GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עידו בן-יצחק: בעבר, הצווים הראשונים שהובאו לאישור הוועדה היו עמוסים הרבה יותר.
עידו בן-יצחק: בהחלט נעשתה פה עבודה של רידוד הצו כדי לצמצם אותו למינימום, כי בסך הכול יש פה אנשים שעושים שירות מילואים בהיקפים גדולים הרבה יותר מחבריהם, שלא לדבר על כך שיש חלקים גדולים מאוד באוכלוסייה שבכלל לא מבצעים שירות מילואים.
עידו בן-יצחק: והשאיפה הייתה לצמצם את זה למינימום ההכרחי.
עידו בן-יצחק: ואני חושב שהצו הזה הוא די מצמצם ביחס למה שהיה בעבר.
רם בן ברק: הצו מתחדש פעם בשנה?
עידו בן-יצחק: פעם בשלוש שנים.
רם בן ברק: נירה, את רוצה להגיד משהו?
נירה שפק: כן, ברור.
רם בן ברק: כבר?
רם בן ברק: נכנסת וכבר יש לך מה להגיד?
נירה שפק: באתי מהבית עם זה.
נירה שפק: אנחנו עושים שיעורי בית.
נירה שפק: מהדיונים הקודמים חסרות שתי תשובות שביקשתי.
נירה שפק: ביקשתי לראות את ההתפלגות של בקשות חריגים על פי יחידות אורגניות - - -.
נירה שפק: אני מאוד בעד לתת מענה לדרג הנפרס, לתומך הלחימה הצמוד.
נירה שפק: מאוד עניין אותי לדעת מה המשכים שנדרשים, וביקשתי גם בהפרדה, אם אתה זוכר, ודמני, לנושא של הקורונה.
נירה שפק: הערתי שתי הערות שמאוד הטרידו אותי, ואני אגיד תפיסה שהיא שלי.
נירה שפק: אני חושבת שבתקופת הקורונה היינו צריכים - - - על אותם סטודנטים, אותם צעירים, אותם עצמאים, שעושים מילואים באופן קבוע, וקיבלתי פניות מהרבה גדודים שאמרו, למה אנחנו לא מגויסים לכל אותם מקומות שנפתחו, וזה נשאר תחת פקע"ר.
נירה שפק: וביקשתי לדעת כמה מיצוי היה.
נירה שפק: אני, כמח"טית במילואים, תמיד דאגתי לראות איך אני משלבת את החיילים שלי שנותנים לי כל השנה תעסוקה ואימונים, במצבי קיצון.
נירה שפק: ולצערי, התפיסה שקיבלתי, אבל היא לא הייתה ממוסמכת, וביקשתי לדעת – אני הבנתי שכמות פורשי צה"ל שחזרו, זה אנשים שיש להם פנסיה, אני אחת מהם, אין סיבה להביא אותם לתעסוקה נוספת כשיש אנשים אחרים וזה לא מקצוע נדרש, זאת אומרת, אין כאן התמחות מסוימת.
נירה שפק: ולא קיבלתי תשובה לזה.
נירה שפק: אחד הדברים שאני מבקשת – אני ממש מבקשת מכם, אל תעשו דיון וגמרנו.
נירה שפק: תזכרו את מה שאמרנו בפעמים הקודמות ותשלימו אותם.
נירה שפק: זה מאוד חשוב לאישורים האלה, כי אני בדקתי מדגמית אצלי כמה הוארך להם משך, כמה עשו, ראיתי מפקדי יקל"רים שעשו כמעט שנה, ואני לא מבינה למה.
נירה שפק: ויש לזה נגררת, כי אותם פנסיונרים הם בדרגות מסוימות, שזה - - - רכב צמוד וכולי.
נירה שפק: קצת פתחתי מעבר לדיון הזה.
רם בן ברק: זה לא נושא הדיון.
נירה שפק: הנושא של שימוש – אנחנו נותנים היתר, מסמיכים כוועדה את הצבא ואת משרד הביטחון, ולי חשוב לראות שזה נשאר בווקטור הרלוונטי.
נירה שפק: הדבר השני שביקשתי לדעת זה חריגי פיצול, כמה משתמשים בהם.
נירה שפק: אני בתור מילואימניקית, חתמתי על דף בתחילת שנה, חריג משך, חריג פיצול, חריג - - - הכול היה מסומן לי ב-V.
נירה שפק: וזה נתן לקצינות הקישור ולקציני השלישות לעשות בזה – בתחילת השנה חתמתי, וכל השנה קראו לי, לפעמים כל שבוע.
נירה שפק: זה פיצול.
נירה שפק: אז הייתי שמחה לקבל את התמונה הזאת בין כלל צה"ל מדרג תומכי לחימה, דרג קרוב, ובין המתמרנים.
אמיר ודמני: א', אנחנו נעביר לך כל נתון שאת מעוניינת בו.
אמיר ודמני: רק חשוב לי להגיד לגבי הנושא של פיקוד העורף, ולדעתי, את מכירה את הדברים יותר טוב ממני, יש הבדל בין השנה הראשונה של הקורונה לשנה השנייה של הקורונה.
אמיר ודמני: בשנה הראשונה הגבנו למצב שלא באמת ידענו על מה אנחנו הולכים, והיה שימוש יחסית גבוה במשרתי מילואים.
אמיר ודמני: דרך אגב, רובם המוחלט של התפקידים – אני לא רוצה להגיד כולם – היו מאוד ספציפיים.
