GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אסף ודמני: וכתוצאה מהדבר הזה עשינו תהליך כדי להוריד את זה מ-10.7 ל- 9.5, ואני יכול להגיד שב-2022 תהיה ירידה נוספת, מתחת ל-9% בדרך של חיזוק ההכנה לצה"ל שציינתי קודם, בדרך כניסה לצבא גם של אנשים שהיה להם פטור נפשי ואז פטור מנשק ויצירת מסגרות מותאמת שמשרתים בהם אנשים ללא נשק, מה שלא היה בעבר – אני מדבר על מאות רבות שנכנסים השנה, ויורדים מהפטור הנפשי.
אסף ודמני: הדבר השלישי הוא חיזוק מאוד משמעותי של מערך בריאות הנפש והכבדת נטל ההוכחה על שחרור מצה"ל.
אסף ודמני: זה הוכיח את עצמו.
צבי האוזר: שאלה – איך בחמש שנים קפצנו ב-40% בפטורים הנפשיים?
צבי האוזר: האם זה הקטין את הנשירה ב - -?
אסף ודמני: לא, לא.
אסף ודמני: זה לא שינה משמעותית.
צבי האוזר: זאת אומרת, זה לא שאנשים שפעם היו אמורים לקבל פטור נפשי התגייסו ונשרו, אלא אתה אומר שב-2015 פחות אנשים קיבלו פטור נפשי וסיימו את המסלול מאשר היום?
אסף ודמני: זו שחיקה בהיקף המשרתים.
צבי האוזר: זה שחיקה גם בתפיסה הישראלית המערכתית הן של הצבא והן של החברה הישראלית של פטור משירות צבאי.
אסף ודמני: ולכן אני אומר שנלחמנו בזה מלחמת חורמה, ויש תוצאות.
אסף ודמני: אבל זה קשור לזה שהסברתי שהתחזית שיצאנו אתה ב-2015 בהחלטות על קיצור השירות השתנתה לנו בשנים 17,18,19 באופן שאנחנו לא יכולים, אנחנו צריכים לדחות את המועד כי אנחנו לא הגענו לגודל הנדרש בתחזית שהיא כן מראה גידול דמוגרפי.
אסף ודמני: פשוט, הגידול הדמוגרפי באיזשהו מקום נדחה לנו, היכולת שלנו לממש אותו.
אסף ודמני: הדבר הבא זה פעולות רבות מאוד לייעול תהליכים בתוך השירות הצבאי ולמיצוי הרבה יותר מיטבי של כוח אדם.
אסף ודמני: אני אתן כמה דוגמאות.
אסף ודמני: אמרתי – אחד, שילוב ומיצוי נשים.
אסף ודמני: ציינתי עלייה דרמטית של 170% בחמש השנים האחרונות בלחימה, ירידה משמעותית בהיקף הנשים וגם הגברים שמבצעים תפקידי פקידות ומנהלה.
אסף ודמני: אנחנו לצורך העניין קצצנו כמעט 3,000 שיאים של פקידות ומנהלה ובעצם העלינו חלק מהם למדרגים יותר גבוהים כדי למצות, באמת, את המשאב האנושי – שילוב הרבה יותר משמעותי של נשים במערכים טכנולוגיים.
אסף ודמני: ציינתי את זה, כולל מה שאנחנו קוראים הנבטה של מקורות בבתי הספר בכיתות ', יא', יב' כדי להביא יותר, לפי הצרכים של צה"ל.
אסף ודמני: עוד דבר - הסתכלות שלמה וחליפיות בין גברים ונשים.
אסף ודמני: אלה דברים שלא היו, ותהליכים מאוד מאוד משמעותיים במתן מענה לצרכים העולים וגדלים במערך הטכנולוגי.
אסף ודמני: אני היום באתי לפה מקבוצת פקודות על תהליך שאנחנו עושים מול משרד החינוך במסגרתו עתודאים בזמן הלימודים שלהם נותנים ארבע שעות כשהם מלמדים לימוד מקוון ילדים לחמש יחידות מתמטיקה, חמש יחידות מחשבים, חמש יחידות פיזיקה, בפריפריה – בשיעורים פרטיים בלימוד מקוון.
אסף ודמני: זאת אומרת, הרבה מאוד תהליכים – כניסה ל-200 בתי ספר תיכון בשיתוף עם משרד החינוך, הקמה של תכניות טכנולוגיות גם על ידי אגף התקשוב וגם על ידי אמ"ן בכיתות י'.
אסף ודמני: הכול פה נעשה בדגש פריפריאלי, מאוד חזק.
אסף ודמני: וגם – תכנית של נשים עולות על מדעים כדי להגדיל את היקף הנשים בעולם הטכנולוגי, כי אנחנו יודעים שיש פער מאוד גדול בין נשים וגברים בעולם הטכנולוגי, ואנחנו יודעים שחלק ניכר מהגברים אני רוצה וצריך לקחת לעולם הלחימה.
אסף ודמני: דבר אחרון בסקירה הזאת – הרחבה מאוד משמעותית של מעגל ההשתתפות, עם תכניות שהמטרה שלהן היא להביא יותר אנשים לצבא.
אסף ודמני: אני אתן כמה דוגמאות: הרחבה משמעותית של היקף המתנדבים.
אסף ודמני: הגענו כבר השנה ל-1,200 מתנדבים.
