GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עידו בן יצחק: אוקיי, סיימנו הסתייגויות לסעיף 15.
עידו בן יצחק: אנחנו עוברים להסתייגויות לסעיף 16, לשעבר סעיף 11.
עידו בן יצחק: הסתייגות 211 של הרשימה המשותפת, מר"צ, רע"מ ואבתיסאם מראענה.
עידו בן יצחק: מס' 212 של הרשימה המשותפת.
עידו בן יצחק: אוקיי, עכשיו הסתייגויות של הציונית הדתית, ש"ס, יהדות התורה והליכוד.
עידו בן יצחק: הסתייגות 213.
רם בן ברק: רבותי, כאן אנחנו רוצים להצביע, אז תקריא את זה כולל כל אחד מהחילופין.
רם בן ברק: כשתגיע לחילופין א' אנחנו נצביע בעד.
רם בן ברק: זאת אומרת, זה יהיה לשנה ולא לשנה ושמונה חודשים.
עידו בן יצחק: אוקיי, אם ככה אז אנחנו נצביע על 213 ועל החילופין הראשון.
רם בן ברק: שזה בעד.
רם בן ברק: לא, לא, אחרי.
שמחה רוטמן: תצביע על כל אופציה.
שמחה רוטמן: תדחה את השתיים הראשונות ותהיה בעד השלישית.
קריאה: לחילופין א' אנחנו בעד.
שמחה רוטמן: אתם יודעים מה?
שמחה רוטמן: אני יכול למשוך את שתי ההסתייגויות הראשונות?
שמחה רוטמן: אני מושך את 213 החילופין הראשון ואת החילופין השני ומשאיר רק את החילופין א', יש הצבעה אחת על 213.
רם בן ברק: אוקיי, אני מצביע על 213 לחילופין א'.
אוסאמה סעדי: אני טוען נושא חדש.
רם בן ברק: חילופין א'.
מיכל רוזין: נושא חדש, נושא חדש.
שמחה רוטמן: אז לא, אז לא.
מיכל רוזין: אין לך ברירה, אין לך ברירה, זה נושא חדש.
מיכל רוזין: בחוק אין כרגע בנוסח שאושר - -
רם בן ברק: ועדת הכנסת - -
שמחה רוטמן: לא עכשיו, בסוף.
רם בן ברק: אז שמים את זה בצד?
מיכל רוזין: לא, אתה מצביע על זה.
ניר אורבך: לא, אי אפשר להצביע על זה עכשיו.
ניר אורבך: בשנייה שהוא אמר נושא חדש, אי אפשר להצביע על זה.
רם בן ברק: אנחנו שמים את זה בצד בכוכבית, נושא חדש, אוסאמה סעדי כל הכבוד.
מיכל רוזין: ומר"צ.
רם בן ברק: ומר"צ.
יוסף טייב: אני יכול לשאול אותך שאלה?
יוסף טייב: רק שנייה, כבוד יושב הראש.
יוסף טייב: אוסאמה סעדי הבוקר מקבל מחמאות מאחמד טיבי, ממך, מכולם, אנחנו ככה עם היד כל הזמן, שום מחמאה לא קיבלנו.
שמחה רוטמן: אני רק מבקש לדעת האם סיעה שהגישה הסתייגויות על פרק זמן התחילה, יכולה לפי נוהל ההסתייגויות החדש של היעוץ המשפטי, יכולה בכלל להגיש הסתייגות ולטעון על פרק התכולה זה נושא חדש?
שמחה רוטמן: האם הם יכולים?
שמחה רוטמן: כי זו ההסתייגות שלהם על פרק זמן תכולה, האם כן או לא?
שמחה רוטמן: אם כן, אנחנו גם נעשה בזה שימוש בעתיד.
מירי פרנקל-שור: הם לא מגישים הסתייגות על עצמם.
מירי פרנקל-שור: הם הגישו הסתייגות - -
שמחה רוטמן: הבנתי, למרות שזה אותו, בסדר, מקבל.
רם בן ברק: אוקיי חבר'ה, חבל על הזמן של כולנו.
רם בן ברק: הסתייגות 214.
עידו בן יצחק: מס' 214 של הציונות הדתית כולל החילופין.
עידו בן יצחק: מס' 215.
מיכל רוזין: אני נגד הייתי.
עידו בן יצחק: הסתייגות 216 של מר"צ ורע"מ כולל החלופיות.
רם בן ברק: מי בעד 216?
עידו בן יצחק: מס' 217.
רם בן ברק: מי בעד 217?
עידו בן יצחק: ש"ס הוצבע כבר.
עידו בן יצחק: לסעיפים 17 ו-18 לא היו הסתייגויות.
עידו בן יצחק: אפשר להצביע על הסעיפים האלה כנוסח הוועדה.
רם בן ברק: אנחנו עכשיו כנוסח הוועדה, אנחנו בעד, כן?
רם בן ברק: מי בעד להצביע על הסעיפים 17 ו-18 כנוסח הוועדה.
רם בן ברק: הצבעה הסעיפים - - -
מיכל רוזין: רביזיה על הכל.
עידו בן יצחק: הסתייגויות לאחרי סעיף 18, 219 של הרשימה המשותפת ואמילי מואטי.
עידו בן יצחק: מס' 220.
עידו בן יצחק: מס' 221 של הרשימה המשותפת.
עידו בן יצחק: אוקיי, סיימנו.
מיכל רוזין: יש נושא חדש, יש רביזיות לנושא חדש.
רם בן ברק: חברים רגע שנייה אחת.