אמיר ודמני: בשנה השנייה הורדנו משמעותית את ההיקפים.
אמיר ודמני: כל אדם שאנחנו מגייסים לתפקידים ארוכים, עובר אישור של אלוף פיקוד העורף באופן אישי, ולאחר מכן אנחנו מציגים את זה בפני ראש אכ"א לאישור, ואנחנו צמצמנו משמעותית בשנה השנייה של הקורונה את היקף השימוש במשרתי מילואים לתקופות ארוכות.
אמיר ודמני: זה לא אומר שאין ואני לא אומר שאין, וזה לתפקידים מאוד ספציפיים.
אמיר ודמני: אבל אנחנו בחנו תפקיד-תפקיד, מה הצורך, ורק במקרים שמדובר במוקד ידע שלא היה נכון להחליף אותו, שגם פיתח איזושהי מיומנות בתהליך של הקורונה, נגיד מפקד של בית מלון וכל מיני תפקידים כאלה, אז אותם אישרנו.
אמיר ודמני: אבל אנחנו צמצמנו, וחשוב לי להגיד את זה, מאוד משמעותית את ההיקפים.
אמיר ודמני: ובדקנו בבקרה, גם של האלוף וגם של ראש אכ"א, על כל מי שאנחנו משתמשים בסמכות הזאת.
אמיר ודמני: כמובן שאנשים גם התנדבו לכך.
אמיר ודמני: אנחנו לא חייבנו אנשים לעשות את התפקידים האלה.
אמיר ודמני: חשוב לי להגיד את זה.
משה טור פז: אני רוצה לומר פה משהו שיכול להיות שהוא קצת שונה מהמנגינה שבדרך כלל נשמעת פה בוועדת החוץ והביטחון.
משה טור פז: יש מתח מובנה באישור הצו הזה בין ההגבלה הרוחבית שאנחנו נותנים לצה"ל – אנחנו מאפשרים, אבל גם מגבילים – במספרים את כמות הימים שמותר לשרת, ומאפשרים צווים חריגים עם הכללים שנמצאים כאן, לבין שתי נקודות אחרות.
משה טור פז: האחת, זה הצורך המקצועי של מפקדי יחידות לעמוד במשימה בצורה הטובה ביותר, ואנחנו חייבים להשאיר את הגמישות הזאת, מה שלפעמים מחייב חריגה ממה שמוגדר בצווים.
משה טור פז: ולכן, מה שהתייחס כאן ודמני בדברים האחרונים שלו זה לצמצם את החריגים, אבל להשאיר אותם, בעיניי.
משה טור פז: באתי מביקור בחטיבה 55 שעושה תעסוקה בגוש עציון בשבועות האחרונים, ואתמול במקום נוסף, ואני חייב לומר שבסוף, לפעמים, אם לא מאפשרים את החריגות האלה, אנחנו מגיעים לאבסורדים שאנחנו משחררים את מה שנקרא כאן מוקד ידע, ומביאים בשבילו בן אדם לא כשיר או כשיר פחות, פשוט כי זה מה שעומד בצו.
משה טור פז: זה סוג אחד של החרגה.
משה טור פז: ובעיניי, יש סוג שני של החרגה שהרבה יותר קשה לאמוד אותו - - -
רם בן ברק: אבל זה צריך להיות בהסכמה.
משה טור פז: זו בדיוק הנקודה השנייה.
משה טור פז: יש הבדל בין החרגה שבעל התפקיד רוצה אותה, לבין מצב שבו הוא לא רוצה אותה, רק לוחצים עליו.
משה טור פז: וזו הבחנה מאוד גדולה שהתחלת לומר, רם, אבל בעיניי, היא נקודה קריטית.
משה טור פז: פגשתי, למשל, מפקד מלונית של קורונה שאמר, אני רוצה להמשיך בתפקיד שלי, זה מתאים לי כרגע אזרחית, עזבתי את העבודה שלי, אני עושה עבודה טובה, ועכשיו יחליפו אותי במישהו ועד שהוא ילמד מה שאני שכחתי, ייקח חודשיים-שלושה.
משה טור פז: ולכן במצב כזה, אני חושב שגם הוועדה בשדר שלה כלפי צה"ל צריכה להיות אפילו קצת יותר מרחיבה, ולומר, אם גם האדם רוצה וגם יש צורך, ובוודאי כשמדובר בקצינים ובאנשים בתפקידים מובילים - - -
נירה שפק: אני לא מסכימה עם זה.
משה טור פז: אני יודע שאת לא מסכימה.
משה טור פז: זה בסדר.
רם בן ברק: מה שאמרה נירה – ואני לא מדבר על התחלת הקורונה שהייתה פאניקה, ולא ידענו, וגייסנו מילואים, והתייחסנו לזה כמו לאירוע מלחמתי וטוב שכך, ופיקוד העורף וצה"ל עשו עבודה יוצאת מן הכלל.
רם בן ברק: אבל ברגע שנכנסנו לשגרת קורונה, נקרא לזה ככה, אתה בעצם מתחיל לתת משרות לאנשים, ואז נכון לעשות את זה גם לשוק האזרחי כדי שיוכלו להתמודד על המשרות האלה.
רם בן ברק: למשל, מנהל מלון.
רם בן ברק: מנהל מלון לא חייב להיות קצין בצה"ל.
רם בן ברק: הוא יכול להיות גם אזרח.