אסף ודמני: לפני שנתיים היינו עם 700; תכנית לגיוס אוטיסטים לצבא, על הרצף הגבוה, כשמדובר במאות אנשים שעושים תפקידים משמעותיים; תכנית כמו תכנית תכל'ס בשיתוף המגזר השלישי – לקחת ילדים וילדות בכפרי נוער שאו שלא היו משרתים או שהיו משרתים בתפקידי מנהלה והם משובצים לתפקידים טכניים; שילוב יותר משמעותי של בני מיעוטים מכלל האוכלוסיות.
אסף ודמני: דבר אחרון בסעיף הזה זאת הסוגיה של ההבנה של הצבא שהוא לוקח אחריות הרבה יותר רחבה על שער היציאה מצה"ל ושילוב באזרחות.
אסף ודמני: זה נעשה מתוך הבנה ששער הכניסה והמוטיבציה לכניסה לצה"ל היא פונקציה של שער היציאה, גם – איזה מנוף יוצר לי הצבא?
אסף ודמני: לא שזאת המטרה שלו, אבל ברור שהצבא בהחלט נותן את זה.
אסף ודמני: ולכן אנחנו מקימים של מנהלת של שער לעתיד, ואתם גם מכירים ושמעתם על התכנית של הרמטכ"ל של שילוב לוחמים בעולם הטכנולוגי.
אסף ודמני: כל הדברים האלה הם דברים שאנחנו עושים.
אסף ודמני: עכשיו אני מגיע לנקודה עצמה.
אסף ודמני: אחרי כל מה שאמרתי, אז הטענה היא, ואגיד אותה בכל החתכים, ושמתי בפניכם את החומר.
אסף ודמני: ברשות
אסף ודמני: כם אני אדבר רק על הפערים ואני לא אגיד את המספרים של כמה זה חסר אלא רק את הפער עצמו.
אסף ודמני: אז קודם כל אנחנו עכשיו בפערים.
אסף ודמני: אנחנו גם בפערים מול השיא הקיים וגם מול הצרכים המתפתחים.
אסף ודמני: עוד דבר עקרוני – צריך להבין שאי אפשר להסתכל על הצבא flat, כעל סך הכול, זה לא נכון מבחינה מקצועית.
אסף ודמני: צריך להסתכל לפי מערכים, כי יש ילדים וילדות, חיילים וחיילות שמשרתים במערכים תומכי לחימה, או מערכים מנהלתיים כאלה ואחרים, או מערכים עורפיים כאלה ואחרים, שהם לא חליפיים לתפקידים אחרים.
אסף ודמני: כלומר, אני לא יכול לשלוח אותו לרמת הגדוד כי יש לו הקלות כאלה ואחרות בתנאי השירות.
אסף ודמני: אני לא יכול לשלוח אותו קדימה, כי יש לו איזה שהם קשיי הסתגלות.
אסף ודמני: אני לא יכול לשלוח אותו כי יש לו הקלות בתנאי שירות כתוצאה ממה סוציו-אקונומי שאני צריך לתמוך בו.
אסף ודמני: עכשיו, כשאני מסתכל על כל הצבא, למרות מה שאמרתי – אז אמרתי שהיום, בשנת 2021 היינו בפערים של כמעט 5,000 אנשים.
אסף ודמני: בין 21 ל-22 עלינו משמעותית כתוצאה מכל הדברים שסיפרתי קודם, ולמעשה התקרבנו יותר לקו הצרכים הקיים היום בשיעור של 2,000 פחות.
מירי פרנקל-שור: זאת אומרת שהיום חסרים לכם 2,000 חיילים.
אסף ודמני: בסך הכול.
מירי פרנקל-שור: בסך הכול, לא במערכים.
מירי פרנקל-שור: אבל היום חסרים לכם 2,000 חיילים.
צבי האוזר: על פי המדדים הישנים.
אסף ודמני: כן.
מאיר פרוש: לפני שנה – 5,000?
מירי פרנקל-שור: ותמיד צריך - - -
אסף ודמני: כן, אני מדבר פה במספרים לא מדויקים.
מירי פרנקל-שור: אבל לפי התחזיות שלכם היום חסרים לכם 2,000 חיילים, אחר כך בחלוקה למערכים נדבר על זה, אבל במבט על – 2,000 חיילים.
אסף ודמני: כן, ואני אומר שוב: זה לא לפי התחזיות, זה לפי המציאות.
אסף ודמני: ואני אומר שהדבר הזה קרה בגלל כל התהליכים שסיפרתי עליהם קודם, ובגלל שהדמוגרפיה עולה.
אסף ודמני: היא פשוט לא עלתה בקצב שאנחנו חזינו.
אסף ודמני: במידה ונוריד את השירות ל-30 חודשים - - -
מירי פרנקל-שור: הוא כבר ירד.
אסף ודמני: כן, אבל הוא עוד לא השפיע.
אסף ודמני: ברגע שהוא ישפיע - - - אם לא יצליחו לדחות את קיצור השירות בסך הכול נגיע למצב של פער של למעלה מ-3,500 חיילים.
מירי פרנקל-שור: במבט על.
אסף ודמני: במבט על.
אסף ודמני: ולכן, בהינתן שאנחנו נשענים על הצרכים הקיימים ועל פי התחזיות שלנו אנחנו יודעים לסגור את הפער ב-2025, ולכן ביקשנו את הדחייה.
