GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורית סטרוק: אנחנו פה כי האבות שלנו פה, אנחנו פה כי לא רק אברהם אבינו קנה את המקום הזה, אלא כי יעקב אבינו שנקבר במצרים ביקש מהבנים שלו להביא אותו לארץ ישראל, וזה לא היה כמו היום בטיסה, כי זה המקום שלנו, של עם ישראל, ורק כשמבינים את זה מבינים מה יש לנו לעשות במרחב העוין הענק הזה, שבאמת מדינת ישראל בתוך המרחב הערבי היא בערך כמו היישוב היהודי בתוך המרחב הערבי של חברון, זה מיקרוקוסמוס של מדינת ישראל מה שיש פה, גם בשטח, גם ביחס וגם מהות.
הלל הורביץ: בסוף כולנו בני אדם וכולנו עם לב, אני מאוד התרגשתי מהביקור היום, אני ממש הרגשתי שכולנו, כולכם, מאוד התחברתם למקום, לאווירה, להיסטוריה, לקדושה, למשמעות.
הלל הורביץ: אני ראיתי פה אנשים עם כזה קשב, אני מאוד התרגשתי ואני מודה לכם מאוד, ליושב ראש רם, על הביקור, על ההגעה, על המפגש.
הלל הורביץ: כמו שאמרנו, זה לא מפגש פוליטי, זה מפגש יותר לימודי והיסטורי ועדכני, אז אני א', ממש מודה פה לכולם ולכולן, וגם לצוות המאבטחים שלא שומעים אותנו, שליוו את כל הביקור כאן.
הלל הורביץ: היום בחברון אנחנו קרוב ל-1,000 תושבים שחיים בתוך העיר.
הלל הורביץ: חברון זו ישות מוניציפלית עצמאית.
הלל הורביץ: יש את קרית ארבע, יש 8,000 תושבים.
הלל הורביץ: זה יישוב במרכז השלטון המקומי, אני ראש רשות חברון בשלטון המקומי כמו כל ראש רשות אחרת לכל דבר, משלם את המסים לחיים ביבס.
הלל הורביץ: זו רשות קצת מורכבת, אבל זו רשות מקומית, נותנים שירות לכל היהודים שחיים כאן, כ-1,000 תושבים שחיים בעיר ולמיליון מבקרים שפוקדים את מערת המכפלה.
הלל הורביץ: אנחנו מפוזרים פה בארבע שכונות, בין השכונות יש בתי ערבים, אבל האזור פה כולו הוא האזור באחריות שלנו, של מנהלת מוניציפלית חברון, הרשות המקומית חברון.
הלל הורביץ: יש לנו כאן שלוש משימות מרכזיות.
הלל הורביץ: משימה אחת, כמה שיותר לבנות ולהגדיל את היישוב היהודי.
הלל הורביץ: משימה היסטורית.
הלל הורביץ: לשמחתנו כשאיווט היה שר הביטחון הוא נתן לנו את האישור לבנות את רובע חזקיה, אנחנו התחלנו לבנות אותו עכשיו עם 30 יחידות דיור, ממש סמוך אלינו לכאן.
הלל הורביץ: זה אישור שהוא נתן, אבל היו הרבה בג"צים ורק עכשיו התחלנו לבנות עם היתר בנייה, ברוך ה', פרויקט גדול של 30 יחידות דיור, פלוס גני ילדים ומשרדים.
הלל הורביץ: אנחנו מתכננים עכשיו את מתחם השוק בכניסה לשכונת אברהם אבינו לשכונה חדשה עם 60 משפחות חדשות בעזרת ה', כך שאנחנו ממש עכשיו עסוקים בבנייה של 30 יחידות דיור ועוד – את האישור לתכנון קיבלנו משר הביטחון נפתלי בנט.
הלל הורביץ: לדעת שעל כל פרויקט כזה אנחנו עובדים עליו 20 שנה, בזיעת אפיך.
הלל הורביץ: פה בחברון, בגמרא כתוב שארץ ישראל נקנית בייסורים, פה אנחנו חווים את זה ממש גם מצד האויב הערבי, גם מצד כוחות מתוכנו שמנסים לטרפד ולהפריע, אבל באמונה, בעקשנות ובדבקות במטרה אנחנו מצליחים להדביק ולחבר את כולם למפעל ההיסטורי הזה.
הלל הורביץ: וכמו שאמרתי, אנחנו בתכנון של כל הפרויקט הזה, עם הרבה מאוד בעיות ארכיאולוגיה, קצת ראינו במערה את זה, ואישורים משפטיים ומגבלות וממציאים לנו דיור מוגן לערבים ועל קרקע שהיא שלנו שגזלו.
הלל הורביץ: אל תשאלו, כל כך הרבה קשיים ואנחנו ברוך ה' מצליחים לצלוח ולהתקדם.
הלל הורביץ: אז זו השליחות האחת שלנו, לבנות ולהגדיל את חברון, להחזיר עטרה ליושנה.
הלל הורביץ: השליחות השנייה היא לשרת את התושבים כמובן, לתת כאן ביטחון, חינוך, רווחה.
הלל הורביץ: כל מה שרשות מקומית מעניקה אז גם כאן, עם כל המגבלות ועם כל הקשיים, משתדלים לתת פה.