רם בן ברק: במיוחד אם בתקופת קורונה שהיא מאוד בעייתית, יש אחד שיש לו קצבה ואחד שעכשיו פוטר מניהול מסעדה, ועכשיו הוא יכול לנהל בית מלון.
משה טור פז: רם, את סיפור הקצבאות אני שם בצד, ונירה מעירה פה משהו שיכול להיות שהוא עם פורשי צה"ל - - -
רם בן ברק: כן, אבל זה לא קשור לדיון ואני לא רוצה להתייחס.
משה טור פז: נכון.
משה טור פז: אבל אני כן חושב ששיקול הדעת בהבאת או השארת איש המקצוע הטוב ביותר, שגם רוצה בזה, הוא בהרבה מקרים צריך להיות החריג שאותו מאשרים.
נירה שפק: אני הערתי, קודם כל, לנושא של חתימה מראש.
נירה שפק: זה נותן לכם בקרה.
נירה שפק: ההליך הזה של עשרות שנים, כולכם מכירים אותו, שבאים ומחתימים את איש המילואים בינואר – תחתום לי על כל הסעיפים, אני אפילו לא זוכרת על איזה סעיפים, אני פשוט חותמת למטה.
נירה שפק: אני חטאתי בזה כמוכם.
נירה שפק: זה משהו שחייבים בקרה עליו, כי בסוף מזמנים את אלה שחתמו על הכול.
נירה שפק: ואני חושבת שצריך להתייחס גם לנושא הזה.
נירה שפק: והדבר השני, להחריג לנו מקצועות.
נירה שפק: וכן, מה שאמרתם על בתי המלון, אני לא מסכימה, כי היה לי גדוד שעשה תעסוקת בית מלון, הוא כבר לא היה גדוד שלי כשהוא עשה את זה.
נירה שפק: ויכולים לעשות את זה, ויכולים להביא את החיילים האלה שבאים כל הזמן.
נירה שפק: אני דיברתי על האיך, לא על המה.
נירה שפק: על המה – סבבה, הערכות, סומכים עליכם.
נירה שפק: אני מדברת על הלקחים של האיך.
נירה שפק: תביאו את הצעירים האלה.
נירה שפק: אתמול דיברתי עם דפנה על פניות סטודנטים, וזה אבסורד, שאמורים לעשות תעסוקה בגדוד.
נירה שפק: ביטלו להם את זה יום קודם.
נירה שפק: היה אמור להיות מבחן בשבוע הזה.
נירה שפק: הצבא אמר, יאללה, שחררנו.
נירה שפק: ואותו אחד לא יכול לעשות את המבחן הזה, כי אם אין לו 3010, באוניברסיטה לא מאשרים לו, ואנחנו לא מגינים עליהם.
נירה שפק: אני רוצה שנהיה קשובים לצעירים האלה.
אמיר ודמני: אז אנחנו מטפלים בכל מקרה כזה נקודתית.
רם בן ברק: טוב, חבר'ה, בואו לא נתפזר מהדיון.
רם בן ברק: יש עוד מישהו שרוצה להגיד משהו?
רם בן ברק: בזום?
רם בן ברק: מי אדוני שיושב כאן משמאל?
אל דין: יועץ קמל"ר לענייני כנסת וממשל.
רם בן ברק: בני, אתה רוצה להגיד משהו?
מירב בן ארי: אני רוצה להתייחס לכמה נקודות קצרות שעלו פה רק עכשיו.
מירב בן ארי: אנחנו מדברים על אנשים במילואים בתפקידים האלה.
מירב בן ארי: א', זה אל מול כשירות מבצעית.
מירב בן ארי: צריך לזכור שזה נועד בשביל זה.
מירב בן ארי: דבר שני, היום הסדיר והמילואים משולבים ברמות אחרות ממה שהיה פעם.
מירב בן ארי: היום אתה לא יכול להפעיל גדוד סדיר, למשל, לשומר חומות.
מירב בן ארי: הופעל – צריך להפעיל את מכלול המבצעים שלו.
מירב בן ארי: המפקדה של החטיבה היא כולה מאנשי מילואים, והיא מופעלת מעכשיו לעכשיו ככה, ופתחו את המפקדה.
מירב בן ארי: וזה משולב ברמות אחרות, פלוגות שלישיות בשיריון וכולי.
מירב בן ארי: לא נרחיב פה, כי אנחנו בדיון פתוח.
מירב בן ארי: אבל היום יש שילביות גבוהה מאוד בעניין הזה, כי יש תחומים מסוימים שבהם הסדיר שם גופי מילואים כפתרון לתקציב, כפתרון למוקד ידע, לתחלופה, לכל מיני דברים, וזו צורת העבודה.
מירב בן ארי: ולכן הצווים האלה מתבקשים ואנחנו חווים אותם בהפעלות בכל פעם מחדש.
מירב בן ארי: בכל מה שנגעת פה בנתונים – אני מזדהה מאוד עם הפנסים האלה ששמת על פינות פחות מוצלחות במנגנון הזה.
מירב בן ארי: אני חושב שצריך להפריד לחלוטין את סיפור פקע"ר והקורונה מכל היתר.
מירב בן ארי: לא דומה דין זרוע היבשה, חיל האוויר וכולי, למה שקרה לנו בפקע"ר עם סיפור הקורונה.
מירב בן ארי: ואני חושב שצריך להסתכל בזווית אחרת.
