GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסף טייב: בג"ץ דוחה את העתירות ב-2016 ובג"ץ אמון עלינו כגוף שאמון על כל השטחים שהם תחת ריבונותה של ישראל, כולל שטחי C שאתה אומר - - -
צבי האוזר: תחת שליטתה התכוונת.
יוסף טייב: ריבונותה במובן הבין לאומי.
יוסף טייב: ריבונות היא לא רק עניין של זכות קיום אלא שליטה, מחזיקים אותך כאחראי על השליטה באותו אזור.
יוסף טייב: זה הדין הבין לאומי.
צבי האוזר: שטח מוחזק בידינו.
יוסף טייב: השטח מוחזק.
יוסף טייב: ובג"ץ דוחה את העתירות האלה ב-2016 על הסף.
יוסף טייב: ואני ששואל האם הדחיה של בג"ץ היא בסיס לדיון.
יוסף טייב: מה מוביל אותנו לדברים האלה?
יוסף טייב: מה מוביל אותנו לכשלים האלה שאנחנו נוכל להתחיל להבין מעבר למקרה הקונקרטי שיש כאן, שאנחנו יכולים לקבל את כל הנחות היסוד שלכם.
יוסף טייב: אנחנו לא מקבלים תשובה מאושיות המדינה, לא מהממשלה.
יוסף טייב: אני לא מקבל תשובה ברור לשאלה הזאת.
צבי האוזר: אני אגיד לך למה אתה לא מקבל תשובה.
צבי האוזר: מדינת ישראל מנהלת את האזור בראייה של תפיסה זמנית.
צבי האוזר: היא הקימה מינהל אזרחי – אני אמרתי את זה כמה פעמים – המינהל האזרחי איננו מתאים במבנהו לניהול האזור לאורך זמן.
צבי האוזר: דיברת פה על 14,000 דונם כרייה שזה סלייס אחד בפיצה גדולה של עניינים אזרחיים.
צבי האוזר: כמה אנשים אחראים על זה?
צבי האוזר: 4? 8? זה לא סביר.
צבי האוזר: אנחנו הכנסנו בהסכם הקואליציוני 50 תקנים באופן דחוף למינהל האזרחי.
צבי האוזר: אני רוצה לשמוע מיועץ השר איפה עומדים ה-50 תקנים האלה.
צבי האוזר: איפה אתם מקצים.
צבי האוזר: שוב, צריך לנהל, צריך להסדיר מחצבות, יש צורך לאזור באבן, באגרגטים.
צבי האוזר: יש פוטנציאל מהאזור להוציא אותו החוצה.
צבי האוזר: הכול נכון.
צבי האוזר: יש צרכים במדינת ישראל שצריך להסדיר אותם.
צבי האוזר: אנחנו צריכים לנהל את זה בסטנדרטים אחודים ובאכיפה אמיתית.
צבי האוזר: אין אכיפה בנושא הזה.
צבי האוזר: או שכך נדמה.
צבי האוזר: סליחה, אני לא קובע שאין אכיפה.
צבי האוזר: אבל אני שאול האם יש אכיפה מספקת, האם יש כוח אדם ומה אתם עושים עם אותם 50 תקנים שצריכים לתת למינהל האזרחי.
רם בן ברק: בבקשה, בנצי ליברמן.
רם בן ברק: לא בזום?
רם בן ברק: בבקשה, שיקלי.
עמיחי שיקלי: אני רוצה להתייחס בקצרה - - - כמה דברים שצריך לשים אליהם לב בתוך התוכנית הזאת.
רם בן ברק: אני מבקש, שיקלי, לא לסטות מהדיון.
רם בן ברק: לא לדבר על דברים אחרים.
רם בן ברק: אתם מכירים את דעתי, אני גם לא רוצה להגיע לשם.
עמיחי שיקלי: לא שמעת מילה ממה שיש לי לומר לך.
עמיחי שיקלי: יצא לי לעבור על התוכנית ויש פה כמה דברים שצריך לשים אליהם לב.
עמיחי שיקלי: א', מחצבות זה דבר שאין ממנו דרך חזרה.
עמיחי שיקלי: כאן, קודם כל, יש תכנון של מחצבות לאורך ציר 5 שהוא ציר אסטרטגי.