הלל הורביץ: הילדים והנוער כאן, מצד אחד הם חיים בחיים של שליחות ואתגר, מצד שני המורכבות כאן, גם הביטחונית, גם שטחי המחיה, שטחי החיים לילדים ולנוער מאוד מצומצמים ומוגבלים, מנסים לתת חלופות, כמה שיותר להקל ולתת את השירות המיטבי לתושבים כאן, מים, חשמל, הכול.
הלל הורביץ: מים וחשמל זה אנחנו נותנים, לא חברת חשמל, לפני שנה התחברנו לחברת מקורות ישירות, אבל הכול עדיין דרכנו, אנחנו מוכרים את המים ואת החשמל לתושבים, גובים את הכסף ומעבירים את זה הלאה.
הלל הורביץ: והמשימה השלישית שלנו, שלא פחות חשובה, אנחנו מרגישים שהזכות שלנו לחיות כאן בחברון היא לא רק בשבילנו, אנחנו משקיעים הרבה מאוד משאבים כספיים וארגוניים ולוגיסטיקה גדולה כדי להביא תנועה גדולה של עם ישראל שבא לבקר, לפקוד ולהתחבר לקברי האבות במערת המכפלה.
הלל הורביץ: כמו שציינתי, בעשייה של שנים הגענו למיליון מבקרים בשנה ואנחנו ממשיכים בעשייה הגדולה הזאת עם משרד התיירות, עם משרד מורשת, עם תורמים.
הלל הורביץ: גם פה במוזיאון השקענו 15 מיליון שקל כמנוף תיירותי, כמעט 90% מהכסף תרומות, 10% קיבלנו ממירי רגב במשרד התרבות דרך המועצה לשימור אתרים.
הלל הורביץ: מנסים כמה שיותר לשתף את הממשלה, אבל אנחנו בכל הכוחות משתדלים לפעול את השליחות הגדולה שלנו כאן, לשמור על חברון, להחזיר עטרה לחברון ולחבר את עם ישראל לכאן לחברון.
הלל הורביץ: אז עוד פעם, ממש תודה רבה, ועכשיו רשות הדיבור לחברי הוועדה, בבקשה, יושב ראש הוועדה.
רם בן ברק: ראשית, תודה רבה על הביקור, גם האירוח היה אירוח באמת מכל הלב, התקבלנו באהבה גדולה ובכבוד רב ואני מודה לכם על זה, אדוני וגברתי.
רם בן ברק: אני באתי לכאן ללא קשר לדעותיי הפוליטיות וללא קשר למחשבותיי הפרטיות לגבי היישוב בחברון, אני גם לא רוצה להגיד אותן כאן, אני לא אחד לאחד למה שאתם, אבל אני לא רלוונטי, כי אנחנו מדינת חוק ואנחנו פועלים על פי החלטות ממשלה ועל פי החלטות בג"צ.
רם בן ברק: ברגע שבג"צ החליט שצריך להנגיש את מערת המכפלה, ולטעמי בצדק גמור, לכל מי שרוצה, ללא קשר למצבו הגופני, התגובה שלי היא לוודא שזה קורה וזו הסיבה לביקורי כאן.
רם בן ברק: על הדרך שמחתי להיות אורח של אורית ושלך ולהבין את נקודת המבט של המתיישבים כאן לגבי המצב.
רם בן ברק: אני שמח על הביקור, אני מודה שהועשרתי באינפורמציה ואני יודע יותר היום ממה שידעתי היום בבוקר, ועל זה אני מודה לכם.
רם בן ברק: זה אירוע מורכב, פנים רבות וכל אחד יחשוב מה שהוא רוצה לגבי הפתרון.
רם בן ברק: לגבי מערת המכפלה, שזו מטרת הביקור.
רם בן ברק: אני חושב שמערת המכפלה היא נכס לאומי שחשוב מאוד למסורת שלנו ולשורשים שלנו, וגם מגיעים לכאן מיליון מבקרים ואנחנו מניחים שזה יהיה הרבה יותר ממיליון אחרי שיגמרו לסדר את זה כמו שצריך ואנחנו צריכים להסתכל על זה כעל משהו שצריכים לתת עליו את הדעת.
רם בן ברק: אני היום כבר יודע שכל מה שאני אומר לאורית זה לא יעזוב אותי לעולם, אז כל פעם שאני אומר משהו, מה שלא ידעתי כשרק הכרתי אותה, אני חושב שבע פעמים לפני שאני אומר, אבל יש בינינו יחסי עבודה מצוינים.
אורית סטרוק: ברוך ה'.
רם בן ברק: זה היה הסיור, אני מתכוון לכנס את הוועדה עם כל הגורמים הרלוונטיים, א', אנחנו צריכים לעמוד בפסיקות בג"צ ולהגיע להנגשה מהירה, ב', אנחנו חייבים להשקיע באתר הזה כדי שהוא יהיה אתר מכובד כמו אתרים אחרים ולא כמו מירון או כמו מקומות אחרים.
רם בן ברק: אנחנו צריכים אתר מכובד, עם נראות יפה, עם שירותים הכי טובים שאפשר לספק למי שבא לכאן ואנחנו נקרא גם למשרד התיירות, גם למשרד הביטחון וגם לכם, למנהלי המערה, ביחד, נראה איך אפשר לעשות את הדברים האלה בלי להתעכב, אבל מתוכנן ככה שבסופו של דבר יהיה כאן משהו שאנחנו נתגאה בו ולא איזה שהיא ערימה של פחונים שנוזלים מים, זה לא מספיק מכובד.