מירב בן ארי: בסוף האנשים האלה שהבאנו כביכול למילואים, אבל בעצם זה מקום עבודה, כי הם לא עובדים כרגע – אף אחד לא משלם להם פנסיה, לא חופשה, לא מחלה, לא תנאים סוציאליים אחרים, כי הם במילואים.
מירב בן ארי: ולכן אנחנו בעצם עוזרים להם, אבל אנחנו גם פוגעים בהם, כי הם מאבדים הרבה מאוד מזכויות סוציאליות שהיו להם אם היו עושים את זה במנגנון אחר.
מירב בן ארי: ולכן אני חושב שלא כדאי להתחיל להפוך את המילואים למנגנון של עבודה.
מירב בן ארי: זה לא המהות של העניין.
מירב בן ארי: וצריך למצוא פתרונות אחרים.
משה טור פז: בני, תסביר עוד פעם את העניין של הפגיעה.
משה טור פז: הרי לכאורה מופרש להם הכול ב-140%.
משה טור פז: לא?
מירב בן ארי: לא מופרש להם כלום.
נירה שפק: אני דיברתי על פנסיונרים - - -
מירב בן ארי: פורשי צה"ל זה אירוע נפרד.
משה טור פז: זה משהו אחר.
משה טור פז: אני שואל על אדם רגיל שעכשיו עושה מילואים.
מירב בן ארי: עכשיו מפקדת אלון גייסה מישהו והוא יושב שם עכשיו 180 יום.
מירב בן ארי: אף אחד לא מפריש לו תנאים סוציאליים.
מירב בן ארי: הוא מקבל מביטוח לאומי תשלום מילואים.
מירב בן ארי: הוא לא מקבל תנאים סוציאליים.
משה טור פז: מקום העבודה הקודם שלו?
נירה שפק: זה קודם.
רם בן ברק: הוא לא מקבל חופש ל-180 יום.
נירה שפק: אם הוא עצמאי, אין לו הכנסות.
מירב בן ארי: והיום הם שואלים אותי שאלות.
מירב בן ארי: הם אומרים לי, מה עם תנאים סוציאליים?
מירב בן ארי: וזה לא אמור להגיע למקומות האלה.
מירב בן ארי: לא בשביל זה נועד המנגנון הזה של מילואים.
רם בן ברק: סגן אלוף נמרוד, אתה רוצה להוסיף משהו?
רם בן ברק: לדעתי, אתה מכיר את זה לפני ולפנים.
נמרוד זיגלמן: במילה אחת, אני רוצה לומר לכל משרתי המילואים ששומעים אותנו, מאחר שהדיון הזה גם משודר, אם יש פערים, כמו שציינה חברת הכנסת, ניתן לפנות לצה"ל.
נמרוד זיגלמן: לא צריך לפנות רק לחברי הכנסת.
נמרוד זיגלמן: ניתן לפנות גם לצה"ל.
נמרוד זיגלמן: יש לנו מוקדי שירות מעולים שייתנו מענה לכל משרת מילואים שיפנה.
נמרוד זיגלמן: גם מוקד המילואים, 1111 שלוחה 4, גם בפייסבוק יש לנו את עמוד מילואים בתנופה, שנותן מענה מהיר מאוד.
נמרוד זיגלמן: אני אשמח מאוד ואנחנו נשמח מאוד לתת מענה לכל משרת מילואים שיציף בעיה של ביטול, של פערים כאלה ואחרים בשירות, של פיצול, של בעיות עם המעסיק.
נמרוד זיגלמן: אנחנו יודעים לתת מענה.
נמרוד זיגלמן: תודה.
רם בן ברק: בהזדמנות זו, סגן אלוף נמרוד, נציין שאלינו הגיעו הרבה מאוד ביקורות טובות מאוד עליך באופן אישי על השירות שאתה נותן.
רם בן ברק: זו הזדמנות להגיד לך תודה רבה.
נמרוד זיגלמן: תודה רבה.
נמרוד זיגלמן: מישהו בזום רוצה להגיד עוד משהו לפני שנסגור את הדיון?
נמרוד זיגלמן: אתה רוצה להוסיף משהו?
עידן בן-יצחק: כן, רק שאלה שלא קשורה ישירות לצווים האלה, אבל בנושא שעלה פה בוועדה בדיון אתמול בנושא של כיתות כוננות.
עידן בן-יצחק: אנחנו אישרנו בצו בחודש יוני את האפשרות להפוך את השירות בכיתות הכוננות כשירות מילואים.
עידן בן-יצחק: עלתה טענה של חברים בכיתות כוננות שעדיין הם נדרשים לבצע אימונים על חשבון זמנם הפרטי ולא כחלק משירות מילואים.
עידן בן-יצחק: מהצד השני, אמר נציג אמ"ץ, וזו טענה שלא הכרתי אותה, שכיתת כוננות שמוקפצת, מרגע שהיא מוקפצת, החייל נחשב חייל מילואים.
נירה שפק: ולא משנה מי מקפיץ אותו.
נירה שפק: זה מה שהוא אמר.
נירה שפק: רם אפילו הדגיש לו.
נמרוד זיגלמן: ראשית, מה אישרנו בצו הקודם הוא את הארכת גיל הפטור למשרתים בכיתות כוננות עד גיל 49.
עידן בן-יצחק: הוספנו את זה לצו המטרות.
נמרוד זיגלמן: נכון, זה גם כמטרה חריגה.