עמיחי שיקלי: ברגע שהשטח הזה יופקע לטובת מחצבות, לא יהיה ניתן לממש הרחבה של העורק הזה שהוא עורק חיוני כדי לחבר את הבקעה למרכז הארץ.
עמיחי שיקלי: זה לא משחק.
עמיחי שיקלי: זו נקודה ראשונה.
עמיחי שיקלי: הנקודה השנייה היא באמת כמה אתרים ארכאולוגים שכבר הוחרבו לחלוטין.
עמיחי שיקלי: אין מדינה בעולם שהייתה מאפשרת לקחת עיר מקראית ולהפוך אותה למחצבה.
עמיחי שיקלי: מדינת שישראל עושה את זה.
עמיחי שיקלי: הדבר השליש זה הסמיכות ליישובים, למשל בגוש טלמון.
עמיחי שיקלי: מי מאשר כל-כך קרוב ליישובים להקים מחצבות ענק?
עמיחי שיקלי: זה הדבר הראשון מבחינת הבעייתיות.
עמיחי שיקלי: עכשיו צריך לרדת לשורש הבעיה.
עמיחי שיקלי: שורש הבעיה פה זה אינטרסים כספיים אדירים עם סירחון מפה ללונדון שמעורבים בו, קודם כל, אנשים שמקורבים לבכירי הרשות הפלסטינית שהם הבעלים של המחצבות האלה ולאותם בכירים יש קשר מאוד מאוד עמוק לגורמים בתוך הממסד הביטחוני בישראל, גם לאנשים שהיו בעבר במינהל האזרחי וגם לאנשים מתוך הממסד הביטחוני.
עמיחי שיקלי: צריך לעשות פה בדק בית לעומק ולראות מי פה בדיוק העלי האינטרסים ולעשות כאן חריש - - -
יוסף טייב: אתה מדבר על אינטרסים כלכליים מול אנשי הביטחון הישראלים?
עמיחי שיקלי: אני מדבר על אינטרסים כספיים.
יוסף טייב: זאת אומרת, מה שאמרת לגבי הרשות הפלסטינית, אני לא נכנס כרגע לדברים חמורים שקשורים לאחרים.
יוסף טייב: אתה טוען, שיקלי, שיש פה אינטרסים כלכליים מובהקים - -
עמיחי שיקלי: כן.
יוסף טייב: - - של אנשי המינהל האזרחי הישראלי - -
עמיחי שיקלי: יש.
יוסף טייב: - - שמשחיתים את המערכת הזאת?
עמיחי שיקלי: חד-וחלק.
יוסף טייב: אז בוא נגיד את המילים ככה.
עמיחי שיקלי: יש חברות שמי שמחזיק בהן הם אנשים שהם בוגרי המינהל האזרחי.
עמיחי שיקלי: הם בקשר עם אנשים שעכשיו במינהל האזרחי והם עושים מזה ביזנס מטורף.
עמיחי שיקלי: עכשיו, בתוך המינהל האזרחי יש גם כפילויות שהן בעיניי פסולות לחלוטין.
עמיחי שיקלי: לא יכול להיות שמי שהוא קמ"ט איכות סביבה הוא גם יושב-ראש ועד העובדים של המשרד להגנת הסביבה.
עמיחי שיקלי: וזה המצב.
יוסף טייב: אז הכשל הוא אצלנו.
יוסף טייב: הכשל הוא באכיפה.
עמיחי שיקלי: זה המצב.
עמיחי שיקלי: אניח אומר שהסירחון פה זועק לשמי-שמיים.
צבי האוזר: למה זו בעיה, אגב?
עמיחי שיקלי: למה זו בעיה?
יגאל דילמוני: הוא גם זה שיאשר את המחצבות הבאות בתור לפי התמ"א.
יגאל דילמוני: התמ"א חולשת על כל יהודה ושומרון.
יגאל דילמוני: זה מה שכתוב.
רם בן ברק: שיקלי, סיימת?
רם בן ברק: משה טור פז, בבקשה.
משה טור פז: אני אהיה קצר ותמציתי בדברים שאני רוצה לומר.
משה טור פז: קודם כל, הנחת העבודה שלנו צריכה להיות שיהודה ושומרון זה לא פח הזבל של מדינת ישראל.