מאיר פרוש: לפי מה אתה מסתכל על זה ב-25?
אסף ודמני: בראייה של העלייה הדמוגרפית, בהינתן שהיא מתקיימת, לפי הפרמטרים שאמרתי.
אסף ודמני: אם לא יקרה איזה משהו שאני לא צופה.
מירי פרנקל-שור: דמוגרפית אתה כבר יודע.
מירי פרנקל-שור: והשאלה של המיצוי – זה תלוי בכם.
אסף ודמני: אז הסברתי קודם.
אסף ודמני: ברור שאפשר תמיד יותר, אבל כל התהליכים – נתתי בכוונה את כל ההקדמה כדי להסביר שאנחנו עושים כל מה שאנחנו יכולים, אבל יש דברים שאנחנו לא יכולים.
אסף ודמני: ולצורך העניין, בהינתן שהתחזיות יתקיימו כפי שאנחנו צופים לגבי הגידול הדמוגרפי והפחתים מגיוס יתנהגו לפי מה שאנחנו צופים, אז אנחנו צופים שביחס לשיאים הקיימים הנדרשים היום – לא ביחס לשיאים שאנחנו חושבים שצריכים להיות, ולא ביחס לשיאים שאנחנו חושבים שצריכים להיות בתר"ש תנופה פלוס 1, הכנת הצבא לשלב הבא, אז אנחנו חושבים שניתן יהיה לסגור את הפערים לפחות ב-2025.
אסף ודמני: ברור לגמרי שעיקר הפער נמצא בעולם הגברים, לא בעולם הנשים.
אסף ודמני: הוא זה שיוצר את הפער, כי הקיצור הוא ביחס לגברים בעיקר, שהרי מדובר פה בקיצור מ-32 ל-20, ונשים בכלל משרתות 24, למעט אלה שעושות 16א2.
אסף ודמני: וזה נכון שבגלל שאישרנו את 16א אז זה מצמצם את הפערים אבל עדיין הם גדולים.
אסף ודמני: כשאנחנו מסתכלים על עולם הלחימה בהינתן שתמומש ההחלטה לקיצור השירות הנוסף, אנחנו נגיע בשנת השיא ב-2023 לפער של יותר מ-1,500 חיילים בלחימה במצבה הממוצעת האחודה לגברים-נשים, כי אתם יודעים ש-17% מהלחימה זה נשים.
אסף ודמני: אבל מכיוון שאין חליפיות מלאה בין נשים לגברים, שהרי לא כל יעדי הלחימה פתוחים בפני נשים, אז זה המקום היחיד שאני אפריד בין גברים לנשים ואני אגיד שבהסתכלות רק על גברים בעולם הלחימה, בהינתן שמתבצע קיצור השירות בלחימה, אז אנחנו מדברים על פער שלמעלה מ-2,000 גברים.
מירי פרנקל-שור: הפער של 2,000 זה פער ששירות נשים לא יכול - - -
אסף ודמני: הוא יכול לצמצם אותו.
אסף ודמני: אז הוא מוריד אותו ל-1,500.
אסף ודמני: אבל בעולם הלחימה יש עוד שתי נקודות מאוד חשובות, וזה הדגש הנוסף שנתן הרמטכ"ל.
אסף ודמני: בסוף, הלחימה בראש ובראשונה היא מערך מקצועי שמצריך הכשרה מסוימת כדי להכשיר להיות לוחם.
אסף ודמני: אני הסברתי קודם שכל מה שקשור לקיצור הכשרות הלחימה מבחינתנו מוצה בקיצור השירות הראשון.
אסף ודמני: זה לא אני אומר – זה כל מי שמומחה לצורך העניין – קצין החיל הראשי של השריון, קצין החיל הראשי של הצנחנים, קצין החיל הראשי של חי"ר.
אסף ודמני: ולכן היחס בין ההכשרה לבין אורך השירות מבחינתנו הוא כרגע המינימלי האפשרי.
אסף ודמני: זה אחד.
אסף ודמני: שתיים, המערכת שלנו בלחימה לא בנויה לשירות של 30 חודשים מכיוון שאנחנו עובדים בקבועי זמן של ארבעה חודשים.
אסף ודמני: אנחנו מגייסים בשלושה מועדי גיוס במהלך השנה.
אסף ודמני: אם תגידו לי – אוקיי, אז תגייס בארבעה מחזורי גיוס, מה הבעיה?
אסף ודמני: אז יש לי שתי בעיות – בעיה ראשונה, שאני אצטרך להגיד למועמדים לשירות ביטחון לחכות עד מאי וזה בעייתי.
מירי פרנקל-שור: זה היה פעם.
אסף ודמני: זה היה וזה ירד בגלל זה.
אסף ודמני: זה ירד בגלל זה, כי זה לא הגיוני שאני מגיע לגיוס הזה.
אסף ודמני: היו שם גם בטח אנשים איכותיים.
אסף ודמני: דבר השני זה שזה יחייב אותנו לשנות את כל מערכת ההכשרה של קורסי הפיקוד והקצונה כי הם מוזנים מהתהליכים של תחילת השירות, וזה מחייב בנייה של תשתיות נוספות ותהליכים נוספים שאנחנו לא רואים אותם קורים בשנים הקרובות מבחינת היכולת שלנו.
מירי פרנקל-שור: דבר אחד אני לא מבינה.
