
מירי פרנקל-שור: כלומר, נמצא פתרון לתעודה, ולפחות שייתן את המעטפת של הזכויות הסוציאליות.
מירי פרנקל-שור: זה נכון גם לגבי גברים שנמצאים כאן למעלה ממספר מסוים של שנים, בגיל 50 או כל גיל אחר, וגם לגבי נשים.
מירי פרנקל-שור: אני לא בטוחה שהגיל צריך להיות 50 גם לנשים, ולעמדתי אפשר להוריד אותו אולי לגיל 45.
מירי פרנקל-שור: הכול בכפוף לבדיקה ביטחונית.
צבי האוזר: זה בא כתוספת לסעיף 3?
מירי פרנקל-שור: כן, כתוספת לסעיף 3.
מירי פרנקל-שור: לפי מה שהוצג בוועדה, יש גברים ונשים שנמצאים כאן בהיתר מת"ק, ולא נותנים להם שום זכויות סוציאליות.
שמחה רוטמן: הם יכולים לעלות ממת"ק לרישיון ארעי לפי סעיף 5, אם הם רוצים.
אוסאמה סעדי: זה רק הומניטרי.
שמחה רוטמן: הרעיון מפריע לי, מה שאמרת.
שמחה רוטמן: קונספטואלית, את אמורה להוסיף דבר כזה, ולהגיד: אחד מהטעמים הומניטריים המיוחדים ששר הפנים יכול לשקול, הוא מספר שנים, גיל וכולי.
שמחה רוטמן: קונספטואלית זה שייך לסעיף 5 ולא לסעיפים אחרים, כי זה שדרוג ממת"ק.
שמחה רוטמן: המקום שזה יושב בחוק, זה סעיף 5.
מירי פרנקל-שור: אני לא רואה את זה כטעם הומניטרי.
שמחה רוטמן: למה?
שמחה רוטמן: להפך.
שמחה רוטמן: אמיתית זה הומניטרי, כי את אומרת שזה אולי לא טעם הומניטרי מיוחד, אבל זה טעם הומניטרי.
שמחה רוטמן: את אומרת שאדם נמצא בארץ הרבה שנים, ואני סתם מטרטרת אותו שהוא לא ייסע לנתב"ג, אני סתם מטרטרת אותו שאין לו זכויות סוציאליות.
שמחה רוטמן: הרציונל שלך לתת לו את זה, הוא רציונל הומניטרי ולא סטטיסטי.
מירי פרנקל-שור: אני קצת חולקת עליך, חבר הכנסת רוטמן, אני לא חושבת שזה טעם הומניטרי.
מירי פרנקל-שור: חוק שנחקק ב-2003, ואחר כך תוקן ב-2007, ועכשיו אנחנו פותחים אותו לראשונה, אני חושבת שצריך ללמוד מהעבר.
מירי פרנקל-שור: יש מקרים שמייצגים לנו איזשהו עיקרון, ואני חושבת שנכון להשאיר את הטעמים ההומניטריים למקרים מאוד מאוד מסוימים, שהם באמת הומניטריים.
מירי פרנקל-שור: המקום שלו הוא גם בסעיף 3 וגם בסעיף 4.
אוסאמה סעדי: אדוני היושב-ראש, לגבי הסעיף הזה.
אוסאמה סעדי: אני מבקש גם להגיש הסתייגויות.
אוסאמה סעדי: אם היועצת המשפטית חושבת שההסתייגויות שהגשתי בסעיף 2, אפשר להעביר אותן לכאן, אני מעביר אותן.
מירי פרנקל-שור: אני לא יודעת מה ההסתייגויות שלך.
צבי האוזר: אתה יכול לחזור עליהן?
אוסאמה סעדי: אני מבקש לאבחן את הקבוצה הקיימת, 12,300, וכל מי שהגיש בקשות עד היום, ולעשות בדיקה פרטנית לכל הקבוצה הזאת.
אוסאמה סעדי: לשדרג אותם לפי ההליך המדורג שקבוע במשרד הפנים.
אוסאמה סעדי: לחילופין, כל הקבוצה ששוהה כדין בישראל, מכוח החוק, יינתן לה שדרוג במובן זה, שכל האנשים עם היתר מת"ק ישודרגו ל-א5, וכל הקבוצה של א5 ישודרגו לרישיון קבוע.
אוסאמה סעדי: לחילופין, אני מבקש שכל מי שמחזיק היתר כדין במשך 10 שנים, ישודרג.
אוסאמה סעדי: לחילופי חילופין, כל מי שמחזיק ברישיון כדין מעל חמש שנים, בכפוף לבדיקה ביטחונית, גם הוא ישודרג בהליך המשודרג.