משה טור פז: מה שכרגע מוצג לנו הולך לשם.
משה טור פז: פשוט לוקח את יהודה ושומרון והופך אותם – חצר אחורית זו מחמאה למה שאנחנו רואים פה.
משה טור פז: אדוני היושב-ראש, באמת נאמר שקיימנו דיון חשוב גם בוועדת חינוך, אנחנו צריכים לחתור לכך שכללים שמוחלים בישראל הקטנה יוחלו ביהודה ושומרון.
משה טור פז: זה אינטרס של כולם.
משה טור פז: הדבר החשוב פה זה שהנושא הזה חוצה ימין ושמאל.
משה טור פז: יש פה הרבה אנשים טובים מעולם איכות הסביבה, שמירה על הטבע, שמירה על אתרים ארכאולוגים, שמירה על חיי תושבים פלסטינים וישראלים.
משה טור פז: אני אשוב לשאלתו של מנכ"ל מועצת יש"ע יגאל דילמוני ואני אלך בכיוון של שיקלי – בכל מקום שאתה רואה דבר כזה, לך אחרי הכסף.
משה טור פז: הריח של הכסף פה עולה למעלה.
משה טור פז: כשרואים תוכנית לא סבירה כזו, מישהו הולך להרוויח ממנה בגדול.
משה טור פז: ואנחנו כאן בכנסת צריכים לעמוד על המשמר ולדאוג שזה לא יקרה ולשמור על כל הערכים החשובים לכולנו.
יוסף טייב: בביקור שלנו בשטח דיברנו גם עם ראש המינהל האזרחי.
יוסף טייב: ברור לנו לחלוטין שהמינהל האזרחי קצרה ידו בכל העניינים האלה.
יוסף טייב: גם התיאורים ששמענו, המינהל האזרחי עם כל הכבוד לו, הוא לא בנוי בכלל לכל הדבר הזה.
יוסף טייב: מה שאתה מתאר, חבר הכנסת שיקלי, שאני לא מכיר, אני מקבל את הדברים האלה face value, כמו שנאמר, אני לא נכנס לזה כרגע.
יוסף טייב: אבל כשל קולוסלי לא קשור כרגע לעניין הפלסטיני.
יוסף טייב: יש לנו את החטא הקדמון או אם אתם רוצים, אץ המציאות הקדמונית ששטחי C הם שטחים תחת הריבונות הישראלית מבחינת השליטה אבלהם בלתי מוסדרים ברמה מסוימת ואין עליהם הסכמה פוליטית וכן האלה, וזה דבר שמתמשך.
יוסף טייב: זה לא קשור לממשלה הנוכחית, זה ברור לכם.
יוסף טייב: אני לא נכנס לפוליטיקה כרגע.
יוסף טייב: יש כשל מהותי כי האכיפה היא לא אכיפה ישראלית, הם לא סטנדרטים ישראליים.
יוסף טייב: כל הזמן שואל אותנו פה יושב הראש שלנו "האם אלה הסטנדרטים".
יוסף טייב: אזה בכל הדברים האחרים גם הסטנדרטים הם אחרים.
יוסף טייב: גם ראינו את זה לגבי משטרת ישראל מבחינת הנוכחות כשביקרנו אותם – כוחותיהם הם אחרים.
יוסף טייב: לכן כל הרעיון הזה שאנחנו עושים איזה baseline, שעושים איזה קו כזה שכולנו פה שווים, בין שטחי Cלבין מדינת ישראל גופא מבחינתה שטחים הוא לא נכון.
יוסף טייב: לכן נוצרים פה פערים בנושא שאנחנו מתחלים לדבר עליו בכל הסוגיות הגדולות יותר.
יוסף טייב: זה הבסיס לדיון ולכן פה לקחנו מקרה פרטי בכשל הישראלי המתמשך.
יוסף טייב: איך לפתור אותו?
יוסף טייב: אלה שאלות פוליטיות.
יוסף טייב: שאלנו את השאלות האלה ולא ניכנס לוויכוח הישראלי.
רם בן ברק: בנצי עלה לזום?
רם בן ברק: בנצי, קדימה.