מירי פרנקל-שור: הכנסת החליטה ב-2016 בחוק ההסדרים לפי בקשת הממשלה, שאורך השירות יירד מ-32 ל-30 חודשים, וניתנו לכם ארבע שנים לשנות את הנושא.
מירי פרנקל-שור: האם עשיתם עבודת מטה בנושא הזה?
מירי פרנקל-שור: האם לקחתם בחשבון שמה שהיה פעם גיוס מאי הוא לא גיוס מאי?
מאיר פרוש: אני אוסיף על השאלה הזאת – מישהו הרי נתן המלצה חמה ב-16 שאפשר לקצר ל-30 חודש.
מאיר פרוש: מישהו טעה פה?
מירי פרנקל-שור: הכנסת החליטה בחוק - -
מאיר פרוש: את שאלת שאלה אחת ואני שואל - - -
מירי פרנקל-שור: - - ושום דבר לא נעשה עד 2020.
אסף ודמני: אז אני אענה שלוש תשובות: אחת, כל הרבע שעה הראשונה של דבריי הסברתי איזה שינויים עשינו כדי למצות את כוח האדם ותהליכים בתוך הצבא של קיצור הכשרות, של ביטול תקנים.
אסף ודמני: הסברתי את הדבר הזה.
אסף ודמני: הדבר השני ביחס לשאלה של חבר הכנסת פרוש – שמה שהומלץ ב-2016 היה על בסיס נתוני תחזית X שהשתנו כתוצאה ממה שהסברתי, והביאו לפחות אנשים ביחס למה שציפינו.
מירי פרנקל-שור: אבל זה אל קשור לשינוי מחזורי הגיוס.
אסף ודמני: אז הנה, עכשיו אגע בנקודה השלישית.
אסף ודמני: אנחנו חושבים – וגם את הדבר הזה אני אומר על דעת הרמטכ"ל, שבהינתן שנגיע למצב שהגידול הדמוגרפי ייתן את המענה לצרכים שלנו ושאנחנו נוכל לתת מענה גם לצרכים המתפתחים שהצגתי כתוצאה משינוי האיום, אנחנו חושים שלא צריך להסתכל על כל המערכים באופן דומה.
אסף ודמני: לדוגמה, מערך הלחימה – בכל דרך שהיא לא יוכל לשרת מבחינתנו פחות מ-32 חודשים.
מירי פרנקל-שור: אבל זאת שאלה אחרת.
צבי האוזר: שנייה, אני מבקש – תראו.
צבי האוזר: אני יזמתי דיון בוועדת הכלכלה בנושא אחר ואני מאחר לשם.
צבי האוזר: הדיון הזה מאוד חשוב ואני רוצה להגיד דבר ואז אאלץ לעזוב.
צבי האוזר: בשורה התחתונה אני תומך בהצעת החוק, אני חושב שהיא חשובה.
צבי האוזר: אני חושב שאנחנו נתמודד בשנים הקרובות עם משימה בתמהיל, בהרכב ובאתגר אחר לגמרי ממה שהבנו ב-2015.
צבי האוזר: לכן, נקודת ראשית הציר של הדיון ב-2015 בעיניי לא רלוונטית.
צבי האוזר: אני אגיד בצורה פיוטית- מתנהל באזור מירוץ חימוש ואנחנו מנהלים מירוץ פירוק.
צבי האוזר: תזכרו את ארבעת המילים האלה.
צבי האוזר: אנחנו מנהלים מירוץ פירוק.
צבי האוזר: גם צמצום השירות הצבאי בעיניי הוא חלק ממירוץ הפירוק של ישראל.
צבי האוזר: אנחנו נצטרך הערכות אחרת, כוללת של הצבא, בעניין כוח אדם ובעניין של השקעות בברזלים וביכולות עצמן.
צבי האוזר: בפועל, בשבוע שעבר השלכה המרכזית לסטטיסטיקה פרסמה נתונים מרתקים וראינו שבחמש השנים האחרונות היה גידול ב-20% בצריכה הממשלתית, בהשקעה הממשלתית האזרחית ורק 6% בצריכה הביטחונית, כאשר בשנה 2022 היה צמצום של 2.6% בצריכה הביטחונית.
צבי האוזר: זאת אומרת, אם אני מוריד את קצבאות הנכים ואת הפנסיות ואת כל השאר – אנחנו, בברזלים משקיעים פחות כשהצד השני משקיע יותר.
צבי האוזר: אני לא רוצה להגיד לכם כמה הסעודים משקיעים, כמה האיראנים, כמה הטורקים – אנחנו ב out of focus בעניין הזה.
צבי האוזר: האתגרים העומדים בפתחנו – ואני אומר את זה בצער רב, הם שונים ממה שהתמודדנו ב-70 השנים האחרונות, והם יצטרכו הכנסה של כוח אדם נוסף למערכת, לרבות ערבים וחרדים, בהיקפים אחרים לגמרי ממה שהיום.
צבי האוזר: האויב דובר פרסית, לא ערבית.
צבי האוזר: זה אויב אחר, הוא לא צמוד גדר, הוא רחוק, ולא תהיה ברירה אלא גם ערבים וחרדים יצטרכו לעשות הפסקה בלימוד מגיל 18, לתת תורת לחימה לשלוש שנים, ולהמשיך ללמוד לפי צורך.