רם בן ברק: אז תודה רבה.
איתן גינזבורג: אני מסכים עם הדברים שרם אמר.
איתן גינזבורג: כמו שאמרתי, היום הועשרתי ולמדתי במאה אחוז ידע שלא ידעתי קודם.
רם בן ברק: אם מישהו רוצה להוסיף.
איתן גינזבורג: כולנו מאחורי דבריו של רם, כולנו.
הלל הורביץ: יש לנו מדליה מאוד מאוד יפה, מדליית כסף של קניין מערת המכפלה.
הלל הורביץ: אברהם אבינו קנה את מערת המכפלה ב-400 שקל כסף עובר לסוחר.
הלל הורביץ: מדליה יפה, מצד אחד מערת המכפלה, מצד שני 400 שקל כסף, באמת כדי שנזכור את השליחות שלנו בדור שלנו להתחבר אל העבר כדי לבנות הווה ולהשקיע למען העתיד.
הלל הורביץ: כמו שיגאל אלון היה אומר, עם שאינו זוכר את עברו, ההווה שלו דל והעתיד שלו לוט בערפל.
הלל הורביץ: אז זה שיהיה לכל אחד על שולחן השליחות שלכם.
רם בן ברק: אני פותח את הדיון לבקשתו של שר הביטחון ושל צה"ל לבצע חריגות בצו שירות המילואים בתחומים מסוימים לגבי מקצועות מסוימים להארכת השירות שלהם.
רם בן ברק: בבקשה, בואו נתחיל.
אמיר ודמני: כפי שאמרת, אדוני היושב-ראש, אנחנו מגיעים כדי לחדש את שני הצווים, צו התע"ם וצו המשך, כאשר אנחנו מדברים על צו התע"ם, אנחנו מדברים על חריג לחוק המילואים שקובע שחייל ייקרא לשירות מילואים למטרת תעסוקה מבצעית פעם אחת בשלוש שנים.
אמיר ודמני: אנחנו מדברים על מקרים של יותר מפעם אחת, באישור ועדת החוץ והביטחון, כפי שקורה פה עכשיו, לאחר שהביא את זה בפניכם שר הביטחון.
אמיר ודמני: אנחנו הגשנו פה רשימה של תפקידים שאנחנו מעוניינים להחריג.
אמיר ודמני: אני אנסה לדבר בצורה יותר כללית ולא לפרט לעומק, בגלל שהדיון הוא פתוח.
אמיר ודמני: מדובר פה בחיילים שמשרתים בפלוגה של פינוי שלגים או יחידת האלפיניסטים בגזרת החרמון; בחיילים שמשרתים בתפקיד של מפקדים של כלי שיט בבט"ש ומחליפים סד"כ סדיר שמתאמן; לוחמים שמשרתים ביחידת שייטת 13 ויש עניין לקרוא להם באופן מידי לפעילות מבצעית; חיילים שמשרתים ביחידות של כלי טיס בלתי מאוישים בזרוע היבשה, וגם כאן יש צורך בהפעלה מידית ודחופה יחסית; חיילים שמשרתים ביחידות 6217 ו-217 שעיקר הפעילות שלהם היא באיו"ש, וגם כאן מדובר על פעילות מידית וגם בהחלפת סד"כ סדיר של יחידה 217 נמצאת באימונים; חיילים שמשרתים בפלוגות הצמ"ה שנקראו לתעסוקה מבצעית בשנה מסוימת, אבל לא ייקראו בשנה שלאחריה, מדובר פה בעיקר בהחלפת סד"כ סדיר שמתאמן 17 שבועות בשנה על פי מודל האימונים של ההנדסה; וחיילים שמשרתים בהפעלה של מה שאנחנו קוראים מכ"ם ר"ז, ביחידת המכ"מים יש גדוד סדיר שמבצע את זה וגם הוא נדרש במהלך השנה להתאמן לרמת הכשירות, ואז אנחנו צריכים סד"כ שיחליף אותו.
אמיר ודמני: בהיערכות לדיון הזה פירטנו את הצרכים המבצעיים בצורה יותר עמוקה.
אמיר ודמני: הצו הזה כולל שני שינויים ביחס לצו הקודם שהיה תקף עד עכשיו.
אמיר ודמני: הדבר הראשון, זה עניין טכני, זה פחות חשוב, החלפנו את המינוח מזל"טים לכטב"ם.
אמיר ודמני: הדבר השני, אנחנו הורדנו את גדודי החי"ר קל שהיו מוחרגים בצו הקודם, ומכיוון שאין בכך צורך בגלל בניין הכוח שקרה בצה"ל בשנים האחרונות, אז הורדנו אותם מהבקשה הנוכחית.
אמיר ודמני: יתר הדברים הם יציבים ונשארו דומים לצו הקודם.
אמיר ודמני: וזה פחות או יותר הנושא הראשון.
אמיר ודמני: ושוב, אני יכול לפרט יותר.
אמיר ודמני: אבל אנחנו העברנו את הדברים בצורה מאוד מסודרת ומפורטת.
אמיר ודמני: וגם פה אני חושב שדי פירטתי את הדברים.
אמיר ודמני: אם צריך, אני כמובן ארחיב לפי בקשתך, אדוני היושב-ראש.