רם בן ברק: אחרי זה ניתן לכל אחד מחברי הכנסת שתי דקות ואחרי זה נסכם את הדיון כי נראה לי שכל מה שצריך להיאמר, נאמר.
בנצי ליברמן: תודה רבה לכולם.
בנצי ליברמן: כמי שעסק בתוכניות שכאלה, בוודאי - - - חציבה, דבר כזה עוד לא היה ולא נברא.
בנצי ליברמן: זה משהו באמת דרמתי.
בנצי ליברמן: הוא שובר כל קו של סבירות והיגיון.
בנצי ליברמן: היום אני יושב-ראש פורום שילה ובעבר הייתי מנהל רשות מקרקעי ישראל.
בנצי ליברמן: בואו נתחיל מהגדרת התוכנית: תוכנית מתאר 52/1, כרייה וחציבה של אבן מנוסרת.
בנצי ליברמן: יש הבדל דרמטי בין הסקרים ואותן פעולות מקצועיות ובחינות שצריכים לעשות לכרייה וחציבה ואבן וניסור מאשר לאגרגטים.
בנצי ליברמן: אגרגטים במדינת ישראל זה דבר שניתן במשורה.
בנצי ליברמן: לדעתי, ב-20 שנה לא נתנו במדינת ישראל היקף תוכניות למתן היתרים בהיקפים כאלה בבת אחת.
בנצי ליברמן: אין חיה כזאת.
בנצי ליברמן: בערך 7 או 8 או 9 שנים לוקח במדינת ישראל להוציא תב"ע מפורטת.
בנצי ליברמן: כשהם כותבים כרייה וחציבה, זה בכוונה.
בנצי ליברמן: הם יודעים שהרבה זה אגרגטים.
בנצי ליברמן: הרבה פעמים, כדי להגיע אל האבן, צריך לעשות עבודות חפירה וכרייה של אגרגטים כי אם היו צריכים - - - אגרגטים, לא בטוח שאחד מהאתרים האלה היה עובר.
בנצי ליברמן: יש פה ניסיון להעלים את העניין האמיתי.
בנצי ליברמן: זו לא כרייה וחציבה.
בנצי ליברמן: זה אגרגטים.
בנצי ליברמן: ובאגרגטים יש אופי שונה.
בנצי ליברמן: הבדיקות שנעשו טרם עבודת התוכנית הזאת לא עומדות בשום אמת מידה כמו במדינת ישראל.
בנצי ליברמן: השאלה לראש המינהל האזרחי נשאלה על-ידי מי מחברי הכנסת: האם אותן עבודות ב-14א הן אותן עבודות מקצועיות שנעשו ב-51/1?
בנצי ליברמן: התשובה היא לא.
בנצי ליברמן: בוודאי לא לאגרגטים.
בנצי ליברמן: לכן התוכנית הזאת צריכה לרדת, להיבדק מחדש - - -
רם בן ברק: חבל על הזמן.
רם בן ברק: בנצי, תודה רבה.
רם בן ברק: גלעד, בבקשה.
גלעד אך: עד שהמצגת תעלה, תודה על רשות הדיבור.
גלעד אך: משנת 2014 אנחנו מתעדים את המחצבות הפירטיות ביהודה ושומרון.
גלעד אך: באתי לפה כדי להשמיע את הקול של השטח.
גלעד אך: פעם אחת מבחינת התושבים הישראלים וגם הפלסטינאים שאני נפגש איתם לא מעט, יש לי כמה חברים, תתפלאו, חברים טובים אפילו שהם פלסטינאים ואפילו מוכתרים של כפרים - - - אני רוצה להתייחס להיבטים של השטח, פעם אחת מבחינת התושבים היהודים והפלסטינים שבהיבט של המחצבות הם נמצאים תחת המגף של הרשות הפלסטינית שפשוט מתעלמת מהם - - -
בנצי ליברמן: - - -
רם בן ברק: עברנו לדובר הבא כי הייתה כאן איזושהי תקלה.
רם בן ברק: תודה רבה על הדברים.
גלעד אך: ופעם שנייה את הסוגיה של השטח עצמו שאמנם זו דעה לא פופולרית, אבל ההרים האלה של יהודה ושומרון הם הרים עם ערך סנטימנטלי למיליארדי אנשים ברחבי העולם, מיליארדי מאמינים.
