GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נירה שפק: אתה מכיר את זה שבקריית ההדרכה היו תלונות על תולעים באוכל בחודש האחרון?
תא"ל רונן כהן: מכיר.
נירה שפק: אז למה שירצו לבוא אם הם רואים תולעים באוכל, גם אם אתה מציע להם פעמיים מנה?
תא"ל רונן כהן: מכיר את האירוע הבודד של החיל עם מנת השניצל.
תא"ל רונן כהן: הוספנו מנה עיקרית בקריית ההדרכה, שינינו את כל התפריט.
תא"ל רונן כהן: החוזה על קריית ההדרכה נכתב ב-2012, כך גם התפריט.
תא"ל רונן כהן: ה- PFI נכתב ל-21 שנה קדימה.
רם בן ברק: איך זה שאתה בוחר זכיין והזכיין בוחר זכיין משנה?
רם בן ברק: הרי אתה מבין שאם סגרת מחיר לזכיין הזה זכיין המשנה צריך להרוויח.
רם בן ברק: זאת אומרת שזה יהיה פחות טוב.
רם בן ברק: משהו כאן לא מסתדר לי.
רם בן ברק: זה כמו שאשכיר את הדירה שלי והדייר שמשכיר ישכיר לדייר משנה.
אלוף איציק תורג'מן: אנחנו לא עוסקים בחוזים.
אלוף איציק תורג'מן: בסוף יש לי אחריות, אני עושה את הפיקוח, את הביקורות, אני מחייב מפקדים לאכול בחדר האוכל.
אלוף איציק תורג'מן: אנחנו לא עוסקים בהסכם החוזי, זו בדיוק ההפרדה בינינו לבין משרד הביטחון.
רם בן ברק: יש פה בעיה מובנית.
רם בן ברק: מישהו זכה במכרז, שיפעיל את זה, שלא ייתן למישהו אחר.
רם בן ברק: אחרת אתה מרדד את זה כולם רוצים להרוויח ובסוף אתה מקבל חרא של אוכל.
אלוף איציק תורג'מן: הזכיין הוא זכיין של תפעול כלל הקריה.
אלוף איציק תורג'מן: הוא לא מפעיל את המוסכים, יש זכיין להפעלת המוסכים ואחזקת הרכבים, יש זכיין למזון, יש זכיין על ציוד מולטימדיה.
אלוף איציק תורג'מן: הוא לא מביא טבחים ופותח מטבח, הוא מביא חברת הסעדה.
תא"ל רונן כהן: הוא מפעיל 5 קבלני משנה אבל כמו שאמר ראש אט"ל, זה לא נושא השיח, אבל זה המכרז, ככה הוא זכה במכרז.
נציג מנה"ר: זה מנוהל במנהלת מעבר דרומה, לא במנה"ר.
נציג מנה"ר: כמו שנאמר, הזכיין שזכה במכרז הגדול מנהל את כל קריית ההדרכה.
נציג מנה"ר: זה הרבה דברים מעבר.
רם בן ברק: זו תקלה.
רם בן ברק: עשיתם טעות, תתקנו אותה.
רם בן ברק: ההדרכה היא לא של זכיין, היא של הצבא.
רם בן ברק: מה פתאום שמישהו אחר ינהל אותה?
רם בן ברק: מה פתאום שמשרד הביטחון או הצבא ייקח מישהו ויגיד לו שהוא אחראי על הכול והוא ייקח מישהו שיהיה אחראי על זה ומישהו שיהיה אחראי על זה.
רם בן ברק: הצבא חייב להישאר אחראי על הכול.
רם בן ברק: אני חושב שעשיתם כאן טעות.
רם בן ברק: בסוף, בבסיס הכי חדיש בצה"ל, הכי מודרני, מסתובבות חולדות במטבח.
רם בן ברק: מילא היית אומר לי בסיס ברמת הגולן שבנו אותו הסורים לפני 100 שנה וצה"ל משתמש בו היום ויש חולדות בביוב, אני יוכל להבין, אי אפשר להילחם בזה.
רם בן ברק: אבל בבסיסי שסיימו לבנות אותו לפני כמה שנים?
רם בן ברק: הכי מודרני, שם יש חולדות?
רם בן ברק: מישהו כאן חוסך וחוסך כל היום כדי להרוויח יותר כסף.
רם בן ברק: למה הצבא יפריט את הבסיסים?
רם בן ברק: אני לא מצליח להבין את ההיגיון של זה.
רם בן ברק: להפריט את ההסעדה מילא, אבל להישאר אחראי כללי.
אלוף איציק תורג'מן: זו לא החלטה של צה"ל.
רם בן ברק: אז משרד הביטחון.
אלוף איציק תורג'מן: יש החלטות שהן החלטות ממשלה.
רם בן ברק: כמו שהיה רעיון לעשות בית סוהר פרטי.
רם בן ברק: המדינה תיתן למישהו לנהל את בתי הסוהר.
אלוף איציק תורג'מן: אף אחד לא אמר שזה לא יקרה.
אמילי חיה מואטי: מקווים שזה לא יקרה.
רם בן ברק: אני אומר שחס וחלילה, זה לא יקרה.
רם בן ברק: אנחנו לא ניתן לזה לקרות מפני שהמדינה אחראית על האנשים שהיא כולאת, היא לא נותנת למישהו אחר להיות אחראי עליהם.