נמרוד זיגלמן: אלו שני הדברים שאישרנו בפעם הקודמת.
נמרוד זיגלמן: גם לכיתות הכוננות יש מתווה אימונים.
נמרוד זיגלמן: אנחנו נבדוק את הנושא הזה.
נמרוד זיגלמן: ושוב, אני מזמין את כל מי שיש לו פער כזה או אחר לפנות אלינו.
נמרוד זיגלמן: אבל גם לכיתות הכוננות יש מתווה אימונים שמוסדר על ידי האוגדות המרחביות.
נמרוד זיגלמן: לא אמור להיות מצב שבו מישהו מתאמן בזמנו הפרטי.
רם בן ברק: לא, לא מדובר על אימון.
רם בן ברק: מדובר על הקפצה.
נמרוד זיגלמן: הקפצה וגם בכלל, אין פה שאלה בכלל.
רם בן ברק: נוצר מצב שבאו ואמרו לנו, בעצם אין להם שום ביטוח, שום דבר, כי הם מוקפצים לפעילות מבצעית על ידי לא משנה מי, ובדיעבד הם לא מחוילים.
נמרוד זיגלמן: אז אנחנו נשמח לבדוק את הנושא הזה פרטנית.
נירה שפק: יש, מעבר למחזוריות, סל ימ"ם לחטיבה מרחבית?
נירה שפק: בשבוע שעבר זה היה מפעל חירום שתרגל פגיעה במיכל אמוניה.
נירה שפק: ואז הקפיצו את כיתת הכוננות, כי היא חלק מהעניין של סגירה, ובסדר, הקפיצו אותם.
נירה שפק: היו ארבע-חמש שעות.
נירה שפק: מי משלם להם?
נירה שפק: אף אחד, כי זה המפעל הפעיל אותם.
קריאה: אני מניח שהמפעל היה צריך לתאם את זה עם צה"ל.
נירה שפק: אבל אני אומרת, החייל לא אמור להיפגע.
נירה שפק: הוא כיתת כוננות.
אמיר ודמני: אנחנו נבדוק את זה.
אמיר ודמני: אני לא רוצה לענות סתם.
רם בן ברק: טוב, חברים אנחנו מאשרים את הצווים.
עידן בן-יצחק: צריך לקרוא אותם.
רם בן ברק: צריך לקרוא אותם?
נירה שפק: צריך לקרוא אותם, וצריך להצביע, רם.
רם בן ברק: אני לא אתרגל לכנסת.
קריאה: יש מישהי שמבקשת רשות דיבור.
מרב מיכאלי: רק רציתי לענות לעניין כיתות הכוננות, ממה שאני מכירה, לא כל אחד יכול להחליף כיתות כוננות.
מרב מיכאלי: יש הנחיות ברורות בתוך צה"ל מי מקפיץ את כיתות הכוננות, אם מדובר בתוך חדירה ליישוב או באיזה מתווה מדובר בדיוק.
מרב מיכאלי: אם תרצו, נעביר לכם בהמשך בצורה מסודרת - - -
רם בן ברק: אני מבקש לקיים דיון על הסיפור הזה, כי בסוף יש לנו אנשים שהם מתנדבים, ברובם, מכיתת הכוננות, ועכשיו מקפיצים אותם לשריפה, ונאמר שהקפיצו אותם משירות הכבאות, ולא צה"ל, והם נמצאים בשריפה ויכולים גם להיפצע, אז אין להם ביטוח.
רם בן ברק: זה משהו שלא נפתור אותו עכשיו.
רם בן ברק: צריך לסגור את הפינה הזאת.
רם בן ברק: יש כאן איזושהי לקונה שצריך לסגור אותה.
רם בן ברק: נירה, זה בוועדה שלך.
נירה שפק: זה אצלי, כן.
רם בן ברק: אז צריך לסגור את הפינה הזאת.
נירה שפק: רשמתי לעצמי.
עידן בן-יצחק: אז אני אתחיל לקרוא.
עידן בן-יצחק: צו שירות המילואים (שירות מילואים למטרת תעסוקה מבצעית יותר מפעם אחת בתקופה של שלוש שנים רצופות) (הוראת שעה), התשפ"ב-2021 תוספת (סעיף 1) אפשר להצביע על זה.
נירה שפק: לא עשיתי לך הסתייגות, לא הצעה לסדר, ולא התייעצות סיעתית ורוויזיה.
נירה שפק: תראה מה זה, איזה כיף לך.
עידן בן-יצחק: "צו שירות המילואים (קביעת תפקידים ומקצועות לעניין חריגים במספר הימים המרבי של שירות מילואים בתקופה של שלוש שנים רצופות) (הוראת שעה), התשפ"ב-2021
עידן בן-יצחק: אלה תפקידים שישרתו 108 ימים בשל צורכי הכשרה ואימון:
עידן בן-יצחק: אלה ישרתו 84 ימים, מטעמי כשירות והכשרה:
עידן בן-יצחק: אלה ישרתו 70 ימים:
עידן בן-יצחק: אלה ישרתו 108 ימים בשל מחסור בכוח אדם:
עידן בן-יצחק: כאן זה 84 ימים בשל מחסור בכוח אדם:
רם בן ברק: חברים, מי בעד?
רם בן ברק: הימים המרבי של שירות מילואים בתקופה של שלוש שנים רצופות)
רם בן ברק: נגד – אף אחד, נמנע – אף אחד.
רם בן ברק: גם זה אושר.