גלעד אך: ברגע שהם עמדו שוממים עם האתרים הארכאולוגיים שעליהם במשך אלפי שנים וחיכו שנגיע אליהם, התקבלה פה החלטה של המינהל האזרחי להפוך את השטח ההיסטורי הזה לבורות ענק שאין דרך לתקן אותם.
גלעד אך: זו ההתערבות הכי אגרסיבית של בן אדם בטבע.
גלעד אך: אני רוצה להציג לכם מחצבה שתעדנו בשמורת טבע במזרח גוש עציון, מערב מדבר יהודה, נחל ערוגות עליון.
גלעד אך: חוצבים את האבן ומעבירים אותה על-גבי משאיות לירדן.
גלעד אך: אני רוצה להראות את התופעה.
גלעד אך: זה מה שיוחאי הראה קודם.
גלעד אך: זה באזור צומת תפוח.
צבי האוזר: זה לא ביוון?
גלעד אך: לא ביוון.
גלעד אך: במקרה הזה זה נמצא קילומטר אווירי מהעיר אריאל שיש בה 40,000 תושבים ישראלים.
גלעד אך: יש פה את התושבים הפלסטינים שחיים בכפר ואין להם שום יכולת להשפיע על מה שקורה סביבם כיוון שגורמים העלי הון ובעלי שליטה בקרקע חוצבים בלי שום תוכנית, בלי רעיון לשקם את זה, בלי שום יכולת למנוע את הנזקים שנגרמים למערכות האקולוגיות.
גלעד אך: אותם עבריינים שמבצעים את הפעולות האלה, באמצעות התמ"א – זה הפוליגון.
גלעד אך: הבים הוא במרכז התמונה מבחינת תצלום האוויר – מעניקים להם פה הגדלה פי 20 בערך של המחצבות הקיימות, חלקן ב-B וחלקן ב-C, כמו שאתם יכולים לראות.
גלעד אך: נותנים להם מתנה בעקבות האזרחות הטובה שלהם לאורך 25 השנים האחרונות.
גלעד אך: זו מחצבה שקיימת בלי תב"ע כבר 25 שנה, משנת 1997, וכל שנה בצורה מאוד תמוהה מאריכים לה את רישיון החציבה בלי כל הנוהל.
גלעד אך: דיברנו פה בצורה מנותקת מהתהליך.
גלעד אך: אני רוצה להראות את התהליך של מה שקורה בשטח ברמה היום יומית ולאן אנחנו מגיעים בימים אלו.
גלעד אך: חוצבים בנחל עם ערכים היסטוריים, נחל נטוף, גורסים את החצץ - - -
רם בן ברק: גלעד, יש לך דקה.
גלעד אך: חוצבים, מעמיסים את זה על משאיות ומגיעים למחסומי צה"ל.
גלעד אך: במחסום נותנים לחיילים איזושהי תעודת משלוח.
גלעד אך: במקרה הזה תעדנו תעודת משלוח מזויפת עם חתימה מזויפת של נאמן ביטחון שמאפשר לעבור במחסומי צה"ל.
אורית סטרוק: אם היא לא הייתה מזויפת?
גלעד אך: יש 11 נאמני ביטחון ביו"ש.
גלעד אך: הם נכנסים לתוך שטחי מדינת ישראל בלי שום פיקוח על החצץ ועל המכולות האדירות האלה.
ניר אורבך: אפרופו פתח תקווה, זו צומת נחשונים.
גלעד אך: זה מגיע למפעלי בטון שבמקרה הזה הם גם מפעלים פיראטיים שעובדים בלי רישיון עסק.
יום טוב חי כלפון: זה שהיא מזויפת זה אומר שמישהו נתן לה אישור לכאורה ובמקום אבנים היו יכולים להיות שם גם דברים אחרים.
גלעד אך: הם לקחו תעודות של מחצבה אחרת ופשוט העבירו את זה למיליון מחצבות פיראטיות.
אורית סטרוק: אז היא לא הייתה מזויפת.
אורית סטרוק: לנאמן ביטחון אין שום דרך לדעת - - -
רם בן ברק: זה סיפור אחר.