רם בן ברק: צה"ל צריך להיות אחראי על המזון שמסופק בעיר הבה"דים ולא לתת למישהו אחר להיות אחראי על זה ולהסתפק בביקורות.
רם בן ברק: בעיני זה לא תקין.
רם בן ברק: אני חושב שלשם הגענו וכדאי שידונו בזה.
תא"ל רונן כהן: אני אמשיך, לגבי תחום בטיחות, לא אעבור על הוראות ונהלים.
תא"ל רונן כהן: לגבי בטיחות במזון אפשר לראות לאורך השנים את המגמה של התפרצויות תחלואה, תחלואות מעיים בעיקר ואנחנו בירידה משנה לשנה.
תא"ל רונן כהן: יש רק 6 אירועים ב-2021, כל האירועים מתוחקרים.
תא"ל רונן כהן: הוקם בית הספר לבריאות הצבא בבה"ד 10 השנה שמעצים את העניין הזה.
תא"ל רונן כהן: יצאו נהלים מתוקפים לנושא הזה.
תא"ל רונן כהן: לא אומר שעדיין אין לנו בעיות, אפרופו תשתיות ישנות ומטבחים ישנים בבסיסים, אנחנו רחוקים מאוד מהמקום שהיינו רוצים להיות בו.
תא"ל רונן כהן: לגבי ביקורות, אפשר לראות את היקף הביקורות רק השנה, עד רבעון ג'.
תא"ל רונן כהן: יש צוותי ביקורות שזה כל תפקידם.
תא"ל רונן כהן: יש צוות ביקורות חילי שמורכב מאנשי מקצוע, כולל שפים במילואים, הם רצים בין כל יחידות צה"ל.
תא"ל רונן כהן: יש צוותי ביקורת של חיל הרפואה שעושה ביקורת בריאות בכלל יחידות צה"ל ויש צוותי ביקורת של הרבנות שעושה ביקורות כשרות בכל יחידות צה"ל.
תא"ל רונן כהן: בסך הכול היקף הביקורות גדול.
תא"ל רונן כהן: מהביקורות האלה אנחנו למדים על מגמות ועל יחידות עם אירועים סינגולריים ועושים טיפול מעמיק בכל יחידה כזאת.
תא"ל רונן כהן: יש תמיד יחידות במיקוד.
רם בן ברק: אני מציע שנתקדם במצגת.
מיכל רוזין: אני מתנצלת אבל ב-13:00 אני חייבת ללכת.
תא"ל רונן כהן: אומר מה עשינו ומה עוד יש לנו לעשות.
תא"ל רונן כהן: בתהליכי האבחון עשינו תהליך גדול מאוד ויצאו שתי תוכניות: מהפיכה במטבח ורפורמת משק המזון.
תא"ל רונן כהן: רפורמת משק המזון מדברת על שינוי השיטה בה אנחנו רוכשים מזון ואיך אנחנו מתמחרים את לוחות המזון.
תא"ל רונן כהן: נורית הובילה את התוכנית הזאת.
תא"ל רונן כהן: התוכנית השנייה היא תוכנית מהפכה במטבח, שעוסקת בפתרון בטווח המידי, ממוקד לקצה המבצעי, בעיקר הגדודים והחטיבות ובסיסי ההכשרה הגדולים.
תא"ל רונן כהן: בדרך היה פורום מובילי דעה, היה תחקיר של ערוץ 12 שהאיץ חלק מהתהליכים שהתחלנו.
תא"ל רונן כהן: את התוכנית הזאת אישר סגן הרמטכ"ל אישית, היא כבר התחילה לפעול.
תא"ל רונן כהן: עשינו ביקורת בזק בראשות האלוף, ראש אט"ל, של 50 יחידות, ביקורת פתע מעכשיו לעכשיו באוגוסט 21 וקיימנו את פנימיית המזון.
תא"ל רונן כהן: לגבי הפעולות עצמן, רפורמת משק המזון - יצא לוח מזון שמותאם לפילבוקסים, בעיקר באיו"ש.
תא"ל רונן כהן: מעבר מלוח מזון לתפריט משנה בעצם את כל שיטת חישוב עלויות המזון ואיך אנחנו מתרגמים את זה לרכש ביחידות צה"ל.
תא"ל רונן כהן: הגדרנו את מנת החלבון ממנה של 100 גרם ל-150 גרם לחייל, זה רק לארוחת הצוהריים, לא כולל בוקר וערב בתוספות.
תא"ל רונן כהן: התחלנו להפיץ ליחידות פוד טראק, בעיקר ליחידות לוחמות והכשרה כדי לאפשר להם גיוון נוסף במזון, אפרופו מה שאמרתי בפתיח על התחרות שיש לי עם הנוער ואיך שהוא מתגייס היום, ושיווק ישיר של מוצרי חלב.
תא"ל רונן כהן: רכשנו מוצרי חשמל למטבחים קטנים, לאפשר להם בישול במוצב.
תא"ל רונן כהן: לגבי לוחמות, אמ"ט לוחמות יצר לוח חדש, לוח סיגל, לוח מזון שהוא ייעודי ללוחמות, מותאם לצרכים שלהם.
תא"ל רונן כהן: תיקוף ההכשרות שלנו, אמ"ט כוח אדם חובה שתכף אראה.
תא"ל רונן כהן: מהפכה במטבח – מה התוכנית ומה קורה היום בפועל.
תא"ל רונן כהן: עברנו מלוח לתפריט.
תא"ל רונן כהן: ב-2022 זה יקבל ווליום של כוח אדם.