אמיר ודמני: לגבי הצו השני, צו המשך – חוק המילואים קובע היקף ימים מרבי לקריאה למשרת מילואים בתקופה של שלוש שנים כאשר הוא קובע שמי שאיננו קצין ולא ממלא תפקיד פיקודי ישרת עד 54 ימים.
אמיר ודמני: מי שממלא תפקיד פיקודי – עד 70 ימים.
אמיר ודמני: ומי שהוא קצין ישרת עד 84 ימים.
אמיר ודמני: ובעצם גם פה העברנו את הרשימה של בעלי התפקידים הרלוונטיים, שמדובר במפקדי חטיבות, סגני מפקדי חטיבות, ראשי מטה של חטיבות, מפקד גדוד, סגן מפקד גדוד ומפקד פלוגה.
אמיר ודמני: המקבילים של זה ביתר הזרועות, לדוגמה, מפקד נפה ופיקוד העורף; בעלי תפקידים באגד לוגיסטי מרחבי.
אמיר ודמני: ברמת האוגדה והחטיבה קציני מטה בנושא אג"ם, מודיעין, קשר, הנדסה וסיוע, מרכזי אש, קצינים עוזרים ברמת החטיבות, קצינים שמשרתים כטייסים, נווטים.
אמיר ודמני: יש פה פירוט גם על קצינים ולוחמים ביחידה שייטת 13.
רם בן ברק: מה ההבדל בין הצו הזה לצו הקודם?
אמיר ודמני: יש שני הבדלים שלמעשה הורדנו מהצו הנוכחי ביחס לצו הקודם, כלומר, הורדנו אוכלוסיות.
אמיר ודמני: האוכלוסייה הראשונה שהורדנו זה קצינים שמשרתים בעוצבת האש שהורדנו מהחריגות.
אמיר ודמני: והדבר השני זה חיילים שמשרתים בתפקידי מודיעין וסיור בעוצבת האש, גם את זה הורדנו, והשארנו בעוצבת האש מספר יחידות ספציפיות שגם הגבלנו אותן במספרים כמו בצו הקודם.
אמיר ודמני: אבל השינוי המרכזי זה שינוי בזימון קצינים כחריגים שוויתרנו עליו בעוצבת האש, וגם הנושא של חיילים בתפקידי מודיעין וסיור.
אמיר ודמני: יתר הדברים נשארו אותו דבר כמו בצו הקודם.
אמיר ודמני: לאור העובדה שהדברים האלה הם פונקציה גם של צורכי סד"כ, בעיקר סד"כ מתאמן, הדבר השני זה צרכים של מענים מידיים ובעלי תפקידים שמבצעים תפקידים פיקודיים או תפקידי מטה מאוד משמעותיים כדי לממש את הייעוד של הצבא בחירום וגם במצבים של הסלמות כאלה ואחרות.
אמיר ודמני: אז אנחנו מבקשים לאשר את שני הצווים.
רם בן ברק: כמה מילואים בשלוש שנים עושה חייל רגיל שלא מוחרג בצו הזה?
אמיר ודמני: אני אמרתי, החייל עושה 54 ימים.
אמיר ודמני: המפקד שאינו קצין עושה 70.
רם בן ברק: זה נורמלי?
רם בן ברק: זה לא חריג?
אמיר ודמני: כן, זה נורמלי, בשלוש שנים.
אמיר ודמני: והקצין עושה 84 ימים.
אמיר ודמני: ההחרגה היא בעצם מהמספרים האלה.
רם בן ברק: זה הנורמל?
רם בן ברק: כן?
רם בן ברק: 54, 70, 84, על פי הדרגה?
אמיר ודמני: חיובי.
רם בן ברק: ומה בהחרגה?
רם בן ברק: לכמה זה מעלה אותם?
אמיר ודמני: זה מעלה אותם ל-108.
אמיר ודמני: אבל עוד פעם, יש פה גם כל מיני סוגיות של התנדבות ודברים אחרים.
אמיר ודמני: זאת אומרת, זה יכול להיות יותר.
עידו בן-יצחק: חלק פחות.
אמיר ודמני: חלק פחות, כן.
אמיר ודמני: וציינו את זה בתוך הצו עצמו גם.
רם בן ברק: זה מקסימום 108.
אמיר ודמני: כן, חיובי.
רם בן ברק: זה הרבה.
אמיר ודמני: אבל זה באמת בעלי תפקידים שהם חיוניים וברוב המקרים הם מתנדבים לזה ועושים את זה בצורה משמעותית.
אמיר ודמני: כמובן שאין פה אנשים שלא מעוניינים בכך.
אמיר ודמני: בואו נגיד את זה ככה.
דפנה סידס-כהן: אפשר לשמוע את זה מאנשי המילואים.
דפנה סידס-כהן: הם הוזמנו.
דפנה סידס-כהן: הם נמצאים בזום.
רם בן ברק: מי נמצא איתנו?
דפנה סידס-כהן: נמצאים איתנו אל"מ במילואים אופיר כהן, יו"ר הפורום של מג"דים, מח"טים וטייסים במילואים, ואסף סנדרוביץ', חבר הפורום.
אופיר כהן: בוקר טוב, אדוני יושב-ראש הוועדה.
אופיר כהן: בוקר טוב, חברי הוועדה.
אופיר כהן: בוקר טוב, חברים מהצבא.
אופיר כהן: אני יכול להתייחס עכשיו?
רם בן ברק: אנחנו מצפים לשמוע מה יש לך להגיד.
אופיר כהן: אני אתייחס קודם כל לצו להארכת המשך.