גלעד אך: אני רוצה לנצל את הזמן שניתן לי כדי להעביר את המסר.
גלעד אך: ב-3 השנים האחרונות אנחנו רואים התגברות של החציבה.
גלעד אך: אם עד עכשיו ראיתם חציבה עם באגרים, כעת אנחנו רואים את זה עם הכנסה של משאיות של חומרי נפץ, גם לשטחי A ו-B או בעיקר לשטחי A ו-B ופשוט מפרקים את ההרים.
גלעד אך: קצב הפירוק הוכפל פי 20.
גלעד אך: זאת אומרת מגדילים את הקצב פי 20.
גלעד אך: מה צריך לקרות?
גלעד אך: יש פתרונות פשוטים שכולכם נגעתם בהם בלי להכיר יותר מדי את הנושא, אבל זה השכל הישר המתבקש.
גלעד אך: במדינת ישראל יש תקן להקמת מחצבה: עושים תב"ע, עושים תסקיר השפעה על הסביבה, תסקיר ארכאולוגיה, נותנים דגשים על פיקוח.
גלעד אך: כל זה מאוגד בחוק שכתב אותו אדם חכם, רפול רפאל איתן, בשנת 1998 כשהוא היה שר להגנת הסביבה.
גלעד אך: אין שום סיבה בעולם שהחוק למניעת מפגעים ממחצבות לא יחול בשטחי יהודה ושומרון ורק המחצבות האלה יוכלו להכניס את מרכולתן לתוך מדינת ישראל.
רם בן ברק: גלעד, תודה רבה.
רם בן ברק: אני אחרוג ממנהגי לא אתן לחברי הכנסת לסכם כי אין זמן.
רם בן ברק: מי שאחראי על המחצבות בארץ נמצא בזום.
רם בן ברק: הוא ידבר דקה ואחרי זה אני אסכם את הדיון.
רם בן ברק: אני חושב שכולם באו כאן לידי ביטוי אז אין צורך לחזור על זה, ומי שהגיע מאוחר – אין מה לעשות.
רם בן ברק: לוסטיג, בבקשה.
רם בן ברק: עופר הוא יושב-ראש איגוד המחצבות בישראל.
עופר לוסטיג: שלום לכולם.
עופר לוסטיג: אנחנו לא הגשנו התנגדות כאגוד המחצבות לתמ"א כדי לש יחשבו שאנחנו אינטרסנטים.
עופר לוסטיג: אני חושש ממעשה עשוי.
עופר לוסטיג: מעשה עשוי זה אומר תמ"א שתאושר ואחר כך אי-אפשר יהיה לחזור ממנה.
עופר לוסטיג: בשתי הערות קצרות אני רוצה לומר לכם, אחד, אין שום דרך לקיים מחצבה לאבן מנוסרת ולהכניס לה חומרי נפץ.
עופר לוסטיג: מחצבה לאבן מנוסרת אינה זקוקה לחומרי נפץ.
עופר לוסטיג: אם התמ"א הזאת לאבן מנוסרת, היא לא זקוקה לחומרי נפץ.
עופר לוסטיג: דבר שני, אם אפשר לפתוח לי אפשרות לשתף תמונה.
עופר לוסטיג: אני חושב שהתמונה שווה אלף מילים.
רם בן ברק: אין אפשרות.
רם בן ברק: אי-אפשר לשתף טכנית כרגע.
עופר לוסטיג: חבל.
עופר לוסטיג: אנחנו נשלח את זה לחברי הוועדה בנפרד.
עופר לוסטיג: היכולת למשטר, כמו שאמר ראש המינהל האזרחי, את המחצבות הפלסטיניות בשטח B היא בלתי ניתנת לאכיפה, מחומרי נפץ דרך שמירה על בטיחות העובדים ודרך תהליכים אחרים.
עופר לוסטיג: הענף הזה גם כך יש עליו עודף רגולציה בישראל.
עופר לוסטיג: המשמעות של לעשות את מה שרוצים לעשות תחת התמ"א הנוכחית זה לייצר פגיעה בלתי מתקבלת על הדעת בפעילות הישראלית המוסדרת ביו"ש.
עופר לוסטיג: בצורה כזאת אנחנו גודעים את העצים האלה.