תא"ל רונן כהן: אנחנו לקראת סגירה סופית של נגד לכל מוצב.
תא"ל רונן כהן: היום ב-40 מוצבים של צה"ל מי שמבשל זה טבח חייל חובה.
תא"ל רונן כהן: תחשבו על סיטואציה שכל אחד מאתנו מארח בשבת 100 איש, זה אירוע שלא נתפס במספרים.
תא"ל רונן כהן: התוכנית אושרה על ידי סגן הרמטכ"ל והיא אמורה להתממש בינואר 2022.
מיכל רוזין: אם היו לי חיילים שעושים תורנות מטבח הייתי מבשלת גם ל-200 איש.
מיכל רוזין: הבעיה זה לא הבישול, אלא מי מנקה, קוצץ, עושה.
תא"ל רונן כהן: גם הבישול עצמו.
תא"ל רונן כהן: אנחנו הולכים למהלך של נגד לכל מוצב.
תא"ל רונן כהן: תוכניות תמרוץ ותגמול להשאיר את האנשים האלה אתנו גם בראי של התפתחות קדימה לתפקידים של מנהלי מטבח ומנהלי מטבח ענק.
תא"ל רונן כהן: הכשרות – אנחנו מכשירים את הנגדים שלנו במכללת רימונים, מגיעים עד לסוג 5 שף.
תא"ל רונן כהן: נגד מגיע לתעודת שף.
תא"ל רונן כהן: כשהוא מתחיל תפקיד מנהל מטבח גדוד הוא כבר עם תעודת שף, מתחיל עם סוג 1 ומתפתח אתו.
תא"ל רונן כהן: הרחבנו את מאגר צוותי המילואים כתוצאה מהקורונה.
תא"ל רונן כהן: יש לנו קרוב ל-200 אנשי מילואים שהם שפים ויכולים לחזק יחידות בפעילות השוטפת.
תא"ל רונן כהן: מערכת מנ"ה 2, מערכת ניהול המטבח, מערכת חדשה שאמורה להיכנס ב-2022.
תא"ל רונן כהן: היום קיימת מערכת מנ"ה, המערכת החדשה אמורה להקל על שיטת הניהול והזמנת המזון של נגדי המטבח.
תא"ל רונן כהן: הגדרנו תו תקן למוצב, זה אומר מה המיכון המטבחי שיש שם, איזה שיפוץ יעבור חדר האוכל במסגרת פרויקט מגש של כסף ומה כוח האדם שאמור להיות שם.
תא"ל רונן כהן: בקרה למיקור חוץ ודברתי על שרשרת האספקה.
מיכל רוזין: אנחנו חייבים לעצור פה.
מיכל רוזין: 40 דקות של מצגת, אנחנו חייבים לעצור, לאפשר שאלות ואז תענו על השאלות.
מיכל רוזין: הכול זה יופי, אבל בסוף זה יפה מלמעלה ולא מגיע לשטח.
מיכל רוזין: לנו יש טענות על מה שקורה בשטח.
מיכל רוזין: אז להמשיך להציג לנו כמה הכול נפלא ונהדר וכשנגיע לעשר הדקות האחרונות של השאלות לא תספיקו לענות, זו לא הדרך.
מיכל רוזין: אני מתנצלת אבל הבטן שלי מתהפכת מהנושא, תרתי משמע.
מיכל רוזין: גילוי נאות, החיילים שלי כבר לא בצבא ולכן אני מרגישה חופשי לדבר, הם שניהם היו לוחמים מחילות שונים, כך שראיתי דברים שונים.
מיכל רוזין: יותר מזה, אני בגיל שכל החברים שלי עם ילדים בצבא, מכירה את הגיל הזה רוחבית.
מיכל רוזין: אני רוצה לומר כמה דברים, אין לי ספק שכל מה שאתה מראה הוא נכון.
מיכל רוזין: אין לי ספק גם שאין באמת מחסור במזון בצבא, או לפחות בפרודוקטים.
מיכל רוזין: אבל בסוף החיילים רעבים.
מיכל רוזין: אם החייל שלי יורד 5 קילו בחודשיים וחיילות אומרות איזה כיף, ירדתי 5 קילו, אבל זה לא המצב, בטח לא ללוחם.
מיכל רוזין: אם הוא מעדיף את הירידה לשטח כי אז מקבלים מנות קרב ויהיה לוף בקופסה כי בבסיסי אין מה לאכול, זה אומר דרשני.
מיכל רוזין: אני שמה רגע את הקורונה בצד כי זה היה מחדל שאדבר עליו כי צריך ללמוד ממנו הלאה, לא לעולם חוסן ואנחנו לא יודעים מה יקרה עם הקורונה.
מיכל רוזין: יש הגבלות כמו להגיד ללוחם בצוהריים תאכל שניצל אחד, זה לא מספיק.
מיכל רוזין: הבנתי עכשיו את הבעיה עם ארוחת הערב והכשרות, אבל להגיד לו שבארוחת ערב הוא יקבל ביצה קוטג' ופתיתים, זו לא ארוחת ערב ללוחם.
מיכל רוזין: זה אפילו לא משביע אותי.
מיכל רוזין: אני צריכה להיות בכנסת עד 02:00 לפנות בוקר, לא ישביע אותי לאכול בארוחת הערב ביצים ביצה וקוטג'.
מיכל רוזין: זה גם לא בריא יותר מידי.