רם בן ברק: אנחנו מקשיבים עכשיו למירי.
מירי פרנקל-שור: אני מציעה שאנחנו נפנה לוועדת הכנסת בטענת נושא חדש ואחר כך אנחנו נחליט על מועד.
רם בן ברק: אז רגע מתי אנחנו מתכנסים, לא הבנתי?
שמחה רוטמן: הוגשו רביזיות על הכל?
שמחה רוטמן: אז גם אני אגיש, כדי שאם תמשכו, שיישאר.
מאיר פרוש: כמה זמן זה ייקח לנו עכשיו?
רם בן ברק: סביר להניח שב-11:30.
מיכל רוזין: זה תלוי ועדת הכנסת.
מיכל רוזין: אי אפשר לבחור רביזיות על ועדת כנסת.
מיכל רוזין: צריך להגיד לו.
רם בן ברק: שלום חברים, אני פותח את הדיון.
רם בן ברק: אנחנו נמשיך מהמקום שבו הפסקנו.
רם בן ברק: משרד הפנים היה אמור לתת את הנתונים.
חגית צור: שלום, אני מנהלת הלשכה של רשות האוכלוסין וההגירה במזרח ירושלים.
חגית צור: אני אציג את הנתונים כפי שנדרשנו על ידי הוועדה ואשיב לשאלות אם יהיו.
חגית צור: פירוט הנתונים משנת 2015 עד ה-5 ביולי 2021: מספר הבקשות לאיחוד משפחות של תושבי האזור שהוגשו, אושרו או סורבו מדי שנה.
חגית צור: בסך הכל הוגשו 6,628 תיקים.
חגית צור: מתוכם, אושרו 3,676 וסורבו 1,807.
חגית צור: היו עיכובים ב-183 תיקים, ואין עדיין החלטה בתיק ב-962 תיקים.
מוסי רז: אבל זה מ-2017 ועד מתי?
חגית צור: עד יולי 2021.
מוסי רז: אז זה לא 70 אחוז כמו שדווח כאן לפני יומיים.
מוסי רז: לפני יומיים דיווחת כאן ש-70 אחוז אושרו, ועכשיו את נותנת מספרים אחרים, שהם דומים יותר ל-55 אחוז.
חגית צור: הם יותר דומים ל-60-50 אחוז.
אוסאמה סעדי: זה בין 55 ל-56 אחוז, עשיתי חשבון.
חגית צור: כן, זה המספר המדויק יותר.
חגית צור: בסך הכל, נכון להיום יש כ-9,200 בני או בנות זוג תושבי האזור המחזיקים בהיתרי מת"ק מכוח איחוד משפחות, וכ-3,000 בני או בנות זוג תושבי האזור מחזיקים ברישיון ישיבת ארעי מסוג א/5 מכוח איחוד משפחות.
אוסאמה סעדי: חגית, לפני שנגיע ל-6 ביולי שזה יום הדין - בקשר למספרים האלה: 9,200 שמחזיקים בהיתרי מת"ק ו-3,000 עם רישיון א/5; אני מבקש פילוח של שנים.
אוסאמה סעדי: כמה שנים ה-3,000 האלה מחזיקים בא/5?
אוסאמה סעדי: ממתי הם מקבלים את זה?
אוסאמה סעדי: עשר שנים?
אוסאמה סעדי: 15 שנה?
אוסאמה סעדי: מאז 2003?
אוסאמה סעדי: תנו לנו פילוח.
אוסאמה סעדי: זה חשוב לנו לגבי הקבוצה הזאת שקיימת במאגר.
אוסאמה סעדי: אני יודע ואת יודעת שיש אנשים שהם כבר 15 שנה ו-20 שנה בהליכים.
אוסאמה סעדי: אלה - כבר בדקו אותם מלפני ולפנים.
רם בן ברק: אני אתייחס לזה עוד שנייה.
אוסאמה סעדי: לא, אבל לפחות שנקבל נתונים - פילוח של הקבוצות האלה.
אמילי חיה מואטי: אדוני יושב הראש, יש לי גם שאלה בנושא הזה, ברשותך.
אמילי חיה מואטי: אנחנו רוצות לדעת בבקשה כמה אנשים נמצאים במעמד ארעי של עשר שנים.
רם בן ברק: זה מה שאוסאמה ביקש.
אוסאמה סעדי: זה מה שביקשתי - פילוח לפי קבוצות.
אמילי חיה מואטי: מעולה.
אמילי חיה מואטי: ולגבי אזרחות לבני 60 פלוס: כמה בקשות הוגשו, כמה טופלו והיכן זה עומד מבחינתכם?
רם בן ברק: אוקי.
רם בן ברק: אני רוצה להתייחס לכל הקבוצה הזאת, של אנשים שנמצאים כאן שיש להם היתר מת"ק.
אוסאמה סעדי: השלב הראשון, אדוני יושב הראש, זה אישור מת"ק שמקבלים מהמינהל האזרחי.
מיכל רוזין: שלב ראשון שהופך להיות השלב הקבוע לשנים, לעשרות שנים.
אוסאמה סעדי: בדיוק, לעשרות שנים.
אוסאמה סעדי: לא, אני מסביר ליושב הראש.
מיכל רוזין: וזה האישור הביטחוני שבשמו לא נתנו אישורים מעבר.
מיכל רוזין: זה האישור הביטחוני.
רם בן ברק: תן לי לגמור את המשפט.
רם בן ברק: תראו, אנחנו נמצאים באירוע, שבו אנחנו אמורים לאשר מחדש את הוראת השעה באופן זמני, עד שיהיה חוק הגירה.