עופר לוסטיג: אבל נעצור פה כי אמרתם את רוב הדברים.
עופר לוסטיג: תודה.
רם בן ברק: חברים, אני מתנצל אבל אסור לנו לחרוג משעה 11:00.
רם בן ברק: זה היה דיון חשוב מאוד.
רם בן ברק: אני מבקש גם מהמינהל וגם מהיועץ לענייני התיישבות לעצור את הפעילות במחצבה המדוברת.
קריאה: לעצור את התמ"א.
רם בן ברק: את התמ"א.
צבי האוזר: לעצור את התהליך הזה.
צבי האוזר: להקפיא.
רם בן ברק: לעצור את התהליך כרגע.
רם בן ברק: אני מבקש לחשוב מחדש על כל התמ"א הזאת ואני מבקש שהסטנדרט למחצבות בשטח C יהיה זהה לסטנדרט למחצבות בשטחי ישראל, במיוחד כשיש שם פעילות ישראלית ואי-אפשר לעשות איפה ואיפה בין מחצבה ישראלית למחצבה שאינה ישראלית.
רם בן ברק: לא צריך למנוע מפלסטינים לחצוב, אבל הם צריכים לחצוב בסטנדרטים הישראליים.
צבי האוזר: עוד 30 יום צריך לבקש סטטוס בנושא ההקפאה ולעדכן אותנו שהוקפא.
רם בן ברק: אני מבקש שהוועדה תקבל דיווח בעוד 30 יום על איך מתקדמת העבודה ומה קורה עם העניין הזה.
רם בן ברק: אין ספק שאנחנו צריכים אגרגטים במדינת ישראל.
רם בן ברק: אני חושב שיש מעט מדי מחצבות ומחצבה היא נזק בלתי הפיך לטבע.
רם בן ברק: אי-אפשר לאשר מחצבה בלי לדעת שאפשר לשקם אותה אחרי זה והיא צריכה להיעשות בשכל ותוך פגיעה מינימלית גם בתושבים וגם בטבע.
רם בן ברק: לכן אין מנוס מלהיכנס לרגולציה הזאת, היא חשובה.
רם בן ברק: למרות שהיא מעייפת, היא חשובה כי בסוף אלה דברים בלתי הפיכים.
רם בן ברק: אני סוגר את הדיון.
רם בן ברק: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את הדיון על חוק הגיוס .
רם בן ברק: אני יודע שזה לא ייגמר היום, זה יהיה במספר דיונים.
רם בן ברק: אנחנו נשמע את כולם וננהג בכבוד אחד עם השני, לא ניכנס אחד לדברי השני.
רם בן ברק: אני אקדים ואומר שהחברה הישראלית היא פסיפס של תרבויות שונות, מגזרים, שבטים והקהלים – והשוני שבין כל אחד ואחד מהם הוא שמרכיב את הפלא הזה שנקרא מדינת ישראל.
רם בן ברק: המגמה בעשורים האחרונים, לצערי הרב, היא מגמה של ניכור.
רם בן ברק: אנחנו הולכים ומתרחקים אחד מהשני במקום להשתלב ולהתחבר אחד לשני למען מטרה נעלה שכולנו רוצים בטובתה של מדינת ישראל.
רם בן ברק: לצערי הרב בהרבה מקרים אנחנו עושים ההפך ולא חושבים מספיק.
רם בן ברק: השאיפה של האבות המייסדים שלנו הייתה לייצר כאן חברה מאוחדת, כור היתוך של קיבוץ גלויות, ולצערי הרב היא מתקיימת רק בחלקה.
רם בן ברק: דווקא החוק הזה, חוק הגיוס שבא לדיון כאן היום – נראה כאילו הוא נגד מגזר כזה או אחר, הוא בא להכניס אצבע בעין של מישהו, אבל אני חושב שזה בדיוק ההפך.
רם בן ברק: מטרת החוק היא לשלב, לחבר, לאחד ולקרב את כל הקהלים והמגזרים השונים בחברה הישראלית, ככה אני מתייחס אליו, ככה אנחנו נשמע את כולם ונכניס בו את השינויים הנדרשים אם נדרשים, ונעשה ככה שבסופו של דבר אני מקווה אנחנו נגיע לחוק הזה בהסכמה וברוח טובה.