רם בן ברק: לדעתי, אין צורך בדיון מסווג.
רם בן ברק: אני מסכם את הדיון ובהזדמנות זו אני רוצה להודות גם לכם, ובעיקר לחיילי המילואים שהם חוד החנית של מדינת ישראל בכל הדברים ונותנים דוגמה אישית, והוועדה מכירה אותם, מוקירה אותם, ומעריכה מאוד את העבודה שלהם.
רם בן ברק: הלוואי שיהיו רבים כמותם.
נירה שפק: כמותם וכמותן.
רם בן ברק: כמותם וכמותן.
רם בן ברק: בוקר טוב, אנחנו מתחילים את הדיון על בקשת משרד הביטחון לבטל את קיצור השירות.
רם בן ברק: זאת הישיבה השנייה בנושא.
רם בן ברק: בישיבה הקודמת דנו בשאלה למה צריך את זה וקיבלנו פירוט רחב למה הגענו למצב שאנחנו רוצים לבטל או להשהות את קיצור השירות בשנתיים, עד 2024.
רם בן ברק: היו שתי סוגיות שעלו כאן במהלך הדיון ועליהן אני ארצה תשובות.
רם בן ברק: סוגיה אחת, האם אפשר לעשות את זה בצורה רטרואקטיבית.
רם בן ברק: זאת אומרת, חיילים שידעו שהם מתגייסים ל-30 חודש – עכשיו בעצם אומרים להם 32 חודשים.
רם בן ברק: סוגיה שנייה, האפשרות לעשות את זה דיפרנציאלי.
רם בן ברק: זאת אומרת, לבטל את קיצור השירות במערכים שחסרים בהם חיילים, ובמקומות שאפשר לשחרר – כן לשחרר.
רם בן ברק: הכוונה שלנו היא לראות האם גם אפשר לתגמל יותר את מי שנשאר את החודשיים האלה, על חשבון אלה שאנחנו משחררים.
רם בן ברק: אלה שתי הסוגיות שנדון בהן.
רם בן ברק: רוב חברי הכנסת מצדדים באופציה של דיפרנציאציה, כלומר לתת יותר למי שלא מקצרים לו, ולקצר למי שכן אפשר לקצר.
רם בן ברק: אלה פחות או יותר שתי הסוגיות המרכזיות שאנחנו רוצים לקבל עליהן תשובות.
תא"ל אמיר ודמני: אני אשתדל לא לחזור על הדברים מהפעם הקודמת, אבל בכל זאת היו פה שאלות שרלוונטיות גם לדברים שהצגתי בפעם הקודמת, אז אני אתן את הבסיס בקצרה תוך התייחסות לשאלות.
תא"ל אמיר ודמני: דבר ראשון, כשאנחנו מסתכלים על ציר הזמן אנחנו מסתכלים עליו מאז קיצור השירות הקודם, שהיה קיצור ל-32 חודשים והתחיל להשפיע בשנת 2018.
תא"ל אמיר ודמני: הקיצור הזה יצר בצה"ל פער גדול, כפי שהסברתי בפעם הקודמת, וזה חייב אותנו להיערכות גם בראיית הקיצור הקודם וגם בראיית הקיצור הבא.
רם בן ברק: אתה מדבר על הקיצור מ-36 ל-32?
תא"ל אמיר ודמני: כן.
תא"ל אמיר ודמני: תוך כדי הקיצור, בשנת 2016 – עוד לפני שהוא השפיע בשנת 2018 – כבר התקבלה החלטה על הקיצור השני.
תא"ל אמיר ודמני: אני רוצה להגיד על זה שתי אמירות.
תא"ל אמיר ודמני: אמירה ראשונה, ההיערכות לקיצור הראשון היא גם ההיערכות לקיצור השני.
תא"ל אמיר ודמני: אני אומר את זה כי אמרו לנו שאנחנו לא נערכים.
תא"ל אמיר ודמני: אבל התבצעו הרבה מאוד פעולות.
תא"ל אמיר ודמני: כבר מניתי אותן, אבל אני אגיד אותן שוב בקצרה.
תא"ל אמיר ודמני: דבר ראשון, פעולות מאוד משמעותיות לקיצור הכשרות, גם בלחימה וגם בתומכי לחימה.
תא"ל אמיר ודמני: דבר שני, הרחבה מאוד משמעותית של נשים.
תא"ל אמיר ודמני: זה נכון גם ללחימה, גם להרחבה של 16א, שזה דין אישה כדין גבר, וגם במערכים טכנולוגיים.
תא"ל אמיר ודמני: דבר שלישי, נעשתה פעולה מאוד משמעותית לצמצום של תפקידים ולהרחבת שיאים במערכים משמעותיים, כמו טכנולוגיה ולחימה וטכני, על חשבון תקנים של מינהלה ופקידות.
תא"ל אמיר ודמני: דבר רביעי, צמצום של תפקידי קצונה והארכת משך קדנציות בקצונה, מה שמצריך פחות קצינים.
תא"ל אמיר ודמני: בנוסף, הצערת גיל היציאה לקצונה.
תא"ל אמיר ודמני: גם אמרתי שבוצע שינוי בכל תפיסת המיון לצה"ל, כדי לייצר יותר אפקטיביות בשירות וכדי להקטין את הנשר.
תא"ל אמיר ודמני: ועוד כהנה וכהנה פעולות.