אופיר כהן: לגבי הצו הזה אנחנו לא מתנגדים.
אופיר כהן: אנחנו אפילו ממליצים.
אופיר כהן: אנחנו חושבים שזה חיוני וזה חשוב.
אופיר כהן: הגמישות הזאת היא הכרחית לצבא והכרחית גם לחיילי המילואים.
אופיר כהן: אני אציין למה.
אופיר כהן: חלק מהתפקידים שצוינו, זה באמת אנשים שנדרשו ותפקידים שנדרשו בשנים האחרונות לעשות ימי מילואים רבים, חלק מהם בפיקוד העורף, מהיכרות אישית, כמובן.
אופיר כהן: ובצרכים האלה, יש חיילים ויש מפקדים שיכולים לעשות יותר מילואים ומפקדים שיכולים לעשות פחות מילואים.
אופיר כהן: וברגע שהגמישות הזאת ניתנת לצבא, והם יכולים בעצם לזמן את אלה שיכולים לעשות יותר ולשחרר את אלה שיכולים לעשות פחות, אז זה לטובת חיילי המילואים.
אופיר כהן: ופה אנחנו עדים בשנתיים האחרונות לצרכים מטורפים שחיילים ומפקדים נדרשו לעשות לאורך ימים, אפילו בפיקוד העורף.
אופיר כהן: וכשהאפשרות הזאת ניתנת, כשהמשך הזה לא עוצר את הצבא מלהזמין את האנשים, אז אלה שפנויים לעשות יעשו ואלה שפחות, יוכלו להישאר בבית.
אופיר כהן: לכן אנחנו אפילו ממליצים לאשר את הצו להרחקה.
אופיר כהן: יש לנו המלצה אחת בנוסף שקשורה לזה.
אופיר כהן: יש חיילים שמקבלים תגמול מיוחד עד 60 יום, ורק אוכלוסיית המפקדים זכאית לקבל מעל 60 יום את התגמול המיוחד.
אופיר כהן: מה שאני מבקש זה שהצבא יבחן שאם הוא מאריך את המשך לכל האוכלוסייה שהוא ציין פה בצו, אז שיבחנו גם לתת את האפשרות לתת את התגמול המיוחד לאותם חבר'ה מעבר ל-60 יום כמו שניתן למפקדים אחרים.
רם בן ברק: אתה אומר בעצם שמעל 60 יום קצינים מקבלים תוספת מיוחדת - - -
אופיר כהן: יש תגמול שנקרא תגמול מיוחד, והוא ניתן מעל 30 יום ועד 60 יום, ולאוכלוסיית המפקדים הוא גם מעל ל-60 יום.
אופיר כהן: אבל הוא לא לכל האוכלוסיות האחרות.
אופיר כהן: לדעתי, חלק מהאוכלוסיות שמצוינות פה בצו לא נמצאות במעל 60 יום, ולכן הם לא יקבלו את התגמול המיוחד.
אופיר כהן: אם אנחנו מחריגים אותם ונותנים להם לעשות יותר מילואים או מבקשים מהם לעשות יותר מילואים, אני חושב שצריך גם להחריג אותם ולתת להם את התגמול המיוחד, מעל ל-60 יום.
אמיר ודמני: אבל צריך להגיד שהם כן מקבלים תגמול בגין מה שהם מבצעים יותר ימים, והסיפור של התגמול המיוחד גם מבטא ברמת המפקדים את המשמעויות שיש להם כמפקדים, גם בזמן שהם לא נמצאים בתוך מילואים, כי הם עוסקים בזה כמעט כל יום.
רם בן ברק: הבנת, אופיר, את התשובה?
אופיר כהן: כן.
אופיר כהן: אני שמעתי ואני מבין את העניין לחלוטין, אבל אם אנחנו מציינים אוכלוסייה שהיא מיוחדת, שנדרשת לעשות יותר ימי מילואים כי צריכים אותם והתפקידים שלהם הם משמעותיים ואנחנו מכירים גם את חלק מהתפקידים, נראה לי שגם הם ראויים לקבל את התגמול המיוחד, בטח כאלה שעשו תקופות ארוכות.
אופיר כהן: אפשר להגביל את זה בכמות ימים מסוימת, אבל זה צריך להיות בטח מעל 60 - - -
רם בן ברק: אני חושב שהתקופה של השנתיים האחרונות מאופיינת בשירות ארוך מאוד של הרבה מאוד אנשים, ואני מבקש שתבחנו את העניין הזה.
אופיר כהן: - - - מעבר לשלוש שנים.
אופיר כהן: גם לגבי הצו הזה, אם אני מבין נכון מרח"ט תומכ"א, אז גדודי החי"ר קל יורדים.
אופיר כהן: אם הם יורדים מהצו, הם לא נדרשים, אז אין לנו התנגדות, ואנחנו מסכימים מאותן סיבות שציינתי לגבי צו המשך, שזה אותו הרעיון בדיוק.
אמיר ודמני: אז אנחנו מתואמים, כפי שציינתי.
אמיר ודמני: הם יורדים.
אופיר כהן: אוקיי.
אופיר כהן: מצוין.
אופיר כהן: אני רוצה בהזדמנות הזאת לומר עוד מילה, שלדעתי, בשנתיים האחרונות הצבא – אני לא רוצה לומר עשה קפיצת מדרגה, אבל חיילי המילואים, אנחנו רואים אותם שונה לגמרי ממה שיהיה בעבר.