מיכל רוזין: יש בעייתיות עם האוכל הבריא, אבל חלק גדול מהעניין זה חוסר התנהלות על גבול חוסר מנהל תקין.
מיכל רוזין: אם המחסנים מלאים אוכל, אבל זה לא מגיע ליחידה, יש פה בעיה.
מיכל רוזין: לאן הולך האוכל הזה?
מיכל רוזין: הרי אותו רס"ר נגד שאחראי על האוכל צריך להוציא את האוכל.
מיכל רוזין: מה יעזור לו שבמחסן יהיו לו טונה, לחם ופסטות?
מיכל רוזין: יש פער בין המחסנים שמלאים אוכל וראיתי את זה בעיניים שלי, לעומת מה שמגיע לשטח.
מיכל רוזין: בעיני יש פה בעיתיות במנהל תקין.
מיכל רוזין: אם חיילים בספינות, שמבשלים לבד את האוכל שלהם, לא מגיע להם מספיק מזון, אם חיילים קרביים בשטח צריכים להזמין לשבטה מבאר שבע משלוחים, שרק המשלוח עולה 300 שקלים, ואם המפקדים שלהם שרואים שהם רעבים אוספים כסף מהחיילים כדי לעשות ערבי יחידה כדי שיהיה להם מה לאכול, יש פה בעיה.
מיכל רוזין: כל התוכניות האלה נפלאות, אם זה לא יורד בסופו של דבר לחייל בשטח, אנחנו בבעיה קשה מאוד.
מיכל רוזין: יש גם הבדלים, זה ידוע עוד מהימים שאני הייתי חיילת, אם אתה אוכל בבסיסי חיל אוויר, או בבסיס חיל הים או אוכל בחיל היבשה עם הלוחמים הירוקים, יש הבדל שמים וארץ.
מיכל רוזין: למה זה?
מיכל רוזין: למה בחיל האוויר בקורס טיס יש אוכל יחסית משובח לעומת תותחן בשטח שאוכל אוכל, סליחה, לא ראוי למאכל.
מיכל רוזין: למה יש את הפער הזה?
מיכל רוזין: אני שואלת אמיתי.
מיכל רוזין: יש הבדל בטבחים?
מיכל רוזין: הבדל ברכש?
מיכל רוזין: לגבי הקורונה, בזמן שבבני ברק חיילים של צה"ל חילקו, וטוב שכך, קרטונים עם מזון לאנשים, בצה"ל היה מחדל קולוסאלי בכל מה שקשור למזון.
מיכל רוזין: מטבחים לא היו פתוחים.
מיכל רוזין: חיילים אכלו בשטח ולא היה מספיק אוכל תשובה לשטח.
מיכל רוזין: המטבחים היו סגורים, הם אכלו בחוץ כי אסור היה לאכול בפנים.
מיכל רוזין: מי שהכניסו לבידוד, שכחו להביא לו מזון.
מיכל רוזין: אני יכולה להביא אסמכתאות לכל מה שאני אומרת.
מיכל רוזין: אם הכניסו לבידוד לסוף שבוע, שכחו אותם וחיילים לא קבלו אוכל.
מיכל רוזין: אני מזכירה שזו תקופה שאסור היה להורים לנסוע לחיילים, אסור היה לנו להביא אוכל בגלל קורונה ולא היה אוכל, עד שלא זעקנו, התקשורת לא התעניינה, לא הביאו להם ובסוף אני לא רוצה להגיד לכם מה הביאו להם.
מיכל רוזין: יותר מזה, חיילים שהיו בשטח מראשון עד רביעי, הגיעו יום רביעי לבסיס בערב, אומר להם רס"ר המטבח, לא הודיעו לי שאתם באים, לא בניתי עליכם, המטבח סגור אין לי אוכל בשבילכם.
מיכל רוזין: אלה סיפורים אמיתיים שקרו ושמעתי לא מהחייל שלי, אלא מהרבה מקומות.
מיכל רוזין: היו סיפורים קשים בתקופת הקורונה.
מיכל רוזין: אני שמה את זה בצד כי צריך להיערך לזה כי זה יכול לקרות שוב.
מיכל רוזין: אני מדברת על השגרה ובשגרה אנחנו שומעים שוב ושוב שחיילים רעבים.
מיכל רוזין: אתה יכול להגיד שחיילים מפונקים, נכון, אולי החיילים מפונקים יותר ממה שאנחנו היינו, לא בטוח, זה סוג של נוסטלגיה שאנחנו משכנעים את עצמנו, שאנחנו היינו פחות מפונקים.
אמילי חיה מואטי: ברור שהינו פחות מפונקים.
מיכל רוזין: גם אתי בקורס קצינות היו מפונקות שלא נכנסו לחדר האוכל ואכלו כל הזמן בשקם.
מיכל רוזין: אנחנו מכירים גם את הסיפור עם השקם ועם הטוסטים.
מיכל רוזין: אני לא בטוחה שהם יותר מפונקים.
מיכל רוזין: אני רואה את הקרביים ואני חושבת שהם לא יותר מפונקים.
מיכל רוזין: אני אומרת חד משמעית, לא יכול להיות שחיילים בכלל ובטח ובטח קרביים מסתובבים רעבים.
מיכל רוזין: ההוכחה לזה היא שהם יורדים במשקל.
מיכל רוזין: אם היית אומר שהם רעבים כי הם מפונקים ולא רוצים לאכול, אבל יורדים במשקל באופן כזה שפוגע בכשירות של החיילים לבצע את הפעילות שלהם, אז זו כבר בעיה לא של ההורה שמרגיש שהילד שלו מסכן אלא זו בעיה של הצבא.