צבי האוזר: אני רוצה לסיים בציטוט של שולץ, הקנצלר הגרמני שאמור לבקר כאן.
צבי האוזר: קראתי את זה היום בבוקר.
צבי האוזר: הוא קרא להגדיל את תקציב הביטחון של גרמניה בדחיפות ך=2%.
צבי האוזר: הוא אמר שגרמניה לא תמצא את עצמה שהיא נלחמת ברובים שאינם יורים, עם מטוסים שאינם טסים ועם ספינות שאינן מסוגלות לשוט.
צבי האוזר: זה מה שאומר שולץ כאשר אנחנו רואים את האירועים באוקראינה.
צבי האוזר: מה אנחנו צריכים להגיד אל מול תרחיש אחר לגמרי ואירוע ביטחוני אחר, האיראני, שנמצא לפתחנו, שאנו, בסתר ליבנו או בתת הכרתנו חושבים שזה אירוע זמני.
צבי האוזר: אני מניח שהוא יהיה ב-25 שנה הקרובות.
צבי האוזר: לכן, לסיכום, אני חושב שנצטרך לעשות פה דיון כולל בנושא מערך הביטחון ולדון האם הארכיטקטורה הקיימת של צה"ל-מוסד-שב"כ היא בכלל רלוונטית ל-25 השנים האחרונות.
צבי האוזר: נקודת כוח האדם היא פיצה אחת בפאי הזה, אבל לצד הניסיון לתקוף את זה בראיה כוללת אנחנו צריכים לתקוף את זה חתיכה חתיכה, וגם בדיון הזה בכוח האדם אני חושב שהקיצוץ צריך להיעצר, שאחרת יירשם במצעד האיוולת – אמנם ברברה טוכמן נפטרה והיא לא תכתוב את החלק השני של הספר – אבל במצעד איוולת היסטורי, סליחה על המילים הפומפוזיות, אבל בזה אני מנסה להבהיר את עמדתי.
אסף ודמני: אני רק אנסה ברשותכם לענות לשאלה של היועצת המשפטית כי לא עניתי.
אסף ודמני: אחד, ביצענו הרבה שינויים.
אסף ודמני: כל מה שפירטתי בהתחלה – גם במבנה הצבא, גם באורך ההכשרות, גם בתהליכי האיוש וגם בתהליכי המיצוי, ואנחנו ממשיכים ועושים עוד.
אסף ודמני: כל מה שציינתי כאן זה דברים שחלק מהם לא עשו 70 שנה – שינוי שיטת המיון לא עשו אף פעם.
אסף ודמני: הדבר השני, ולכן הסברתי באריכות – בלחימה, לא ניתן לשרת פחות מ-32 חודשים.
אסף ודמני: לכן אנחנו חושבים שבכל הסדר שיהיה גם בעתיד למודל שירות חובה אחר אנחנו נרצה לראות את הלחימה כמסלול שאורך 32 חודשים.
אסף ודמני: אמרנו שהיחס בין אורך ההכשרה לשירות חייב להישמר כי הבאנו את ההכשרות למינימום האפשרי.
מירי פרנקל-שור: אז למה אתם מבקשים את הוראת השעה רק עד יולי 24?
אסף ודמני: כי מבחינתנו יולי 24 משפיע כבר ב-2026, ובשנה זאת הגידול הדמוגרפי מאפשר לעשות מודל חובה אחר.
אסף ודמני: מודל החובה שאנחנו נציע – אני לא רוצה להיכנס פה לכל הפרטים, אבל הוא יהיה כזה שיהיו כאלה שיצטרכו לעשות 32 חודשים.
אסף ודמני: אנחנו חושבים שמרמה מסוימת הם יקבלו נניח שכר קבע, ויהיו כאלה שיעשו ארבעה חודשים פחות ונוכל לשחרר אותם למשק.
אסף ודמני: אבל זה יוכל לקרות כשיהיה לנו את היקף הסד"כ הנדרש.
מירי פרנקל-שור: אבל איפה האמירה העיקרית שלך?
מירי פרנקל-שור: אני רוצה להבין אותה – יהיו מערכים שתמיד אתה בתור צבא תגיד לוועדה שהם לא יכולים לרדת, עקב ההכשרה שמגיעה עם זה – מ-32 חודשים?
מירי פרנקל-שור: אז בעצם זו לא הוראת שעה עד יולי 24, יש כאן אמירה.
אסף ודמני: כי אנחנו נבוא עם מודל אחר שהוא לא יהיה המודל הרגיל אלא מודל אחר, שהוא לא חייב להיות שכולם עושים בדיוק את אותו הדבר - - -
נירה שפק: אבל זה קיים גם היום.
אסף ודמני: זה לא קיים היום בצורה כזאת כמו שאני מדבר עליה.
נירה שפק: - - -מודל צבא העם.
אסף ודמני: דרך אגב, אנחנו לא חושבים שזה פוגע במודל צבא העם - - -
נירה שפק: לא, אני מדברת על מסלול ההכשרה, היום.
נירה שפק: היום הרי לא דין גדוד חי"ר לגדס"ר.
אסף ודמני: נכון, אבל זה לא באורך השירות, למעט – את צודקת, שביחידות מסוימות אנחנו מוסיפים שירות נוסף בתשלום של 4 חודשים או שנה – תלוי באיזו יחידה.
אסף ודמני: זה נכון אבל פה אני מדבר על המבנה של המודל, וכאן זה בתוספת על המבנה.