מיכל רוזין: לחוקק מחדש.
מיכל רוזין: החוק נפל.
מיכל רוזין: זה לא אישור מחדש.
רם בן ברק: לחוקק מחדש את הוראת השעה, עד אשר יחוקק חוק הגירה חדש במדינת ישראל.
רם בן ברק: אנחנו דנים בו, ויש על החוק הזה חילוקי דעות לגיטימיים וצודקים.
רם בן ברק: הכוונה שלי, במסגרת החקיקה שאנחנו מחוקקים עכשיו, לעשות את מירב המאמצים בשביל להסדיר את המצב של האנשים שנמצאים פה במסגרת ההוראה הקודמת, ועדיין אין להם את המעמד הנדרש בשביל לקבל את הזכויות.
רם בן ברק: ואנחנו נעשה את זה.
רם בן ברק: זאת אומרת, כפועל יוצא מהאישור שאנחנו עובדים עליו עכשיו, אנחנו ניכנס לתהליך מואץ של בדיקה, ואדם שאין לגביו עבירה ביטחונית - ישודרג מעמדו כך שיוכל לעבוד ולקבל שירותים במדינת ישראל.
רם בן ברק: זאת כוונתי.
מאיר פרוש: שהוא נמצא כרגע איפה?
רם בן ברק: כרגע בארץ.
מאיר פרוש: באופן חוקי או לא?
רם בן ברק: כולם באופן חוקי, עם אישור זמני.
רם בן ברק: מי שלא חוקי - אין עליו דיון.
רם בן ברק: כולם נמצאים פה בתוקף ומקבלים את האישור כל חצי שנה או כל שנה.
קריאה: זה רישיון הישיבה הארעי או שזה משהו אחר?
רם בן ברק: אלה אנשים שנמצאים פה.
קריאה: באיזה היתר?
מיכל רוזין: אישור מת"ק.
רם בן ברק: שנכנסו לפה ונמצאים פה, מקבלים מחדש אישור ביטחוני.
רם בן ברק: אנחנו נקבל באמת את הנתונים: כמה נמצאים חמש שנים, עשר שנים ו-20 שנה, ונתחיל תהליך שמי שאין לגביו עילה ביטחונית יקבל את אישור התושבות שיאפשר לו גם לעבוד וגם לקבל שירותים.
מאיר פרוש: וגם להצביע.
אוסאמה סעדי: לא מצביעים, זו לא אזרחות.
אוסאמה סעדי: זו תושבות.
רם בן ברק: תושבות אבל לא אזרחות.
אוסאמה סעדי: אני רוצה להבין, אדוני יושב הראש: אם הבנתי נכון, הכוונה שלך שיהיו בדיקות של הקבוצות לפי הפילוח, ומי שנמצא כאן ואין בעיה ביטחונית וכל זה, ישודרג מעמדו - מי שהיה במת"ק יקבל א/5 ומי שהיה בא/5 יקבל רישיון קבוע?
רם בן ברק: מבחינתי, כל מי שאין לגביו אמירה ביטחונית יקבל תושבות קבועה וגם יוכל לעבוד.
רם בן ברק: זאת הכוונה שלי.
מאיר פרוש: מה שהצהרת זו קונספציה שלך לבד?
מאיר פרוש: או שהיא מוסכמת על הצדדים השונים?
רם בן ברק: לא, אבל אני מקווה שאני אצליח.
מיכל רוזין: יש לי כמה שאלות: קודם כל, אני אשמח שתסבירי לנו את ההבדל בין עיכוב לבין אין החלטה בתיק.
מיכל רוזין: אלה נשמעות לי מילים נרדפות, עיכוב ואין החלטה בתיק.
מיכל רוזין: מה זה אומר עיכוב?
מיכל רוזין: האם זה איזשהו עניין שונה?
מיכל רוזין: מה הסיבות?
מיכל רוזין: וגם למה יש עלייה שאני רואה במספרים מדי שנה.
מיכל רוזין: גם לגבי הסירובים: כמה בגלל מגבלת גיל, וכמה בגלל אי הוכחת מרכז חיים בישראל?
מיכל רוזין: היה פה בדיון האחרון חבר הכנסת דיכטר, והוא דיבר על איסור מתן מעמד למי ששוהה בישראל שלא כדין וכדומה, ומצד שני בוועדה מבקשים לדעת על הוכחת מרכז חיים בישראל.
מיכל רוזין: אז איך זה מסתדר, וכמה סורבו בעצם בגלל זה?
מיכל רוזין: עוד נושא שלא עלה בדיון הקודם וחשוב לי - אני הייתי רוצה לבקש את הפילוח המגדרי: כמה ממתינות מול ממתינים לאישור מעמד?
מיכל רוזין: אנחנו יודעים שרבים מהשוהים פה ומחכים למעמד עם אישור מת"ק הן רבות - נשים, כי נשים מעתיקות את מקום מושבן למקום מושבו של הבעל והמשפחה שלו.
מיכל רוזין: לעומת זאת, הבעלים לא פעם נשארים לחיות ולעבוד בשטחים והמשפחה כאן בישראל.
מיכל רוזין: אז הבקשה שלי, שוב, היא פילוח מגדרי של אותם 12,000 או 15,000 - הכמות שאנחנו מדברים עליה שהם בעלי אישורי מת"ק וחיים פה בישראל, ועדיין סורבו או שיש עיכוב או שאין החלטה בתיק.