אופיר כהן: יש הרבה יותר רגישות, הרבה יותר חשיבה, איך שומרים על חייל המילואים ואיך לא פוגעים בו, ואיך כשיש כל מיני ביטולי צווים נותנים תשובות.
אופיר כהן: אתמול בלילה הייתה לנו סיטואציה מאוד דומה למה שאני מציין והצבא פועל אחרת, גם בזכות האנשים האלה שיושבים כרגע בשולחן.
אופיר כהן: אם מותר לי להחמיא, אז הם עושים עבודה נהדרת, ובכלל הצבא שינה את התפיסה.
אופיר כהן: אני ביקשתי בעבר ואני רוצה לשוב על בקשתי.
אופיר כהן: הייתי שמח אם ועדת החוץ והביטחון יקיימו דיון בקשר לצו של חריגי קריאה.
אופיר כהן: אנחנו עדים בשנתיים האחרונות לשימוש מאוד רחב בצו הזה, ומבחינתנו זו פירצה בחוק המילואים שמשתמשים בה.
אופיר כהן: ולא רק זאת שמשתמשים בה בכמויות כל כך גדולות, הדבר - - - שהיה זה מבצע בדיקות סרולוגיות שהיה באוגוסט, שגייסו 6,000 חיילי מילואים מהרגע להרגע לצורך מבצע של בדיקות סרולוגיות.
אופיר כהן: כשיש צו חריג קריאה, חייל המילואים לא יכול להתנגד לו, הוא לא יכול לא להתנדב אליו, הוא חייב להגיע כמו כל צו אחר.
אופיר כהן: וזה צו, בשונה מהצווים האחרים, בשונה מצו 8 וצו 9, ששר הביטחון לא צריך להביא בפני ועדת החוץ והביטחון לאישור תוך שלושה ימים.
אופיר כהן: ואנחנו מבקשים לקיים דיון על הדבר הזה.
אופיר כהן: אנחנו מאוד נרצה למנוע את השימוש הרחב הזה.
אופיר כהן: זה פחות קשור לצבא.
אופיר כהן: זה יותר קשור לשר הביטחון ולשימוש שלו בצו הזה.
אופיר כהן: ואני חושב שהמקום לדון בזה הוא ועדת החוץ והביטחון.
אופיר כהן: זהו.
אופיר כהן: תודה רבה.
רם בן ברק: אתה רוצה להעיר על זה משהו?
אמיר ודמני: אני רוצה לומר כמה דברים.
אמיר ודמני: הגבלת הסמכות של שר הביטחון בהקשר הזה יכולה לפגוע במענה מבצעי.
אמיר ודמני: אני אומר את זה גם על דעת ראש אמ"ץ, אחרי שישבתי איתו על זה אתמול.
אמיר ודמני: ולכן הסמכות הזאת של שר הביטחון, מבחינת צה"ל היא סמכות חיונית כדי לאפשר דברים מידיים ומבצעיים.
אמיר ודמני: אני חייב להגיד שגם הנושא הזה עלה בפני הוועדה ב"שומר חומות".
אמיר ודמני: גם אז הפעלנו צו התראה חריג ולא צו 8.
אמיר ודמני: ורח"ט תוה"ד בזמנו שהיה פה – היום הוא המזכיר הצבאי של ראש הממשלה – הוא הסביר את הקריטריונים שלפיהם הצבא מפעיל צו 8, שהם קשורים גם בהיקף המתגייסים, במשך המערכה, בשיקולים נוספים שקשורים לתודעה והשפעה.
אמיר ודמני: ספציפית חשוב לי להגיד שגם במבצע שומר חומות וגם בנושא של הבדיקות הסרולוגיות, אנחנו הלכנו להחלטות ממשלה שהוביל אותן שר הביטחון.
אמיר ודמני: בנושא שומר חומות ניתנה החלטת ממשלה שאיפשרה דחייה של תשלומים לרשות המסים והמוסד לביטוח לאומי, גם איפשרה הקלות לסטודנטים, גם במל"ג וגם במה"ט, גם לסטודנטים וגם לבני זוגם, שעשויים להיפגע מהעניין הזה.
אמיר ודמני: גם בכל מה שקשור לבחינות ולזכויות נוספות.
אמיר ודמני: ודבר אחרון, זה חשוב מאוד, ובשביל זה אמרתי את כל הדברים, גם סוכם על הקמה של קרן סיוע שהמטרה שלה היא לטפל בכל מי שנפגע.
אמיר ודמני: זה נכון גם לגבי הבדיקות הסרולוגיות וגם נכון לגבי שומר חומות.
אמיר ודמני: הכוונה פה הייתה לתת פיצוי למי שנקרא בהתראה חריגה, ולצורך העניין נפגע בזה, ואנחנו גם הבאנו את הזכויות האלה לידיעת כלל משרתי המילואים, כדי לוודא שאף אחד לא נפגע.
אמיר ודמני: לכן, אני אומר עוד פעם, יש פה איזון מצד אחד בין הרצון שלנו – אני אומר את זה כלפי אופיר וגם בכלל – כמה שיותר לתת מענה למשרתי המילואים מתוך ההוקרה העמוקה שאנחנו רוחשים להם, ומצד שני, הצורך שלנו לתת מענה לאירועים כאלה ואחרי, והיכולת שלנו, במקרה הזה, דרך החלטת ממשלה, לתת מענה לפגיעה כזו או אחרת במשרת מילואים.