אסף ודמני: זה לא בדיוק אותו הדבר.
אסף ודמני: הדבר השלישי שחשוב לי להגיד – אני באופן אישי יודע להגיד על עצמי שאני הצגתי את הדברים האלה אצל שלושה שרי ביטחון שקיבלו את עמדתנו, בוועדת החוץ והביטחון לפחות פעם אחת, במל"ל – לפחות שלוש פעמים.
אסף ודמני: זאת אומרת שזה לא שאנחנו מתעוררים בוקר אחד ואומרים – הצבא לא יכול לעשות משהו, זה יפגע בכשירות שלו, וכו'.
אסף ודמני: אנחנו אומרים את זה חזור ושנה, בכל מקום מתוך אחריות שיש לנו.
אסף ודמני: בסוף, מי שיחליט יחליט מה שצריך להחליט, אבל התפקיד שלי הוא לשים את המשמעויות, ואני שמתי את המשמעויות האלה בכל הפורומים הנדרשים.
אסף ודמני: אני יודע בצורה ודאית, ואני יודע שגם הרמטכ"ל אמר את זה בצורה מאוד ברורה וודאית בכל המקומות, ואני אומר שהיו גם החלטות של שרי ביטחון.
מירי פרנקל-שור: לא התייחסת לשאלה שלי מדוע מ-2017 כשידעתם שהכנסת החליטה לקצר את השירות הסדיר ל-30 חודשים לא עשיתם שינוי במערך הגיוס.
מירי פרנקל-שור: זאת אומרת, היום במודל שלך שאתה מתגייס – אין לך מחזור גיוס שמשתחרר ומיד מחזור שמתגייס.
מירי פרנקל-שור: זאת אומרת, שמה שהייתם צריכים לעשות זה לעבור ליותר מחזורי גיוס, שהיקף השירות יתחלק לך בדיוק שיהיה לך עקב בצד אגודל.
אסף ודמני: אז הסברתי את זה שב - - -
מירי פרנקל-שור: ומה תעשה אם הכנסת לא תאשר?
אסף ודמני: אז הסברתי את זה שזה לא אפשרי לעבור לארבעה מחזורי גיוס.
אסף ודמני: זה לא אפשרי גם בגלל שזה אבסורד שילד יסיים את הלימודים שלו בחודש יוני ויתגייס בחודש מאי שנה אחרי זה.
אסף ודמני: אתם יכולים להגיד שזאת לא בעיה, למרות שזאת בעיה קשה, כי זאת בעיה שתשחוק אנשים בסוף, מהשירות הצבאי.
אסף ודמני: הדבר השני – שהתשתיות שלנו לא ערוכות לדבר הזה.
מירי פרנקל-שור: אבל כשמחזור הגיוס היה במאי – לא היו לך מכינות.
מירי פרנקל-שור: היום יש חבר'ה שמתחילים בספטמבר ונמצאים שנה וחצי בכל מיני מחזורים.
מירי פרנקל-שור: הדור השתנה, הזמנים השתנו.
אסף ודמני: לא כולם הולכים ל - - -
נירה שפק: אני רוצה לחזק את מה שמירי פרנקל שור שואלת:
נירה שפק: בסוף אתה שם לנו נקודות עבודה כהנחות יסוד, ואנחנו מערערים.
נירה שפק: אני לא מדברת ספציפית על - - -, אנחנו מערערים על הקטע של מה שאתה אומר שזאת הנחת יסוד שבלתי ניתנת לשינוי, שזאת לא הנחת עבודה.
אסף ודמני: אז אני אומר לך שהנחת העבודה, שאם ניקח לדוגמה עכשיו הכשרת חי"ר – הכשרת חי"ר אורכת כשמונה חודשים, ובבסיס אימונים חילי X לא יכולים להיות יותר מפלוגה שעושה טירונות ופלוגה שעושה אימון מתקדם.
אסף ודמני: כלומר, אני לא יכול להכניס לשם מחזור נוסף כי אם אני צריך להכניס לשם מחזור נוסף זה אומר שאני צריך להקים עוד בסיס אימונים חילי, ואני לא יכול.
אסף ודמני: 70% מהלחימה נמצאות בעולמות החי"ר.
אסף ודמני: אפילו קצת יותר מ-70%.
אסף ודמני: זאת אומרת, זה כאלה שעושים הכשרה של רובאי 07 ומעלה.
אסף ודמני: זאת הכשרה של שמונה חודשים ויותר.
אסף ודמני: ביחידות מסוימות זה מגיע גם לשנה.
אסף ודמני: הבא"חים שלנו לא יכולים לקלוט – מבחינה תשתיתית, מבחינה פיזית, מבחינת הפו"ש – הפיקוד והשליטה, מה יכול לעשות מ"מ- מה יכול לעשות מג"ד.
אסף ודמני: אני מזכיר – אנחנו גם מוגבלים גם בהיקפי הכוח שיש לנו.
אסף ודמני: זה לא שאנחנו הולכים להגדיל את הצבא.
אסף ודמני: אז עובדתית הדבר הזה לא מתיישב אחד עם השני.
אסף ודמני: אני שוב אומר – אף פעם לא הסתרנו אתה נקודה הזאת.
אסף ודמני: הצגנו אותה, הסברנו אותה.
אסף ודמני: אני לא בא לכאן פעם ראשונה.