מיכל רוזין: יש לי הרבה שאלות אבל נתחיל מזה.
רם בן ברק: יש לכם את הנתונים עכשיו או שאתם צריכים זמן להביא אותם?
חגית צור: חלק מהנתונים קיימים.
חגית צור: נתחיל אולי בהסבר על ההבדל בין עיכוב לבין אין החלטה בתיק.
חגית צור: עיכוב זה שדה שהוא סוג של החלטה.
חגית צור: בדרך כלל העיכובים הם של גורמי ביטחון, כשיש הליכים במשטרה או שהשב"כ מבקש לעכב את הטיפול.
מיכל רוזין: אבל אלה אותם אנשים, שמקבלים מהשב"כ אישור שהייה מת"ק, אבל יש להם עיכוב לגבי ההליך?
חגית צור: תלוי באיזה שלב של ההליך הם נמצאים.
מיכל רוזין: השב"כ מופיע היום?
מיכל רוזין: מתי מגיע השב"כ?
רם בן ברק: היום.
מיכל רוזין: אז צריך לשמוע ממנו את ההסבר לזה, כי אם הוא נותן אישור ביטחוני לשהות בישראל, צריך להבין.
רם בן ברק: לפעמים הבדיקה לוקחת זמן.
מיכל רוזין: לא, אבל היא אומרת שעיכוב זו החלטה.
מיכל רוזין: לא עיכוב - לא הצליחו להגיע.
מיכל רוזין: אלה כבר החלטות.
מיכל רוזין: סוג ההחלטה - או עיכוב או שאין החלטה בתיק.
מיכל רוזין: אז העיכוב הוא כבר החלטה.
מיכל רוזין: אז אם יש החלטה בגלל ענייני ביטחון, למה נותנים לו מת"ק למשל?
חגית צור: שנייה רגע.
חגית צור: בדרך כלל כשיש עיכוב ואין היתר או משהו שהאדם מקבל כדי לשהות בישראל, זה לפני שמתקבלת החלטה בתיק.
חגית צור: אז יש עיכוב ואז הוא לא מקבל שום דבר.
חגית צור: לפעמים יש עיכובים שהם במהלך ההליך ואז כן מאריכים בינתיים את הא/5 או ההיתר שהאדם שוהה באמצעותו, ואז יש עיכוב עד שמתברר מה שמתברר - אם זה תיק פלילי או דבר כזה או אחר.
מיכל רוזין: אוקי, ואין החלטה בתיק?
חגית צור: אין החלטה בתיק זה לגבי תיקים שעדיין כנראה לא בדקו אותם.
חגית צור: יש תיקים שאין בהם החלטה משנים קודמות, בדרך כלל אלה בעיות טכניות.
גבי לסקי: אבל מ-2015 אין החלטות?
חגית צור: לגבי השנים הקודמות יותר, אם אין החלטה זה בדרך כלל שהלשכה לא עדכנה את ההחלטה בתיק או איזושהי תקלה טכנית.
חגית צור: זה לא משהו שהוא מהותי.
גבי לסקי: אלה מספרים מאוד גדולים.
גבי לסקי: מ-2015 עד 2018, זה כמעט 2,000 איש שכתוב שאין החלטה בתיק.
חגית צור: איפה 2,000?
גבי לסקי: לא, אני אומרת מ-2015 ועד 2018, נניח.
גבי לסקי: אה, סליחה, יש כ-200.
גבי לסקי: אז זה אומר שיש בעיה ופשוט לא עדכנו את ההחלטה?
חגית צור: סביר להניח.
חגית צור: או שהאדם זנח את הבקשה שלו או שהלשכה לא עדכנה את ההחלטה, או שפשוט צריך לטייב את זה.
אמילי חיה מואטי: במקרה שהנשים האלה הן נפגעות אלימות ו/או מתגרשות ומגורשות חזרה, מה היכולת שלהן לתבוע אפוטרופסות על הילדים?
חגית צור: אין לי תשובה על השאלה הזאת.
חגית צור: יש לי רק תשובה לגבי מצב שבו הליך מופסק.
חגית צור: אם נאמר שבני זוג מתגרשים, או שאישה מתאלמנת או שקורה מצב כזה, אז יש גם הליך של הפסקת הליך, ככה זה נקרא.
אמילי חיה מואטי: הפסקת הליך מתוקף העובדה שלאישה אין מעמד.
חגית צור: כן.
אמילי חיה מואטי: זה לא שהוחלט להפסיק את ההליך.
מיכל רוזין: ואז הילדים נשארים פה והיא מגורשת?
חגית צור: אז לא.
חגית צור: יש מה שנקרא הליך של הפסקת הליך, מתוקף העובדה שבני הזוג התגרשו או שבן הזוג נפטר.
חגית צור: במצב כזה יש תנאים להמשיך את אישור השהייה.
מיכל רוזין: אם יש לה ילדים ישראלים.
חגית צור: אם יש ילדים, כמה זמן הן בהליך.
חגית צור: יש שיקולים הומניטריים שלוקחים אותם בחשבון.
חגית צור: בדרך כלל זה נדון בוועדה הומניטרית.
רם בן ברק: יש לכם את הנתונים שביקשו חבר הכנסת אוסאמה סעדי וחברת הכנסת אמילי מואטי, לגבי זמן השהייה של האנשים על פי הפילוחים השונים?
מיכל רוזין: וגם פילוח מגדרי.
חגית צור: את זה אנחנו נצטרך להוציא בהמשך.
גבי לסקי: לא, זה חשוב כי בנושא הביטחוני נשים לא מעורבות כמעט.