נירה שפק: שני דברים, אנחנו ממשיכים לקבל תלונות.
נירה שפק: עיר הבה"דים מקבלת הרבה תלונות של הורים וחיילים.
נירה שפק: זה לא היה חייל אחד עם תולעים, אני ממשיכה לקבל את זה גם בשבוע האחרון ואני ממליצה לבדוק את זה.
נירה שפק: תולעים, ג'וקים וחולדות, זה דבר אחד.
נירה שפק: רמת האוכל ואיכות האוכל.
נירה שפק: אני מכירה את איכות המזון, להבדיל ממה שאמרה חברתי מיכל רוזין אני יודעת שזו לא איזו החלטה, אלא מדובר על בריאות יושבים על זה ובודקים איזה לוח מזון מתאים לכל כשירות.
נירה שפק: אבל אני חושבת שיש יש בעיה של מפקדים בשטח.
נירה שפק: אם אני מגיעה למילואים באוגדת עזה, אחרי שאני בניתי את הבסיס ומגלה שחדר אוכל בכירים מגודר סגור ואטום ולא יושבים עם החיילים, אם המפקדים יושבים אתם, הם רואים.
נירה שפק: כי חייל שיוצא רעב, המפקדים צריכים לראות את זה.
נירה שפק: חייל שמבקש שני שניצלים ואומרים לו שיש רק אחד, ראיתי את זה, אז זה לא בסדר.
נירה שפק: כולל במילואים האחרונים שהייתי, ביקשו עוד ואומרים שיש רק אחד ואי אפשר עוד.
נירה שפק: זה לא תקין ולא צריך להיות.
נירה שפק: במקביל, כשאני נכנסת לקבוצות של הורים לחיילים וחיילות בפייסבוק, גם מאוד אהבתי לראות את האפליקציה שנקראת פניות הורים וחיילים, מקלידים לאפליקציה את הבעיה ומקבלים תשובה.
נירה שפק: השאלה כמה מכירים את האפליקציה הזאת.
נירה שפק: אני מכירה אותה כי אני במודעות.
נירה שפק: שווה לשווק את האפליקציה.
נירה שפק: גם ההורים כותבים בקבוצה שהמענה הוא מידי שזה יפה מאוד.
נירה שפק: דבר אחרון בהקשר הזה, יש בעיה ביציאה לשטח.
נירה שפק: מפעילות האמר מתלוננות שאין להם מספיק אוכל.
נירה שפק: אני אספר שהבן האמצעי שלי כבר השתחרר אבל הקטן חייל.
נירה שפק: אחד הדברים שאני זוכרת מהחייל האמצעי שלי שהיה באגוז כשעזרתי לו לארוז שאלתי איך יהיה השבוע הבא, הוא ענה שהולך להיות שבוע חרא כי זה הטבח שלא משקיע בהם.
נירה שפק: חוזרים מתרגיל או ממבצע ויש טבח אחד שמשקיע ועושה פריסות וטבח שני שם את המים ואפילו לא מחמם והלחם זרוק בשקית עם גבינה ישנה.
נירה שפק: לכן עיקר הבעיה כאן היא לא בתפיסה אלא בביקורות.
נירה שפק: לדעתי הביקורות צריכות להיעשות מבחוץ, סליחה יקירי מהצבא.
נירה שפק: לדעתי משרד הבריאות או גוף חיצוני אחר יבוא ויעשה בדיקות באופן סדור ולא רק הצבא יבקר את עצמו.
נירה שפק: לא שאני חושבת שאתם לא מבקרים, אבל זו המנטליות, כמפקדת יחידה ידעתי מתי באים לעשות לי ביקורת פתע.
נירה שפק: כשיבוא גוף מבחוץ אני מקווה שזה לא יקרה.
נירה שפק: האפליקציה מאוד חשובה וכדאי שתראו גם את הדוחות המ.מ.מ.
נירה שפק: שפורסמו, 82% מהחיילים קונים אוכל בכספם, 55% אומרים שהאוכל לא טעים, 19% לא שבעים ו-18% אומרים שהאוכל לא נקי.
נירה שפק: 18% זה הרבה.
נירה שפק: חייבים לתת מענה לבדיקה הזאת.
אופיר סופר: אני מרגיש קצת לא בנוח שהבן שלי לא מספר לי שום דבר.
אופיר סופר: נראה לי שיותר נכון להציג לנו סקרי שביעות רצון שאני מניח שהצבא בודק את עצמו.
אופיר סופר: כוועדה זה הרבה יותר מקצועי להתרשם מנתונים כאלה.
אופיר סופר: המצגת יפה אבל הרי בסוף זה צבא, אם אתה לא מדבר עם מפקדים, חופר עם חיילים, זו הדרך שלנו להתרשם.
אופיר סופר: זה נכון לגבי זה, גם לגבי רפואה ואולי גם לגבי תחומים אחרים.
אופיר סופר: אין ספק שיש דברים שהם כנראה בתרבות הארגונית, זה שאתה מגיע למפקדה ורואה שהאוכל שם דליקטס ואתה כלוחם אוכל פחות טוב זה יוצר תסכול.
אופיר סופר: אני לא מחדש פה כמו שאני לא מחדש שארוחת שבת בבוקר כנראה דפוקה גם היום, כמו שהייתה דפוקה לפני 20 שנה.