אסף ודמני: הנחו אותנו להציג את זה למל"ל, הצגנו את למל"ל.
אסף ודמני: לכן אני אומר – בלחימה, שזה עיקר הצבא, וזאת מטרת הצבא – זה לא אפשרי.
אסף ודמני: הצגתי קודם שעשינו המון עבודות מטה בכל המקומות האפשריים לקיצור הכשרות, לביטול תקנים, למיצוי יותר טוב של אנשים, לשינויים ארגוניים בתוך הצבא – בכל מה שהיה לנו אפשרות.
אסף ודמני: עשינו בארבע שנים האחרונות מה שלא עשו שנים ארוכות.
אסף ודמני: מצד שני יש לנו מחויבות לשמור על רמת הכשירות ועל אורך ההכשרה ביחס לצרכים.
נירה שפק: אני רוצה לומר משהו שהוא הסתכלות שלנו.
נירה שפק: בסוף אני גם באה מנקודת המבט האישית שלי.
נירה שפק: כשאני הייתי, בצבא הצבא היה מרכז עולמי, הכול עבר דרך הקרן הזאת.
נירה שפק: אבל אתה יוצא החוצה ואנחנו היום בחוץ, ואני כאן אומר את מה שאני אומרת: יש כמה דברים שצריך לבדוק אותם, כי בסוף מדובר על מדינה, על כמה היא משקיעה בצבא, כמה נחוץ בצבא, כמה משחררים את הצעירים האלה – פחות חודשיים או יותר חודשיים, איך זה מסתנכרן עם עוד מערכות של לימודים ועוד דברים כאלה ומה השינויים שיהיו בחברה.
נירה שפק: אז קודם כל – מסלול הוא לא רק הכשרה, הוא כולל גם תעסוקה.
נירה שפק: משתנות גבולות המדינה, ואתה יכול להגיד גם שהכשרה ותעסוקה זה חלק משלים באימונים.
נירה שפק: לא הצגתם בחלק שאני קראתי את הדבר הזה, ויש לזה משמעויות.
נירה שפק: בסוף, אם אתה אומר שחלק מההכשרה יכולה לבוא גם - - - כלומר, הוא יוצא לתעסוקה, יוצא לשבועיים - - -
אסף ודמני: לא בלחימה.
אסף ודמני: בלחימה אין אפשרות.
נירה שפק: לא בלחימה.
אסף ודמני: וגם לא בטכנולוגיה.
אסף ודמני: יש יחידות שאני חייב ללמד ידע ספציפי.
נירה שפק: תכף אגיע למדורג.
נירה שפק: אז קודם כל – בדבר הזה אנחנו צריכים לראות את השלם, חייבים לראות את השלם.
נירה שפק: והיו מספיק שנים שראינו כל מיני תזות מצבא חכם וקטן ועד בכלל.
נירה שפק: אני מתארת לעצמי שכאשר קבעו את המסלול שעכשיו החיילים נמצאים בו ואנחנו מאריכים את זה חזרה, כשהם יודעים שהם באים למקוצר – זה גם סוג של חוזה.
נירה שפק: מה, כל אלה שאמרו שאפשר מקוצר היו מטומטמים, ולא עשו את זה?
נירה שפק: עוד שתי שאלות.
נירה שפק: קציני החייל, גורמי המשע"ן ואני מבינה שגם הרמטכ"ל, ושמענו גם אותו – אבל בסוף יש כאן כשירות חילית וכשירות רב חילית, ולא ראינו את העבודה.
נירה שפק: אני לא יודעת מה קציני החייל – אני יודעת גם מה קציני החייל קיצרו והאריכו במסלולים מסוימים שלהם.
נירה שפק: אני שמה סימן שאלה על סימן הקריאה ששמת על תשתיות.
נירה שפק: בסוף הכול – הנושא של מחזורים, כמה, אם בא"ח יודע לעשות רק אימון מתקדם ואימון בסיסי – הם דברים שהם ברי שינוי.
נירה שפק: הם עולים כסף, נכון, אבל הם ברי שינוי.
נירה שפק: אותו הדבר הבנייה של הפיקוד בהתאם.
נירה שפק: וגם, אני מזכירה שצה"ל עובד אתנו הרבה הרבה על טכנולוגיה חליפת סד"כ.
נירה שפק: אנחנו משקיעים בטכנולוגיה וטכנולוגיה ואני לא רואה את הצמצום, אני רואה את ההרחבה.
אסף ודמני: אז אני רוצה לחדד שוב – העניין של אי היכולת לקצר את אורך ההכשרה בחי"ר או את אורך השירות בחי"ר – הסברתי, נתתי את עניין התשתית כסיבה אחת, נתתי את אורך השירות ביחס להכשרה ולמקצועיות כסיבה שנייה.
אסף ודמני: כלומר, זה לא רק הדבר הזה.
אסף ודמני: נתתי את העובדה שלגייס בחודש מאי זה גם לא נכון מבחינת כוח אדם – יש לזה גם השלכות על המבנה של קורסי הפיקוד והקצונה, יש לזה המון המון השלכות.