אמילי חיה מואטי: וגם על פי החלטת האו"ם 1325.
אוסאמה סעדי: אין, בלי כמעט.
אוסאמה סעדי: גם לפי הנתונים אין.
רם בן ברק: יש לכם את הנתונים לגבי הפילוח של הגילאים?
חגית צור: כן, לגבי גילאי 50.
חגית צור: פילוח לפי שנים נצטרך להוציא בהקשר של מה שנשאל כאן, אבל אני יכולה להציג לכם את הנתונים.
חגית צור: אחרי שפורסם הנוהל הזמני לטיפול במתן מעמד לבני זוג, מה שעשינו זה לקחת את מספר הבקשות שעתידות להיות משודרגות, של בני 50 פלוס שנמצאים מעל חמש שנים בהליך.
חגית צור: את זה יש לנו להציג פה.
חגית צור: המספר שיצא זה 1,457 מקרים של אנשים ששוהים מעל חמש שנים בהיתרי מת"ק והם מעל גיל 50.
חגית צור: עד כה, מאז פרסום הנוהל שודרגו כ-130 בקשות נכון ל-23 בפברואר.
חגית צור: 130 תושבים קיבלו מעמד ארעי בעקבות הנוהל הזמני.
רם בן ברק: עוד משהו?
מיכל רוזין: הוכחת מרכז חיים.
מיכל רוזין: היא לא ענתה לי לגבי הוכחת מרכז חיים.
גבי לסקי: לא, היא גם נתנה לך נתונים חלקיים.
רם בן ברק: מה לגבי השאלה של חברת הכנסת רוזין על מרכז החיים?
חגית צור: אני בודקת לגבי נושא מרכז החיים מכלל הסירובים.
רם בן ברק: טוב, יביאו לך את התשובות.
מיכל רוזין: כן, זאת שאלה חשובה.
מוסי רז: אני רוצה לשאול עוד מספר שאלות, אם יש את התשובות.
מוסי רז: ראשית, מה מספר אלה שסורבו מסיבות ביטחוניות?
מוסי רז: כלומר, אם יש נתון על הדבר הזה, כי השאלות הטכניות מעניינות, נחמדות, אבל אני חושב שזה הכי חשוב.
מוסי רז: סיבות ביטחוניות שלהם או של קרובי משפחה.
מוסי רז: שנית, האם יש קטינים במספר הזה שדובר עליו?
חגית צור: אין קטינים במספר שאני מסרתי.
חגית צור: לגבי קטינים יש שני סוגים של קטינים: יש קטינים שאחד ההורים שלהם הוא תושב והם נולדו בישראל.
חגית צור: אלה מגישים בקשות על פי תקנה 12 לחוק הכניסה.
חגית צור: מדי שנה מוגשות בין 2,000 ל-2,500 בקשות לרישומי ילדים שאחד ההורים הוא תושב.
מיכל רוזין: זה בעיקר תושבי מזרח ירושלים?
גבי לסקי: רגע, למה מישהו שנולד פה צריך להגיש בקשה מיוחדת?
גבי לסקי: זה סעיף 12 לחוק הכניסה?
חגית צור: כן, לתקנות הכניסה לישראל.
מוסי רז: והנתונים שמסרת כוללים גם איחוד משפחות עם תושבי מזרח ירושלים וגם עם אזרחי ישראל?
חגית צור: הנתונים שהקראתי עד עכשיו אלה נתונים של כל הארץ.
רם בן ברק: לתושבי ירושלים יש מעמד קבע.
מוסי רז: ויש לך נתונים לגבי ירושלים המזרחית?
חגית צור: ירושלים המזרחית בדרך כלל יוצאת כ-50 אחוז מהכמות הארצית.
רם בן ברק: בסדר, בכלל חצי אנחנו מדברים על ירושלים בסוף.
מוסי רז: אוקי.
מוסי רז: יש לך תשובה לגבי השאלה הביטחונית?
מוסי רז: כמה נפסלו ממניעים ביטחוניים?
גבי לסקי: אני רוצה לדייק את השאלה בשאלת המשך לזה: מה שחבר הכנסת מוסי רז שאל זו שאלה מאוד חשובה, לגבי האם הסירובים הם על נושא ביטחוני, אבל זה גם מאוד חשוב לדעת אם נניח יש אנשים שיש להם מניעה משטרתית לכניסה לישראל בגלל שב"ח, כשבאו לעבוד.
גבי לסקי: גם הפירוט הזה מאוד חשוב, כדי שלא יגידו לי שהמניעה היא משהו ביטחוני אלא מה עילת המניעה ממש, כדי שנוכל באמת לקבל תמונה מלאה.
גבי לסקי: שנית, יש הרבה אנשים שיש להם מניעות בגלל דברים שאחרים עשו.
מוסי רז: לכן אמרתי: כולל של בני משפחה.
גבי לסקי: והאם יש עילות אחרות?
גבי לסקי: חובות, אני לא יודעת מה.
גבי לסקי: באמת, נורא חשוב לנו לדעת מה הפילוח של העילות לסירובים, ומבחינה ביטחונית מה העילה הקונקרטית לסירוב הביטחוני.
חגית צור: העילות עצמן לא מפורטות במערכות המחשוב שלנו.
חגית צור: אני רק אחזור על מה שנאמר ביום ראשון לגבי שהייה בלתי חוקית: היא איננה עילה לסירוב בקשה בבקשות למתן מעמד מכוח נישואים.
רם בן ברק: הרי מדובר על בני זוג שמתחתנים, נכון?