אופיר סופר: את זה דווקא הבן שלי כן סיפר לי.
אופיר סופר: זו נקודה שאם מישהו יצליח לשנות את זה, שיחק אותה.
אופיר סופר: לדעתי, מלבד ההיבט הבריאותי, זו אמירה ערכית.
אופיר סופר: אנחנו צריכים לוודא שללוחמים מגיע יותר, זה משהו שחייב להיות ברור.
אופיר סופר: כשאנחנו מדברים על מוטיבציה, על חשיבות השירות הקרבי עם כל המציאות המורכבת, צריכה להיות אמירה ערכית שאנחנו ללוחמים נותנים יותר.
אלוף איציק תורג'מן: אני די ותיק בוועדות פה, יש לי קילומטראז' גם כמזכיר צבאי ואני רוצה לומר לכם שזה עולם מורכב מאוד.
אלוף איציק תורג'מן: כמעט לא היינו צריכים לעשות הכנה, אני עוסק במזון כל שבוע.
אלוף איציק תורג'מן: רק אני.
אלוף איציק תורג'מן: יש לי שני חיילים בצבא ואני שומע את כל הסיפורים, יום שבת על המרפסת אני שומע את הדברים, גם על כמות הטחינה.
אלוף איציק תורג'מן: אני עושה הפרדה, אני מתייחס בכובד ראש לכל האירועים.
אלוף איציק תורג'מן: אני מנטר את הרשת, אין היום תמונה, הערה או פוסט שעולה וזה לא מגיע אלי, כי אנחנו רוצים לדעת את זה.
אלוף איציק תורג'מן: פתחנו מוקד פניות לחיילים, אנחנו נשתפר, נהפוך את זה לווטסאפ ואז יהיה לנו יותר קל.
אלוף איציק תורג'מן: אני רוצה לומר שכל פניה נסגר מעגל עם מנהל המטבח.
אלוף איציק תורג'מן: אם זה חיל שלא קיבל אוכל, צליאק וכו'.
אלוף איציק תורג'מן: יש כ-15 פניות ביום.
אלוף איציק תורג'מן: אמרו לי שאנחנו מיושנים, שזה בטלפון וצריך להתקשר, חיילים לא אוהבים להתקשר אלא אוהבים לשלוח הודעה.
אלוף איציק תורג'מן: אני רוצה לעשות הפרדה בין האירועים הפרטניים, חייל רעב זה מונח שלא נתפס בעיני.
מיכל רוזין: בעולם הפמיניסטי אומרים האישי הוא פוליטי והפוליטי הוא אישי.
מיכל רוזין: הבאתי את הדוגמאות כדי להבהיר את המצב.
מיכל רוזין: אני לא חושבת שלהגיד שזו דוגמה פרטנית זה לא - - -
אלוף איציק תורג'מן: עוד לא אמרתי כלום.
אלוף איציק תורג'מן: אני יכול לתת לך עוד מאה דוגמאות אחרות על כל דבר.
אלוף איציק תורג'מן: כשמאכילים - - - איש ביום, מספיק 10 חיילים שלא אכלו טוב או שהם רעבים וזה עושה את זה.
אלוף איציק תורג'מן: מבחינתי זה לא מקובל שחיילים רעבים.
אלוף איציק תורג'מן: העולם הזה מורכב.
אלוף איציק תורג'מן: בעולם הפרודוקטים, אני מסכים אתך, אין חוסר בצה"ל.
אלוף איציק תורג'מן: אני קונה יותר טוב ממה שמגיע היום לבתי מלון.
אלוף איציק תורג'מן: עולם כוח האדם מורכב מאוד.
אלוף איציק תורג'מן: אני רוצה להתחבר פה לאמירה של היושב-ראש מיקור חוץ זו שיטה.
אלוף איציק תורג'מן: גם אם עכשיו נבטל את כל מיקור החוץ, הסיכוי להביא כוח אדם איכותי בעולם המטבח במדינת ישראל שואף לאפס, הוא לא קיים.
אלוף איציק תורג'מן: כשצה"ל ירד לנגב זה יהיה אירוע מאתגר, לא רק בהסעות.
נירה שפק: גם בעידן כל תוכניות המסטר שף?
אלוף איציק תורג'מן: 8200, שאנחנו יודעים כמה הם חשובים, אנשים במרכז עברו לקייטרינג ולהשיג חברה רצינית במרכז שיכולה להכיל את כל האנשים זה מאוד מורכב.
אלוף איציק תורג'מן: שלוש פעמים החלפנו חברה, כולל ביטול של חברה.
אלוף איציק תורג'מן: כל עניין כוח האדם מאוד מורכב.
אלוף איציק תורג'מן: הנגד במוצב הוא קריטי.
אלוף איציק תורג'מן: רק עכשיו ביקרתי בצוללות ובסטילים, אוכלים מעולה שם.
אלוף איציק תורג'מן: הערה, היום בחיל האוויר אוכלים פחות טוב.
אלוף איציק תורג'מן: באמירה מוחלטת של שביעות הרצון שלהם הם אוכלים פחות טוב.
אלוף איציק תורג'מן: בצוללת זה מטבח בגודל תא, יש טבח אחד שמבשל, מנקה ומסדר את הכול וזה מעולה.
אלוף איציק תורג'מן: ניסינו להראות את התהליך הכולל ומה אנחנו עושים, אין לי בעיה להגיע ולהראות את הסקרים, אנחנו פתוחים לזה בצורה מלאה.