אופיר כהן: ברשותכם, אני אגיב בקצרה.
אופיר כהן: אנחנו חלילה לא רוצים לבטל את האפשרות הזאת לצו חריג, כי אנחנו מבינים את הגמישות שנדרשת.
אופיר כהן: זה ברור לנו.
אופיר כהן: אנחנו מבקשים שזה יהיה תואם לצו 9 ששר הביטחון יצטרך לאשר את זה תוך שלושה ימים בוועדת החוץ והביטחון.
אופיר כהן: זה הכול.
אופיר כהן: אנחנו רוצים שזה יעבור דרך הוועדה, וזה לא יהיה משהו שהוא יכול להשתמש בו בהיקף כל כך נרחב באופן חופשי בלי שיהיה דיון בעניין.
רם בן ברק: טוב, אנחנו נקיים דיון מפורט על העניין הזה.
רם בן ברק: קצין מילואים ראשי, אתה רוצה להגיב?
מירב בן ארי: אני רוצה להתייחס לשתי נקודות.
מירב בן ארי: קודם כל, התגמול המיוחד למפקדים ולחיילים.
מירב בן ארי: אני מתנגד להרחיב את הדבר הזה.
מירב בן ארי: אני חושב שאנחנו צריכים להשקיע במפקדים.
מירב בן ארי: הם אלה שמביאים את האנשים למילואים, והם האתגר שלנו היום במערך המילואים.
מירב בן ארי: הם עושים הרבה יותר.
מירב בן ארי: זה משפיע להם על העסק, על המשפחה, וכולי.
מירב בן ארי: ברגע שנפתח את זה, זה גם יפחית את גיוס המילואים כי זה יעלה הרבה הרבה יותר כסף, וגם המפקדים לא יתוגמלו בנפרד ובצורה משופרת.
מירב בן ארי: ולכן אני חושב שכרגע צריך להישאר על תיגמול למפקדים, ואפילו להגדיל אותו, אבל זה כבר אירוע נפרד.
מירב בן ארי: בהקשר של הצו החריג, אני חושב שצריך לדייק ולהגיד שלא דומה שומר חומות לבדיקות הסרולוגיות, ונעשתה פה טעות בעניין של הפעלת צו חריג לגיוס לבדיקות סרולוגיות.
מירב בן ארי: זה היה בשבועיים האחרונים של אוגוסט.
מירב בן ארי: זה השפיע מאוד לא טוב על מי שגויס לעניין הזה.
מירב בן ארי: ואני מסכים עם אופיר בעניין הזה.
מירב בן ארי: אנחנו צריכים לראות איך מונעים מהדבר הזה לקרות עוד פעם.
מירב בן ארי: זה קצת התחלק לנו בלי שהתכוונו לזה.
מירב בן ארי: אני לא חושב שבשביל זה נועד צו חריג.
מירב בן ארי: לא באמת היה מצב שהצריך גיוס של אלפי אנשי מילואים במקום חברות כוח אדם, או שהממשלה תמצא פתרון אחר.
מירב בן ארי: כל מה שקשור לגמישות של שר הביטחון ושל צה"ל, על זה צריך לשמור בכל מחיר.
רם בן ברק: מה שאומר אופיר – הוא לא אומר לבטל את היכולת הזאת.
רם בן ברק: הוא אומר, למשל, מה שאמרת עכשיו, אם זה היה מגיע לוועדה הזאת, סביר להניח, בסבירות של 50% שיכול להיות שהיו מקבלים כאן החלטות שהיו מביאים כוח אדם אחר.
מירב בן ארי: לכן אני אומר, שווה לנהל את הדיון הזה, אבל אסור להגביל את צה"ל בעניין של היכולת שלו לגייס במצבי חירום.
אמיר ודמני: ברשותך, אדוני היושב-ראש, אני רוצה להוסיף שבנושא של הבדיקות הסרולוגיות אנחנו נקטנו במדיניות מאוד מרחיבה ביחס להיקף האנשים שפנינו אליהם מול כמה אנשים גייסנו בפועל.
אמיר ודמני: זאת אומרת, אם היו אנשים שבשיח איתם – ופיקוד העורף ניהל שיח עם אדם-אדם – מי שהעלה קשיים או בעיות, היה לנו מספיק מרחב תמרון, והשתדלנו מאוד.
אמיר ודמני: אני לא אומר שלא פגענו באנשים.
אמיר ודמני: ולכן גם אמרתי שהממשלה החליטה לייצר את העניין של התגמול.
אמיר ודמני: אבל העניין של היכולת שלנו להתחשב באנשים ולייצר פה מרחב תמרון כדי להתחשב במי שלא יכול להגיע.
אמיר ודמני: אנחנו ניסינו לעשות את זה במקסימום האפשרי.
רם בן ברק: מי יש לנו עוד בזום?
דפנה סידס-כהן: יש לנו את משרד המשפטים, אם הם רוצים להתייחס.
דפנה סידס-כהן: חנן ארליך או דרור גרנית?
דרור גרנית: אין לי מה להוסיף על הדברים שנאמרו על ידי הצבא.
רם בן ברק: חבר הכנסת קינלי, אתה רוצה להוסיף משהו?
רם בן ברק: יש לנו שעתיים דיון - - - אנחנו מושכים את הזמן.