רם בן ברק: אחרת אין מעמד, אין אישיו.
רם בן ברק: אף אחד לא יכול להיכנס לישראל אם אין לו קרבה משפחתית.
רם בן ברק: זאת אומרת, מראש, ההתחלה היא ללא אישור, היא לא חוקית, אחרת איך זה קרה?
רם בן ברק: אלא אם כן הם התחתנו בחוץ ואז הוא בא.
שמחה רוטמן: לא, למה, רם?
רם בן ברק: אני אומר שחלק גדול מהקשר הראשוני הוא קשר של כניסה ללא אישור.
שמחה רוטמן: לא, לאו דווקא.
שמחה רוטמן: יש אנשים ששהו פה כדין לתקופה, עבדו, למדו, קיבלו אישור והתאהבו והתחתנו.
שמחה רוטמן: יש אנשים שהכירו כי הם נפגשו באוניברסיטה שהם למדו בה בחו"ל - סטודנט מרמאללה וסטודנטית מהמשולש.
שמחה רוטמן: יש המון סיטואציות של היכרות שנעשו כדין, ויש גם כאלו שהכירו, התחתנו, גרו ביהודה ושומרון ושנה-שנתיים אחרי החתונה הם רוצים לעבור.
שמחה רוטמן: לא חייבים כולם להיות עבריינים.
מוסי רז: אני מבקש לחזור לשאלות שלי.
מוסי רז: אני רק מסכם מה שאמרנו עד עכשיו, כדי שהשאלה הבאה שלי תובן: כמעט מחצית מהבקשות נדחו, ואנחנו לא יודעים מאיזו סיבה.
מוסי רז: אנחנו לא יודעים כמה מהן נדחו מסיבה ביטחונית.
מוסי רז: האם היו אישורים שניתנו ולא חודשו?
מוסי רז: נשללו במהלך הדרך?
חגית צור: יש, אבל לא הבנתי על מה נסמכת כשאמרת מעל מחצית מהבקשות.
מוסי רז: אמרתי כמעט מחצית, ונסמכתי עלייך, שאמרת שמתוך 6,600 ומשהו אושרו 3,700, שזה כ-55 אחוז.
מוסי רז: זאת אומרת שכ-45 אחוז לא אושרו.
מוסי רז: שזה לא ה-70 אחוז ששמענו לפני יומיים, אני חייב להגיד עוד פעם.
חגית צור: זה תלוי מתי שולפים את הנתונים.
חגית צור: לפעמים זה משתנה, אז כנראה שה-70 אחוז היו נכונים קודם.
מוסי רז: היו נכונים לפני יומיים אבל היום פה זה 55 אחוז, טוב, בסדר.
מוסי רז: נעזוב את זה בצד.
חגית צור: יש גם בקשות שנשללות במהלך ההליך.
מוסי רז: לא זה מה ששאלתי.
מוסי רז: מישהו שקיבל היתר, נאמר היתר מת"ק, והוא נשלל ממנו לאחר מכן.
חגית צור: כן, זה קורה.
מוסי רז: מאילו סיבות?
חגית צור: כי כל הארכה דורשת בדיקה של גורמי הביטחון, משטרת ישראל, מרכז חיים וכנות קשר.
חגית צור: אלה תנאים להארכה של ההליך.
חגית צור: מדובר בהליך מדורג, כשיש תנאים להארכה ולכן הוא נוצר.
חגית צור: זאת אומרת, ההליך הזה נוצר לבחון את הפרמטרים האלה כדי להמשיך אותו.
מוסי רז: כמה כאלה היו?
חגית צור: אז יש בקשות שגם באמצע ההליך הן נשללות.
מוסי רז: לא, מה שאני מנסה להבין: מתוך ה-3,700 שאמרת לנו שאושרו, האם בעצם המספר הוא יותר נמוך כי יש כאלה שקיבלו ולאחר מכן זה נשלל מהם.
מוסי רז: לא יודע למה.
חגית צור: אז הם לא היו כאן.
חגית צור: האישור הזה הוא הסטטוס האחרון בתיק.
חגית צור: זאת אומרת, זה מישהו שנמצא באישור היום.
חגית צור: אם האישור היה מופסק אז הוא היה מופיע בסירוב.
מוסי רז: ונוכל לקבל את הנתון לכמה נשלל ההיתר שלהם ומאילו סיבות?
חגית צור: אנחנו נבדוק את זה.
מוסי רז: האם הוגשו כתבי אישום נגד מי מהכמעט 14,000 האלה?
מיכל רוזין: לא, הם לא יודעים לתת תשובות.
מוסי רז: לא, כי הייתה כאן לפני יומיים חברה בוועדה, לא ממשרד הפנים, שאמרה שיותר מחצי, אז אני שואל נגד כמה מה-14,000 הללו הוגשו כתבי אישום.
חגית צור: צריך לבדוק עם המשטרה.
רם בן ברק: מה הקשר לכתבי אישום?
רם בן ברק: אם אתה בתהליך ובתהליך עכשיו רואים שיש קרובי משפחה עם עבר כזה וכזה, ורוצים להעמיק את הבדיקה ולראות את הזיקה בינו לבין אלה וזה.
רם בן ברק: זה לוקח זמן.
מוסי רז: לא, מאה אחוז.
מוסי רז: אני שואל שאלה אחרת: כיוון שנשמעה הטענה כאילו כל ה-14,000 האלה בכל יום בבוקר יוצאים לחבל, ואחרי זה סייגו ואמרו שלא כולם אלא רק רובם, אז אני רוצה לשאול: מתוך 14,000, כמה כתבי אישום הוגשו?