אוסאמה סעדי: לגבי נשים, שמענו את הנתונים וקראנו אותם.
אוסאמה סעדי: נשים כמעט לא מעורבות בשום פעילות ביטחונית, לפי הנתונים שקיבלנו.
אוסאמה סעדי: אני מבקש לשדר את המעמד של כל הנשים שהגישו בקשות, ומחזיקות בהיתר.
אוסאמה סעדי: מי שמחזיקה בהיתר מת"ק, תשודרג באופן אוטומטי ל-א5, ומי שמחזיקה ב-א5, תשודרג לרישיון קבוע.
אוסאמה סעדי: לגבי הגילאים, אני מבקש להוריד את גיל הגברים ל-25, ואת גיל האישה ל-20.
אוסאמה סעדי: אני אשלח את ההסתייגויות לך ולייעוץ המשפטי.
רם בן ברק: כן, צביקה.
צבי האוזר: לגבי סעיף 3, בהנחה שמדברים על פתיחת החוק, מה שגורם לבעייתיות מנקרת עיניים במבט ראשון, הן המילים: לשם מניעת הפרדתו מבת זוגו או לשם מניעת הפרדתה מבן זוגה.
צבי האוזר: זה עיקר העוול ההומניטרי.
צבי האוזר: לאור מה שהתגלה כאן, גם מנקודת המבט של השב"כ וגם מבחינת הפרקטיקה של החיים, שאין מניעה שהאזרח הישראלי יתגורר באזור – יכול להיות שמבחינת הפרקטיקה של החוק זה בלתי אפשרי, כי אני יודע שיש אזהרות כאלה – לקבוע שהשר רשאי לאשר לאזרח הישראלי לשהות באזור, בלי לפגוע בזכויותיו בישראל.
צבי האוזר: אין פה עניין שהוא לשם מניעת הפרדתו מבת זוגו.
צבי האוזר: אם ההפרדה מבת הזוג או מבן הזוג, היא אחד העיקרים שעליו אנחנו דנים, אנחנו צריכים לאפשר הקמת הבית המשפחתי או בישראל או באזור.
צבי האוזר: אי-אפשר לעשות את זה כך, שאפשר רק בישראל ולא באזור.
צבי האוזר: אף אחד לא שאל לגבי זכויות אדם וזכויותיו של אזרח ישראלי, שרוצה להתגורר חמש דקות מכפר סבא או בסמיכות רבה לישראל, לשמור על זכויותיו בישראל, ולגור יחד עם אשתו באזור.
צבי האוזר: זאת גם זכות אדם.
צבי האוזר: אני מציע לטפל בסעיף הזה גם בצד השני.
שמחה רוטמן: אזרח ישראלי שמתגורר בקלקיליה מאבד זכויות כלשהן?
צבי האוזר: מאבד זכויות או אסור לו.
צבי האוזר: לא אוכפים את זה.
עודד פורר: אסור לו, והוא יאבד זכויות.
שמחה רוטמן: איזה זכויות הוא מאבד?
גבי לסקי: אנחנו מטעם מרצ יש לנו הרבה הסתייגויות, אבל נאמר לנו שנגיש אותן ביום ראשון.
גבי לסקי: אני רוצה לוודא שאנחנו לא מאבדים את הזכות שלנו.
גבי לסקי: דבר נוסף, אני חושבת שאנחנו צריכים לקבל נתונים יותר עדכניים ויותר קונקרטיים, כדי שנוכל לדבר על הגיל.
גבי לסקי: אני חושבת שיש מקום להורדת הגיל, הן של הגברים והן של הנשים, וזה תלוי נתונים.
גבי לסקי: דבר נוסף, לגבי סעיף 3, אני מצטרפת לחלק גדול מהדברים שאמר חברי חבר הכנסת אוסאמה סעדי.
גבי לסקי: יש קבוצה של אנשים, שהגישו בקשות כשהחוק לא היה בתוקף.
גבי לסקי: האנשים האלה לא יכולים להיות באותו מעמד, כמו אלה שיגישו אחר כך.
גבי לסקי: המדינה באמת פעלה על פי בג"ץ, בניגוד לדין, והיו צריכים להיכנס להליך הרגיל, והם לא עשו את זה.
גבי לסקי: לכן, אני מבקשת להחריג בכל החלטה שתהיה את הקבוצה הזאת, שכן הגישה בקשות כשהחוק לא היה בתוקף, והחוק שחל עליהם היה חוק הכניסה לישראל, ולהסדיר את ההליכים של איחוד משפחות הרגיל, כפי שהוא נעשה לכל בן אדם.