אלוף איציק תורג'מן: הרכב התפריט מוכוון על ידי דיאטנית.
אלוף איציק תורג'מן: היא אומרת לנו איך מה וכמה.
אלוף איציק תורג'מן: החלטה לעלות ב-30% את היקף החלבון היא לא במנת הבשר, היא גם במנת הבשר, אבל לאורך כל היום מעדני החלבון זה לא רק בפרסומות, זה מה שיש היום בשטח, זה הולך ללוחמים.
אלוף איציק תורג'מן: הלוחמים מקבלים בדיפרנציאליות, התפריט שנראה פה הוא תפריט לחימה ותפריט העורפיים נראה אחר לגמרי.
אלוף איציק תורג'מן: הוא הרבה יותר נמוך, יותר קטן ופחות ארוחות.
אופיר סופר: התכוונתי גם לאלמנטים מפנקים לא רק לבריאותיים.
אלוף איציק תורג'מן: גם למפנקים.
אלוף איציק תורג'מן: מילקי הולך רק ללחימה, לא תמצא אותו בבסיס חיל האוויר ולא בקריה, כי זו החלטה.
אלוף איציק תורג'מן: מול הכסף הכולל, מה שיש לי, וצה"ל משקיע הרבה כסף, בסוף אני עושה את זה ברכש, איזה מוצרים מגיעים.
אלוף איציק תורג'מן: מעדני החלבון לא מגיעים לקריה, הם הולכים לשטח.
אלוף איציק תורג'מן: הקורונה הייתה אירוע מאוד משמעותי.
אלוף איציק תורג'מן: עיקר ההדבקה בקורונה היה בתוך חדר האוכל.
אלוף איציק תורג'מן: זו הייתה פקודה שלי לצאת החוצה.
אלוף איציק תורג'מן: לא אוכלים בחדרי האוכל.
נירה שפק: אפשר לשלוח לנו את לוחות המזון?
אלוף איציק תורג'מן: בטח.
אלוף איציק תורג'מן: אנסה לסכם, המצב הוא לא טוב מאוד, אבל גם לא רע.
אלוף איציק תורג'מן: אנחנו משקיעים זמן רב, משאבים רבים, זה עולה על שולחנו של המטה הכללי כל פעם מחדש.
אלוף איציק תורג'מן: אם יש לי שקל אחד לאט"ל, אני שם במזון כדי לשפר את השטח ואת הקצה.
אלוף איציק תורג'מן: הפודטראקים זה מה שהם רוצים.
אלוף איציק תורג'מן: אגב, אנחנו מביאים היום מנות המבורגרים לשטח עם פודטראק, הדיאטנית רוצה להרוג אותי, אומרת שזה לא מקובל, באותו יום יש שביעות רצון 100.
אלוף איציק תורג'מן: צריך לדעת לאזן בין הדברים.
אלוף איציק תורג'מן: אני לא אומר שפעם היינו חברה דומה במרכיבים אחרים, יש פה קשב רב, יש עיסוק רב, יש כוח אדם שאני מקווה שנגיע לנגד בכל מטבח וזה יראה אחרת.
אלוף איציק תורג'מן: חייל בן 19 שנפל מלחימה וירד להיות טבח, ככה יראה המזון.
אלוף איציק תורג'מן: שם אני מצפה מהמפקד לשבת לו על הראש.
אלוף איציק תורג'מן: זה כולל אישור של הרמטכ"ל שיהיה נגד בכל מטבח קצה כדי שזה יראה אחרת.
אלוף איציק תורג'מן: זה אתגר מאוד גדול, אם תרצו נבוא להראות, זה לא במרחק של חודשיים, תביאו אותנו בעוד חצי שנה ונראה איפה זה התפתח ולאן זה הגיע.
אלוף איציק תורג'מן: יש המון רצון טוב ועם זאת מורכבות מאוד גדולה.
אלוף איציק תורג'מן: מתוך - - - , אם כמה מספר אנשים אוכלים לא טוב, זה עושה לנו נזק ורעש, אני לא מקבל עכברים במטבח ולא ציפורים וזה קורה.
אלוף איציק תורג'מן: תודה רבה.
רם בן ברק: תודה רבה שבאתם.
רם בן ברק: אין לי שום ספק שצה"ל רוצה שהחיילים שלו יהיו בריאים ושבעים מבחינת המזון, אבל המציאות בשטח כרגע כנראה דרושה שיפור.
רם בן ברק: אני משוכנע ביכולות של צה"ל לעשות את השיפור הזה.
רם בן ברק: אנחנו כחברי כנסת מן הסתם מקבלים את הפניות האלה, זה הטריגר לדיון יחד עם התחקיר שהיה בערוץ 12.
רם בן ברק: הבקשה שלנו מכם שתידרשו לעניין הזה, בסוף כולם רוצים את החיילים שלנו בריאים ושבעים, בעיקר את הלוחמים אבל לא רק, יש גם חיילים אחרים שצריכים להיות בריאים ושבעים.
רם בן ברק: מקווה שזה ישתפר.
רם בן ברק: נעקוב אחרי זה.
רם בן ברק: תודה רבה לכם שבאתם, הישיבה נעולה.
רם בן ברק: מתחילים את הדיון על חוק חומרי הנפץ, ומביאים אותו לאישור, שיחליף את הוראות השעה.
רם בן ברק: נתחיל ביועץ המשפטי למשרד הביטחון.