מוסי רז: אם זה יהיה מעל 7,000 - וואלה.
מוסי רז: חברת סיעתך - עזוב, אני לא אחזור על מה שהיא אמרה כי סוכם שזה לא היה נכון, אבל נגד כמה מתוכם באמת הוגשו כתבי אישום?
מוסי רז: כי הרי אנחנו שמענו שוב ושוב טענות.
רם בן ברק: כתבי אישום על מה?
שמחה רוטמן: לא, זה לא מתוך המעשים.
שמחה רוטמן: מדובר על כמה מהאנשים שהיו מעורבים בפעילות עויינת נגד ישראל, בין אם זה במבצע שומר החומות ובין אם באירועים אחרים.
מיכל רוזין: בסדר, נו, זו אותה שאלה.
שמחה רוטמן: כמה המעורבות שלהם.
מוסי רז: אז אני שואל כמה כתבי אישום הוגשו נגד ה-14,000 האלה שבאים ובאופן כללי מציירים אותם בצורה מסוימת.
שמחה רוטמן: לא, אבל זה לא ה-14,000 האלו.
שמחה רוטמן: אתה שם טענה לא נכונה בפה של מישהו אחר ואז טוען על הטענה הזו.
מיכל רוזין: אל תגיד לו מה לשאול ומה לא.
מוסי רז: תגיד, אתה שר הפנים?
מוסי רז: מה בדיוק אתה אומר?
שמחה רוטמן: לא, אני אומר שאתה טוען טענה שמעולם איש לא טען.
מוסי רז: אני רוצה לדעת כמה כתבי אישום הוגשו.
מוסי רז: אתה תסיק מזה מה שאתה רוצה.
מיכל רוזין: אתה יכול לשאול מה שאתה רוצה, ותן לו לשאול מה שהוא רוצה, וגורמי הממשל יענו, לא אתה.
שמחה רוטמן: לא, בסדר גמור, רק שהוא אומר שמישהו העלה טענה כזאת וזה פשוט לא נכון.
מיכל רוזין: באמת, קצת התבלבלת מה תפקידך פה.
מוסי רז: עוד שאלה אחרונה שאני רוצה לשאול: לכמה פלסטינים ניתן היתר עבודה ללא ההליך הזה של איחוד משפחות?
מוסי רז: זאת אומרת, בזמן שאנחנו מתעסקים עם ה-14 אלף האלה ובודקים שוב ושוב, כמה נכנסים בכל יום כחוק - עזבו את מי שלא כחוק, מבלי שבוצעה הבדיקה הזאת ומבלי שהם חיים כאן?
רם בן ברק: 200 אלף.
חגית צור: אלה שאלות של היתרי עבודה, אני לא יכולה לתת את הנתונים כי אין לי אותם.
חגית צור: גם לא שאלות של כתבי אישום, זו שאלה שצריך להפנות למשטרה.
מוסי רז: זאת אומרת, יש בישראל מדי יום 200 אלף פלסטינים שבאים מהשטחים.
רם בן ברק: מוסי, תאמין לי, אני הבנתי לאן אתה מוביל.
מוסי רז: יש בישראל מדי יום 200 אלף פלסטינים שבאים מהשטחים הכבושים, מבלי פיקוח כזה, מבלי שהתחתנו פה.
מוסי רז: איתם אין בעיה, ועם ה-14 אלף שהתחתנו - איתם יש לנו בעיה.
רם בן ברק: ונותנים להם לעבוד.
רם בן ברק: אני חושב שיש הרבה במה שאתה אומר.
רם בן ברק: בגלל זה פתחתי ואמרתי שאנחנו צריכים לראות איך אפשר לכפר על העוול הזה ולצמצם את המת"ק באישורים שמאפשרים חיים נורמליים.
רם בן ברק: אמרתי את זה בהתחלה.
רם בן ברק: כי זה כמו שאתה אומר:
רם בן ברק: מצד אחד 200 אלף, ומצד שני מי שאתה משגיח עליו כאן - אתה לא נותן לו לעבוד.
רם בן ברק: הרי גם אנחנו מפסידים וזה גם לא הגיוני.
רם בן ברק: לכן בזה התחלתי.
חגית צור: רק להעיר הערה: היתר מת"ק שאנחנו נותנים במסגרת הליך איחוד משפחות הוא מקביל לב/1.
חגית צור: גם יש לו היתר עבודה בישראל.
רם בן ברק: בבקשה, חבר הכנסת פרוש, רצית להעיר משהו.
מאיר פרוש: אני מקדים ואומר שכל אחד נברא בצלם אלוקים.
מאיר פרוש: חלילה אין לי שום בעיה עם הדיון שאנחנו עוסקים בו על כניסה כזו או אחרת, אבל אם אפשר לקבל נתונים, למרות שזה לא נושא הדיון - אתה הצעת לי לפני יומיים לבקש דיון מהיר אבל הם לא מקבלים עכשיו בגלל סוף המושב ואין דיונים מהירים השבוע ובשבוע הבא.
מאיר פרוש: אולי אפשר לתת לי נתון, כמה אנשים מסורבי כניסה בגלל שיש טענה שהם הציגו מסמכים מזויפים בעניין הקורונה?
מאיר פרוש: זה אותו משרד הפנים, שיתנו לי את הפרטים האלה.
מאיר פרוש: כמה אנשים?
מאיר פרוש: במקרה הם יהודים, ואנחנו עסקנו עד עכשיו ב- - - -.