אסף ודמני: הדבר השני שאני רוצה לומר – מה שאמרת על הנושא של התרומה של צה"ל למדינת ישראל בהיבטים השונים, אז יש לא מעט ספרים ומחקרים שנכתבו על התרומה של השירות הצבאי גם לבניין הטכנולוגיה בישראל, גם להתעצמות המשק, והתרומה שצה"ל לוקח אנשים שלא מדברים עברית ומסיימים את השירות כשהם מדברים עברית, או שהוא לוקח מיעוטים שהיו מתחברים לכל מיני גורמים שאנחנו לא רוצים, והופך אותם לאזרחים מצוינים או לוקח חיילים עם מוגבלויות ומשלב אותם, או לוקח אנשים שמקבלים את כישורי המאה ה-21 ומשתחררים לתוך המשק הישראלי, אז גם על זה יש כל מיני מחקרים.
אסף ודמני: ואני לא מדבר על ההתעצמות הטכנולוגית, איך הצבא פה משפיע על מדינת ישראל.
אסף ודמני: אז אני לא חושב שאנחנו במצב שאנחנו לא מבינים שיש כאן מדינה ושיש גם השלכות מחוץ לצבא.
אסף ודמני: בכל זאת, התפקיד שלי הוא לשים את המשמעויות למה נכון לדחות את הקיצור, למה נכון כן לשחרר, אולי, חלק מהאוכלוסיות שלצורך העניין, כחלק מבניין הכוח - - -
רם בן ברק: אני שואל את אדוני –אני שומע אותך בתשומת לב מהרגע שהתחלת לדבר, אני גם מתרשם מהעבודות שאתם עושים, אני רק רוצה לדעת האם במסגרת הזאת, הנוכחית, אפשר לעשות אבחנה בין אוכלוסיות כבר עכשיו.
אסף ודמני: לא, ואני אגיד למה לא.
אסף ודמני: הסברתי שעד 2025 אי אפשר לעשות כיוון שאנחנו נמצאים עדיין בפער.
אסף ודמני: כשאנחנו נגיע לנקודת האיזון ובעצם הגידול הדמוגרפי יגרום לנו לעבור את נקודת האיזון – מה שאנחנו רואים החל מ -2025 – אז אנחנו סבורים שכן אפשר לעשות את זה.
אסף ודמני: ולכן ההצעה מדברת לא על ביטול קיצור השירות אלא על דחיית קיצור השירות.
רם בן ברק: אתה מעריך שבשנת 2025 אתם תהיו כבר מוכנים עם המודל החדש שבו יהיו חיילים שישרתו X חודשים למול חיילים שישרתו Y חודשים בתנאים יותר טובים?
אסף ודמני: אני מעריך שכן.
אסף ודמני: אני יודע להגיד שאנחנו מקיימים עבודות מטה בתוך הצבא.
אסף ודמני: אני זהיר, וכבר אמרתי בתחילת הדברים שתר"ש תנופה פלוס 1 שיתחיל ב-2025 – אני מניח שהוא ידבר גם על הרחבה נוספת שלנו, כפי שציינתי בהתחלה.
אסף ודמני: אבל עדיין, יחד עם זאת, קצב גידול הדמוגרפיה החזוי לשנים הבאות בהחלט יוצר מצב שמאפשר לדבר על מודל חובה חדש ועל הסתכלות לפי מערכים, וזאת העבודה שאנחנו מכינים, והיא עבודת המטה שלנו בהיערכות להחלטות.
אסף ודמני: אנחנו פשוט מסבירים שנקודת החיתוך 2020 שבעצם משפיעה על 2023 היא איננה אפשרית מבחינת הכשירות שלנו, והיא איננה אפשרית בכלל המערכים.
נירה שפק: ומה לגבי נשים?
אסף ודמני: יש גם תחזית על נשים – מה שכתוב "אחוד" זה גברים ונשים.
רם בן ברק: למשרד האוצר יש הערות לזה?
אסף ודמני: אני רק רוצה לסקור עוד כמה מערכים ואז אסיים.
אסף ודמני: אז אני אומר – אותו כנ"ל תמונת המצב בעולם הטכנולוגי.
אסף ודמני: צריך להגיד שבעולם הטכנולוגי הייתה עלייה משמעותית כתוצאה תר"ש תנופה, והעלייה הזאת כפי שאתם מבינים היא בעיקר בעולמות הסייבר, המודיעין והתקשוב.
אסף ודמני: אלה עולמות שמאוד מתפתחים, ואנחנו נמצאים כבר היום בפער של כאלף חיילים ביחס לצרכים שלנו וקיצור השירות שמתקיים, הנוסף, ומשפיע על 2023 יוצר פער כל כ- 1,400 חיילים בעולם הזה של הטכנולוגיה.
אסף ודמני: והנושא של טכנולוגיה מאוד מאוד דרוש למענה המבצעי.
אסף ודמני: אותו כנ"ל גם לגבי כוח אדם טכני – אנחנו גם נמצאים בסדר גודל של פער של כ-1,300 חיילים במצב הנוכחי ואל מול קיצור שירות בשנת 2023 עלייה של פער ללמעלה מ-2,000 אנשים.
אסף ודמני: גם במערך הנהיגה – אנחנו היום נמצאים מאוזנים.
אסף ודמני: אנחנו נגיע לפער של כ-300 נהגים.
אסף ודמני: כל הדברים האלה מופיעים שם.
רם בן ברק: במידה ולא - - -
אסף ודמני: בעצם ברגע שהתקבלה ההחלטה על הקיצור ביולי 20 אנחנו קיצרנו את השירות המערכות של הצבא על פי החוק ל-30 חודשים.