תא"ל אמיר ודמני: כך שאני קודם כול רוצה לומר שההיערכות לקיצור השירות כן בוצעה על ידי הצבא, בשורה ארוכה של פעולות שלא בוצעו אף פעם.
תא"ל אמיר ודמני: זאת הנקודה הראשונה.
תא"ל אמיר ודמני: הנקודה השנייה, קיצור השירות השני - - -
מירי פרנקל-שור: ודמני, לא כל הדברים האלה היו קשורים ישירות דווקא למודל קיצור השירות.
מירי פרנקל-שור: אלה דברים שאנחנו מלווים בוועדה - - -
תא"ל אמיר ודמני: חד-משמעית כן.
מירי פרנקל-שור: למשל שינוי שיטת המיון וההכשרה זה על מנת לקדם נשים.
מירי פרנקל-שור: אנחנו עוקבים אחרי הדברים האלה שנים על גבי שנים.
מירי פרנקל-שור: זה לא היה ישירות כמענה לקיצור השירות.
מירי פרנקל-שור: כמה זמן אנחנו בוועדה מדברים על מודל המיון?
מירי פרנקל-שור: שנים על גבי שנים.
מירי פרנקל-שור: עוד בוועדת שקד דיברנו על זה.
תא"ל אמיר ודמני: א', ציינתי שיש הרבה מאוד פעולות שנעשו אל מול קיצור השירות, לדוגמה קיצור הכשרות, הורדת שיאים, הורדת הפקידים, הארכת משך קדנציות, הקטנת היקף תפקידי קצונה וכו' וכו'.
תא"ל אמיר ודמני: ויש דברים שנעשו מטעמים נוספים אבל הם משפיעים גם על קיצור השירות והם חלק מהראייה הכוללת.
תא"ל אמיר ודמני: דבר שני, הקיצור הנוכחי, הירידה מ-32 ל-30 – הוחלט עליו בשנת 2016 על מנת שהוא יתחיל ב-2020 וישפיע ב-2023, זאת כאשר על הקיצור הראשון החליטו ב-2014, הוא התחיל להיות מבוצע ב-2015 והתחיל להשפיע ב-2018.
תא"ל אמיר ודמני: והדברים שלובים אחד בשני.
תא"ל אמיר ודמני: מעבר לזה, בהחלטת הממשלה על הקיצור נאמר שבמהלך 2019 ראש הממשלה, שר הביטחון ושר האוצר יבחנו את ההחלטה על קיצור שירות החובה בחודשיים נוספים, תוך בחינת ההשלכות של יישום הקיצור בארבעה חודשים, ובהתאם יוחלט האם לדבוק בהחלטה של הקיצור הנוסף, שאמור להתחיל בשנת 2020.
תא"ל אמיר ודמני: וצריך להגיד שאת הדבר הזה אנחנו מימשנו.
תא"ל אמיר ודמני: קרי, עשינו את הבדיקות.
תא"ל אמיר ודמני: היה צוות בראשות תת-אלוף שמונה על ידי ראש אכ"א ועבר ביחידות.
תא"ל אמיר ודמני: היו שם פערי כוח אדם מאוד משמעותיים.
תא"ל אמיר ודמני: אנחנו הצגנו, גם בפני הוועדה הזאת וגם בפני המל"ל וגם בפני שרי הביטחון, את המשמעויות האלה ואת ההבנה שלנו שלפיה קיצור השירות פוגע בכשירות של צה"ל ויוצר פערים מהותיים - - -
רם בן ברק: ודמני, אתה בעצם אומר שכבר ב-2019 אתם הצבעתם על הבעיה שהולכת להיות בקיצור השירות.
תא"ל אמיר ודמני: חד-משמעית.
תא"ל אמיר ודמני: אני באופן אישי הופעתי שלוש פעמים בפני המל"ל והצגנו את הדברים לשרי הביטחון.
תא"ל אמיר ודמני: דרך אגב, אני לא חס וחלילה מוסמך לצטט אותם, אבל אפשר לבדוק את הדברים ולראות ששלושת שרי הביטחון קיבלו את הדברים שאנחנו הצגנו.
תא"ל אמיר ודמני: לא השתהינו, וגם צריך להגיד שהייתה פה קונסטלציה מסוימת שלא היה ניתן - - -
מירי פרנקל-שור: לא, לא, לא, אנחנו דיברנו על זה אתמול בלילה, אתם לא יכולים להעלות את הטיעון הזה.
תא"ל אמיר ודמני: אני אומר את זה - - -
מירי פרנקל-שור: נכון שהיו בחירות, אבל היו כנסות שבהן הכנסת ישבה והיה ניתן להגיש הצעת חוק.
מירי פרנקל-שור: אודי, אנחנו דיברנו על זה אתמול בלילה, אתם לא יכולים לטעון את הטיעון הזה, הוא לא נכון עובדתית.
תא"ל אמיר ודמני: קטונתי מלהעביר ביקורת על מישהו פה, אני רק אומר שפרוצדורלית - - -
מירי פרנקל-שור: לא, זה לא נכון.
מירי פרנקל-שור: היה אפשר להביא הצעת חוק, להניח על שולחן הכנסת ולהעביר אותה לקריאה שנייה ושלישית.
תא"ל אמיר ודמני: אני אומר שהצבא לא השתהה לשנייה אחת, הצבא אמר והציג את הדברים לאורך כל הזמן הזה.