מאיר פרוש: ולכן, כל אחד נברא בצלם אלוקים, אני לא בא לפגוע חלילה במי שלא יהודים, אבל אני שואל כמה אנשים מסורבי כניסה בגלל טענת המדינה שהם הציגו מסמך מזויף.
רם בן ברק: אני אבקש את הנתונים האלה ואנחנו נעביר לך.
מאיר פרוש: נקבל את זה?
מאיר פרוש: בדיון הבא.
עדי לוסטיגמן: אני היועצת המשפטית של ארגון רופאים לזכויות אדם.
עדי לוסטיגמן: רציתי גם לשאול שאלה לגבי הנתונים.
עמיחי שיקלי: רק בבקשה לעשות גילוי נאות על מקורות מימון.
מיכל רוזין: די כבר, די.
עמיחי שיקלי: לא, זה חוק.
עמיחי שיקלי: חוקק חוק.
מיכל רוזין: דיברנו על דעות מיותרות.
עמיחי שיקלי: אני מבקש לעמוד בחוק, כשבא ארגון ומדבר.
מיכל רוזין: אתה יודע במתמטיקה מה ההגדרה של יתרה?
מיכל רוזין: דבר מיותר.
רם בן ברק: די.
רם בן ברק: גברתי, בבקשה תמשיכי.
עדי לוסטיגמן: כמה ילדים של תושבי קבע שקיבלו רק היתרים מכיוון שהם היו מעל גיל 14, גם מי שנולד בישראל וגם מי שנולד מחוץ לישראל, נמצאים כאן עם היתרים כרגע, וכמה זמן הם מחזיקים בהיתרים?
עדי לוסטיגמן: זאת אומרת, כמה מתוכם מחזיקים יותר משנה, כמה מתוכם יותר מחמש שנים, כמה מתוכם יותר מעשר שנים?
רם בן ברק: לא הבנתי.
רם בן ברק: למי שנולד כאן יש היתר באופן אוטומטי.
עדי לוסטיגמן: לא, אין לו היתר באופן אוטומטי.
נעמה פלאי: אני רוצה לעשות איזו הקדמה כי אני חושבת שחלק מהשאלות שנשאלות פה הן פשוט חוסר הבנה.
נעמה פלאי: אני לא באה בתלונה לאף אחד, אבל אנחנו כבר שנים בסיפור הזה ויש פה כאלה שנכנסו אליו יותר מאוחר.
נעמה פלאי: אז רק להציב את הדברים מבחינה נורמטיבית בהקשרים האלה של איחוד משפחות וילדים: אז קודם כל, הליך של איחוד משפחות הוא הליך מדורג לגבי כל זר שמבקש לקבל מעמד בישראל.
נעמה פלאי: הוא לא הליך שאוטומטית מקבלים בו מעמד בישראל כבן זוג.
נעמה פלאי: הוא הליך שאורך מספר שנים לבן זוג של אזרח.
עדי לוסטיגמן: וגם של ילדים.
נעמה פלאי: לבן זוג של אזרח - כארבע שנים, ולבן זוג של תושב קבע - כחמש שנים ורבע.
נעמה פלאי: בהקשרים האלה, ההקשרים המרכזיים בהוראת השעה, זה הקשר של חמש שנים ורבע, כי כפי שחגית הציגה הרבה מהם תושבי קבע.
נעמה פלאי: בתחילת ההליך מקבלים מה שקרוי ב/1 - רישיון לעבוד ולשהות בישראל, כשתושבי האזור מקבלים היתר מת"ק שהוא המקבילה של ב/1.
נעמה פלאי: הוא היתר שמאפשר שהייה בישראל.
רם בן ברק: אבל מת"ק לא מאפשר לעבוד.
נעמה פלאי: היתר מת"ק זה סוג של שהייה בישראל לפלסטינים.
נעמה פלאי: אותו היתר מת"ק שניתן לבני זוג של תושבי קבע או אזרחים הוא היתר מת"ק שמאפשר שהייה ועבודה.
נעמה פלאי: עבודה בכל עבודה שאותו פלסטיני מבקש לעבוד בה, לא מוגבלת לענפים מסוימים כמו עובדים זרים שמגיעים לישראל אלא עבודה חופשית בישראל, ושהייה בישראל שאינה שהייה יומית אלא שהייה לאורך כל תקופת ההיתר.
נעמה פלאי: זה היתר מת"ק שניתן לאורך תקופה והוא מחודש בתנאים מסוימים.
נעמה פלאי: זה אותו היתר מת"ק.
נעמה פלאי: אם מדובר במי שאינו תושב האזור יש שלב של שנתיים ורבע בב/,1 ולאחר מכן אותו רישיון ארעי שהוא מה שקרוי א/5 בתקנות הכניסה, שהוא די דומה לתושב קבע.
נעמה פלאי: הוא יכול לעבוד פה ומקבל זכויות סוציאליות מלאות, כל הדברים האלה, על פני שנים.
נעמה פלאי: בסוף התהליך מקבל אותו בן זוג את המעמד של בן הזוג הישראלי: קבע אם הוא נשוי לתושב קבע ואזרח אם הוא נשוי לאזרח.
נעמה פלאי: לגבי תושבי האזור בתקופת תוקפה של הוראת השעה, בעצם הכלל הוא שאין שדרוג.
נעמה פלאי: זאת אומרת, תושב אזור שקיבל היתר מת"ק לשהות בישראל - היתר המת"ק מוארך בתנאים והוא לא משודרג לא/5.