ערן יוסף: אני ערן יוסף, סגן בכיר ליועמ"ש משרד הביטחון.
ערן יוסף: אני אציג בקצרה את הרקע לדברים ומה אנחנו מבקשים בחקיקה.
ערן יוסף: אנחנו מדברים על חוק משנת 1954, שמסדיר את כל נושא ייצור, אחזקה, אחסנה, העברה, מכירה, קנייה, ייצור וייבוא של חומרי נפץ והשימוש בהם.
ערן יוסף: כעיקרון, החוק הוא באחריות שר הכלכלה והתעשייה, זרוע העבודה, והשר מוסמך לתת היתרים לפעולות, לקבוע כללי בטיחות וכל מה שקשור בהוראות החוק.
ערן יוסף: משנת 1962, במסגרת תיקון לחוק, נקבע שהוא לא יחול על גופים ביטחוניים: צה"ל, משטרת ישראל, שב"ס, וגם על מפעלי מערכת הביטחון או שלוחות אחרות ששר הביטחון פטר אותם.
ערן יוסף: זהו נוסח החוק הישן משנת 1962.
ערן יוסף: מכוח סעיף ההיתר הזה, שר הביטחון פטר מספר מפעלים.
ערן יוסף: חשוב לי להדגיש שזה מספר מפעלים מצומצם.
ערן יוסף: זה לא כל מפעל שעוסק בחומרי נפץ או בנושאים ביטחוניים.
ערן יוסף: מדובר על: רפא"ל, התעשייה האווירית ותע"ש של פעם, ותכף אגיד מה קרה אחרי ההפרטה.
ערן יוסף: עם הפרטת תע"ש, בעצם הוא פוצל לשני מפעלים: לחטיבת התע"ש שהיום היא חלק מ"אלביט" ולחברת "תומר" שנשארה חברה ממשלתית.
ערן יוסף: פטור נוסף ניתן בשנים האחרונות לחברה שנקראת "איזורט".
ערן יוסף: מאז 2002, על כל המפעלים האלה, שיש להם פטור מתחולת החוק, יש הוראות בטיחות חילופיות שמשרד הביטחון קבע, וזה נקרא "מדריך בטיחות בנפיצים" שמספרו 4145.
ערן יוסף: צריך להגיד, שלמעשה, עד 2002 לא היה בכלל פיקוח על המפעלים, וכל מפעל פעל על-פי הוראותיו, ובעקבות כמה אירועים קשים של פיצוצים שהיו במפעלים, כולל פגיעה בנפש באחד מהם, היה תהליך והוקמה ועדה שהמליצה, בסופו של דבר, לשר הביטחון ונקבעו בעצם אותן הוראות בטיחות על מנת לייצר איזושהי בקרה על מה שקורה במפעלים.
ערן יוסף: המדריך הזה תוקן מספר פעמים.
ערן יוסף: בשלב מסוים הוקמה יחידה במשרד הביטחון, שארז שיושב לידי הוא המנהל שלה, שעוסקת בפיקוח על המפעלים הביטחוניים.
ערן יוסף: לגבי העדכון האחרון של המדריך, ממש בימים אלה פורסמה טיוטה אחרונה שלו לקראת פרסום סופי כנראה בחודש הבא.
ערן יוסף: צריך להגיד שהמדריך הזה מבוסס על תקנים בין-לאומיים שונים, ונרחיב על זה בהמשך, ושהעדכון תואם עם כל משרדי הממשלה הרלוונטיים: משרד העבודה שעוסק בבטיחות באופן כללי, משרד הפנים, המשרד להגנת הסביבה וגופים נוספים פרטניים למשל משרד התחבורה בכל מה שקשור להובלה.
ערן יוסף: כמו שאמרתי בהתחלה, החוק הוא באחריות שר העבודה, אבל יש בחוק סעיף שמאפשר לממשלה לקבוע שתחומים מתוכו יועברו לאחריות שרים אחרים.
ערן יוסף: ב-2016 הממשלה החליטה שכל נושא האחריות למפעלי חומרי הנפץ יעבור לשר הביטחון.
ערן יוסף: באותה החלטה גם נקבע שתקודם הצעת חוק, שאת הגלגול שלה אנחנו, בעצם, רואים כאן.
ערן יוסף: ב-2018 הבאנו לכנסת ואישרנו בקריאה ראשונה הצעה לתיקון החוק, שכללה שני דברים: דבר אחד – לאפשר את אותו פטור שניתן במשך השנים גם לחברות מופרטות.
ערן יוסף: אז ההפרטה של התעשייה הייתה על הפרק, ולכן הכול היה מאוד דחוף.
ערן יוסף: דבר שני – להעלות מדרג של אותו מדריך בטיחות, להפוך אותו להסדר סטטוטורי שיהיה לו מעמד בחוק, ובהמשך יועבר למתכונת של תקנות.
ערן יוסף: כל מיני אילוצים של זמן ואחרים גרמו לכך שההצעה לא אושרה בזמנו אלא פוצלה.
ערן יוסף: נקבעה הוראת שעה שאפשרה את מתן הפטור לתע"ש כחברה מופרטת.
ערן יוסף: מאז הוראת השעה מתחדשת מזמן לזמן.
ערן יוסף: התחלפו כנסות והתחלפו ממשלות, והיום, בעצם, אנחנו באים עם הצעה להסדר הקבע שאמורה להחליף את הוראת השעה ולהסדיר את הדברים באופן קבוע.