רם בן ברק: אני רוצה להגיד לגבי סעיף 3 הערה שקיבלתי ממירה.
רם בן ברק: אני מבין שלא תהיה התנגדות אם יהיה כתוב בסעיף 1 ובסעיף 2: לשם מניעת הפרדתו מבת/בן זוגו, ומבן/בת זוגה.
רם בן ברק: זאת על מנת שיהיה ברור, שזוגות יכולים להיות גם זוגות מעורבים, ולא רק זוגות של גבר ואישה.
אבתיסאם מראענה: אני שומעת פה פתיחות גדולה לסוגיה.
אבתיסאם מראענה: אם זה זוג להט"בים שמתחתנים, למה סוגיית הגיל חשובה?
אבתיסאם מראענה: אפשר להחריג אותם?
שמחה רוטמן: איך עובד השעון הביולוגי שם?
אבתיסאם מראענה: אני לא מאמינה שאני שומעת את זה.
אבתיסאם מראענה: האישה עדיין ייכנס להיריון, והגבר לא ייכנס להיריון.
אבתיסאם מראענה: שום דבר לא השתנה, גם כשהם להט"בים.
רם בן ברק: זה נורא פשוט, אם זה זוג גברים – גיל 35, אם זוג נשים – גיל 25.
נירה שפק: בדקתי את הנוסח של סעיף 3.
גבי לסקי: אם יש מתנחל שבא לגור בשטחים ויש שם פלסטיני מתחת לגיל 35, הוא יכול לגור שם?
גבי לסקי: הרי הם סכנה ביטחונית, לא? למה זה מותר?
שמחה רוטמן: מותר להם לגור בהתנחלות, זה שטח אקס-טריטוריאלי.
גבי לסקי: אבל יחד עם פלסטיני מגיל 35?
גבי לסקי: הם מסוכנים באופן כללי.
שמחה רוטמן: יש יהודים הרבה יותר מסוכנים.
נירה שפק: רציתי להעיר לגבי הקהילה הלהט"בית.
נירה שפק: בסעיף 3, כתוב: היתר לגבי בני זוג, זה בני, בנות זוג, כי מה לעשות, יש סעיפים עם בני ובנות.
נירה שפק: וזה גם נכון לכלל.
נירה שפק: בסעיף קטן (1), להוסיף לגבי תושב אזור שגילו מעל גיל 35, לשם מניעת הפרדתו מבת זוגו, בן זוגו השוהה בישראל.
נירה שפק: אותו דבר ההפך בסעיף קטן (2): לשם מניעת הפרדתה מבת זוגה.
אבתיסאם מראענה: אני חושבת שזה רגע היסטורי.
אבתיסאם מראענה: עזבי סנדביצ'ים, אמילי.
אבתיסאם מראענה: יש פה אירוע היסטורי בחוק האזרחות.
גבי לסקי: אל תיתנו מעמד היסטורי - - -
רם בן ברק: חברים, אני לא יכול לנהל את הדיון הזה ככה.
אבתיסאם מראענה: חכי.
אבתיסאם מראענה: נשמח מאוד להסדיר את מעמדה של חברת הלהט"ב שנרדפים שם, ובאים למדינת ישראל.
אבתיסאם מראענה: זאת הזדמנות גם לדבר עליהם וגם להסדיר את מעמדם.
רם בן ברק: אנחנו ניתן לפלסטינים להתעסק עם הקהילה הפלסטינית.
נירה שפק: אני רוצה לשאול אם יש מניעה למה שאמרתי.
רם בן ברק: אין מניעה.
רם בן ברק: הייעוץ המשפטי יושב על הניסוח, וימצא את הניסוח הטוב ביותר.
אוסאמה סעדי: אני טוען לנושא חדש.
אוסאמה סעדי: על כל התיקונים האלה.
נירה שפק: אין כאן נושא חדש.
אוסאמה סעדי: אמרה: היסטוריה, להוציא מהחלון את כל הנושא של הלהט"בים.
אוסאמה סעדי: לא היה במשך עשרים שנה, וכמובן זה נושא חדש.
אבתיסאם מראענה: אלה החיים.
אבתיסאם מראענה: אתה פשוט לא מתמודד איתם ביום-יום, ואנחנו מתמודדות עם זה.
אוסאמה סעדי: אני אטען נושא חדש.
מירי פרנקל-שור: צריך להעביר את זה לוועדת הכנסת.
שמחה רוטמן: בינתיים לא נדון בבן/בת זוג, והלהט"בים ימשיכו לסבול בגלל הטענה של אוסאמה סעדי.