רם בן ברק: יש מישהו בזום שרוצה להגיב?
רם בן ברק: יש שינוי בין הצו הזה לצו הקודם?
אמיר ודמני: אמרתי שבצו של התע"ם אנחנו הורדנו את גדודי החי"ר קל.
אמיר ודמני: זה השינוי המשמעותי.
אמיר ודמני: ובצו של המשך, אנחנו הורדנו באוגדה 98 ואוגדת חיצי האש שתי אוכלוסיות – האחת, זה חיילים במודיעין ובסיור, והשנייה, זה קצינים ברמת האוגדה.
עידו בן-יצחק: אני רוצה להתייחס לדברים שנאמרו פה לגבי הקריאה החריגה.
עידו בן-יצחק: דובר כאן על איזונים.
עידו בן-יצחק: האיזונים נעשו בחוק.
עידו בן-יצחק: חוק שירות המילואים שנחקק נתן לצבא את המענה במקרה חירום, גם באמצעות צו 8 וגם באמצעות צו 9.
עידו בן-יצחק: נכון שיש את הכלי של חריגי קריאה, אבל השימוש שנעשה בו בשנים האחרונות הוא הרבה מעבר למה שהתכוון אליו המחוקק כאשר נחקק החוק הזה.
עידו בן-יצחק: ההשפעות של קריאה לכזאת כמות של חיילי מילואים היא לא רק עניין של הצבא, היא עניין של המשק, היא עניין של החברה.
עידו בן-יצחק: ולכן כאשר נקבעו צווי 8 וצווי 9 נקבע בהם הצורך באישור ועדה.
עידו בן-יצחק: ומהטעם הזה, כאשר מדובר בהיקפים כאלה, נכון היה לעשות את זה במסגרות כאלה.
עידו בן-יצחק: אם יש צורך למצוא מנגנון אחר, יכול להיות שיש צורך בתיקון החוק.
עידו בן-יצחק: אבל הדבר הזה שנעשה בלי הבקרה הפרלמנטרית הוא מאוד בעייתי.
רם בן ברק: בהקשר הזה אני חושב שאפשר לשנות את הקריאה החריגה למצב שיאפשר לשר הביטחון לקרוא, ואחרי זה לבוא לדיון, אם יש אירוע חירום שלא יכול לחכות אפילו 12.
רם בן ברק: אבל לעשות את זה בלי שזה עובר בוועדה בכלל, נראה לי לא נכון.
רם בן ברק: אבל אנחנו נקיים על זה דיון נפרד.
עידו בן-יצחק: זה אגב, המצב לגבי צווי 8 ו-9.
עידו בן-יצחק: לא מחכים לוועדה.
עידו בן-יצחק: הוא יכול לצאת לדרך.
רם בן ברק: כן, ולהגיע לוועדה כמה שעות אחרי זה, אם הוועדה מעכבת.
רם בן ברק: גם בבדיקות הסרולוגיות היה אפשר לחכות את שמונה השעות האלה ולעבור בוועדה.
רם בן ברק: לא פרצה מלחמה.
עידו בן-יצחק: לגבי הצווים שמונחים על שולחן הוועדה, אני אתחיל עם צו התע"ם.
עידו בן-יצחק: בעצם הרעיון המרכזי שנקבע בחוק המילואים, שבגללו קבעו את הכלל של אחת לשלוש שנים, היא שעד אז הייתה נטייה לקרוא להמון תעסוקות מבצעיות לחיילי מילואים, וזה בא על חשבון אימונים ופגע בכשירות.
עידו בן-יצחק: ולכן נקבע עיקרון של אחת לשלוש שנים.
עידו בן-יצחק: החריגים שנקבעים, ברוב המקרים, גם במקרה שלנו, זה לא אותן תעסוקות מבצעיות קלאסיות של פטרולים על הגבולות או באיו"ש, וזה בעצם דומה למתווה הפעילות המבצעית האמיתית שלהם.
עידו בן-יצחק: היו בעבר מקרים שבהם הוועדה נדרשה, בגלל נסיבות ביטחוניות כאלה ואחרות, לאשר גם גדודים רגילים לעשות יותר מפעם אחת.
עידו בן-יצחק: הייתה תקופה שהיה צריך תגבור בדרום, תגבור של מג"ב.
עידו בן-יצחק: אין לנו דבר כזה על הפרק פה.
עידו בן-יצחק: אבל כן צריך לשים לב שכל התפקידים האלה – הערנו גם בעבר שאולי צריך למצוא להם מענה במסגרת החוק, שלא יידרש כל פעם אישור של הוועדה מאחר שזה לא צפוי להשתנות – שייטת 13 והאלפיניסטים, אני מניח שגם בעתיד הם לא יוכלו להסתפק בתעסוקה מבצעית אחת בשלוש שנים – ולשמור את הצו הזה לאותם מקרים חריגים שבהם יש צורך בתוספת תעסוקות מבצעיות.
עידו בן-יצחק: לגבי צו המשך, גם פה אחד העקרונות שנקבע בחוק שירות המילואים הוא הגבלה על משך ימי המילואים, והחריגים שנקבעים פה הם משני טעמים; או שנדרשת תקופת אכשרה ואימונים ארוכה יותר, זה לגבי רוב המקרים.
עידו בן-יצחק: ובצו הנוכחי זה בעצם רק שני תפקידים שבהם יש מחסור בכוח אדם ולכן יש צורך לקרוא.