תא"ל אמיר ודמני: אני אומר את זה בתור מי שהציג את זה בפועל, כך שאני מעיד בעניין הזה על עצמי – איפה הייתי, מה עשיתי ואת מי עדכנתי.
תא"ל אמיר ודמני: הדבר השלישי שאני הצגתי זה שהיה שינוי בתחזית הגיוס שגרם לכך שהשפעתו של הגידול הדמוגרפי עלינו מאחרת ביחס לצפי הראשוני שלנו.
תא"ל אמיר ודמני: וכל הבסיס, כל הקונסטרוקציה של 2020, הייתה במציאת נקודת האופטימום בין צורכי הצבא לבין מועד הקיצור.
תא"ל אמיר ודמני: אני הסברתי שכתוצאה מהשינוי בנשר הנפשי – וגם זה היה בוועדה הזאת בדיון – שעלה בשנים 2016 עד 2019 בצורה מאוד חריגה, נוצר פער של כ-3,000 חיילים, מה שיצר מציאות שבה ההשפעות הדמוגרפיה מאחרות ביחס לצפי שלנו.
תא"ל אמיר ודמני: ומכאן נבעה הבקשה והחלטת הממשלה לדחות את קיצור השירות ל-2024 ולממש אותו ב-2026, כדי להגיע לנקודת האופטימום בין צורכי הצבא לבין גודל השנתון או פוטנציאל המתגייסים.
תא"ל אמיר ודמני: אני עובר לדבר החמישי שאני מבקש להגיד.
תא"ל אמיר ודמני: אני אומר את זה כדגש שהרמטכ"ל נתן לקראת הדיון הקודם ולקראת הדיון הזה.
תא"ל אמיר ודמני: כשאנחנו מסתכלים על התחזית ביחס לצורכי הצבא, אנחנו רואים הבדל בין התוכנית הרב-שנתית הנוכחית, קרי עד 2025, לבין תמונת המצב.
תא"ל אמיר ודמני: תמונת המצב עד לתאריך הזה היא שאנחנו נמצאים בפערי כוח אדם, ואני עוד מעט אחזור על המספרים.
תא"ל אמיר ודמני: אלה פערים שלא מאפשרים את הכשירות של הצבא כנדרש.
תא"ל אמיר ודמני: מבחינת הסתכלות הרמטכ"ל, כבר היום היינו רוצים להגדיל את הצבא.
תא"ל אמיר ודמני: היינו רוצים להגדיל את הצבא ביותר חטיבות חי"ר, ביותר יכולות אש, ביותר יכולות מודיעין, ביותר יכולות תקשוב.
תא"ל אמיר ודמני: כלומר, להתאים את הצבא לתרחיש רב-זירתי ולצורכי מלחמות העתיד.
תא"ל אמיר ודמני: המשמעות של זה היא שכבר היום היינו רוצים להגדיל את הצבא.
תא"ל אמיר ודמני: ולכן, אני מניח שבתר"ש הבא הצבא יהיה גדול יותר מהגודל שלו בתר"ש תנופה.
תא"ל אמיר ודמני: ולמרות זאת אנחנו סבורים שניתן יהיה לבנות מודל חובה אחר.
תא"ל אמיר ודמני: ופה אני נכנס להערה שדיברתם עליה קודם, שזה העניין של ההסתכלות הדיפרנציאלית.
תא"ל אמיר ודמני: צריך להגיד שהיום אין הסתכלות דיפרנציאלית וגם אין לה בסיס חוקי.
תא"ל אמיר ודמני: היום כולם מתגייסים לאורך שירות שווה, למעט מסלולים ייחודיים שמוסדרים בחוק ולמעט החלטות פרטניות שבסמכות מפקדים בצבא לתת – הקלות בתנאי שירות או קיצור שירות מטעמי פרט או טעמים אחרים.
תא"ל אמיר ודמני: אבל, כמו שהסברתי בפעם הקודמת, אי אפשר להסתכל על הצבא בהסתכלות כללית, אלא צריך להסתכל עליו בראייה מערכית.
תא"ל אמיר ודמני: למה?
תא"ל אמיר ודמני: כי המערכים לא מהווים חליפיות אחד לשני.
תא"ל אמיר ודמני: זאת אומרת, אם עכשיו יש חייל שמשרת ביחידה עורפית ויש לו נתונים שמחייבים שירות ביחידה עורפית, הוא לא יכול להיות חליף לכוח אדם ביחידה קדמית.
תא"ל אמיר ודמני: ולכן אנחנו כן מדברים וכן מתבצעת בחינה והסתכלות על מודל עתידי לפי מערכים.
תא"ל אמיר ודמני: אבל צריך להגיד שאנחנו נמצאים רק בשלבים של הבחינה של הנושא הזה.
תא"ל אמיר ודמני: יש לזה השלכות גם על כשירות הצבא וגם השלכות חברתיות, ולכן השיח והחשיבה בעניין הזה צריכים להיות בשיקול דעת.
תא"ל אמיר ודמני: אבל כיום, עכשיו, אין פלטפורמה כזאת, ולכן אנחנו בוחנים את זה רק אל מול מודל שירות עתידי.
תא"ל אמיר ודמני: אני איכנס לנתונים עצמם.
תא"ל אמיר ודמני: לפני זה אני אגיד שוב שהתבצעו שינויים בתוך הצבא ביחס לקיצור השירות.
תא"ל אמיר ודמני: אנחנו הורדנו כמעט 3,000 תפקידים של פקידות ומינהלה.