רם בן ברק: אז אני פותח את הדיון ונעשה את זה בסשן של שמיעת חברי הכנסת ונתחיל בהצגת הצעת החוק ואחרי כן נשמע את חברי הכנסת.
רם בן ברק: אני לא רוצה שזה ייהפך לשתי עמדות שאין ביניהן גישור.
רם בן ברק: ההפך, אני רוצה לייצר כאן דיאלוג שבאמצעותו אולי נגיע להסכמות רחבות.
: אם אפשר לקבל את הנתון של כלל המתגייסים בקרב כלל אזרחי ישראל, בהתחלה.
רם בן ברק: כל נתון שאיזה שהוא חבר כנסת יבקש - - -
: אבל בהצגת הדברים, בהתחלה.
: זה חשוב לראות – כלל האזרחים, כל המגזרים.
איתי אופיר: אני אתחיל בסקירה קצרה של הרקע והחוק.
איתי אופיר: ביום 12 לספטמבר,2017 פסק בית המשפט העליון בשבתו כבג”ץ כי תיקון מס' 21 לחוק שירות הביטחון אינו חוקתי וכי על כן פרק ג(1) לחוק, העוסק בשילוב צה"ל של בוגרי הישיבות ומוסדות החינוך החרדיים יהיה בטל החל מיום 12 בספטמבר, 2018.
איתי אופיר: בהמשך אישר בית המשפט לבקשת המדינה ארכות למועד זה, האחרונה בהן – עד יום 6 בינואר, 2022.
איתי אופיר: בקשה לארכה נוספת עד יום 6 באפריל, 2022 מונחת על שולחן בג”ץ וטרם התקבלה החלטה.
איתי אופיר: בעקבות פסיקת בג”ץ כאמור הקים בשנת 2018 שר הביטחון דאז אביגדור ליברמן, ועדה מקצועית שבראשה עמדתי ובה היו חברים גם הפרקליט הצבאי הראשי, ראש אכ"א, הרב הצבאי הראשי וראש האגף הביטחוני-חברתי במשרד הביטחון.
איתי אופיר: תפקיד הוועדה היה לגבש הסדר בר קיימא שיעלה בקנה אחד עם צרכי הצבא כצבא עם ממלכתי, עם פסיקת בית המשפט העליון בבטלו את תיקון 21 לחוק ויזכה להסכמה רחבה הנדרשת לשם עיגונו בחקיקה.
איתי אופיר: הוועדה נפגשה עם גורמי צבא, גורמים ממשלתיים, ראשי הציבור החרדי – רבנים ואנשי ציבור נוספים.
איתי אופיר: בתום דיוניה המליצה הוועדה על הסדר חקיקתי חדש שיחליף את פרק ג(1) בחוק.
איתי אופיר: ההסדר אשר הוצע על ידי הוועדה שואף לקדם את השוויון בשירות הן בהגדלת מספר המתגייסים לשירות סדיר והן באמצעות מסלול השירות הלאומי אזרחי תוך הכרה בחשיבות לימוד התורה.
איתי אופיר: הוועדה המליצה לקדם צעדים משמעותיים ואקטיביים לצמצום אי השוויון ולהעלאת שיעור המתגייסים בקרב הציבור החרדי אך זאת תוך הבנה מעשית ששיעור הגיוס במגזר החרדי לא ישתווה באופן מלא בשנים הקרובות לשיעור הגיוס במגזר הכללי.
איתי אופיר: לשם כך המליצה הוועדה לקבוע יעדי גיוס ארוכי טווח וליצור תהליך שישקף עלייה מדורגת בשיעור הגיוס במגזר החרדי לטווח הארוך.
איתי אופיר: המלצות הוועדה תורגמו להצעת חוק שאושרה על ידי הממשלה ה-34 והונחה על שולחן הכנסת העשרים.
איתי אופיר: ההצעה אושרה בקיץ 2018 בקריאה ראשונה והועברה לטיפול ועדה מיוחדת שהכנסת הקימה לעניין זה, אולם עוד בטרם הסתיים הדיון בוועדה המיוחדת לקראת אישור הצעת החוק בקריאה השנייה והשלישית התפזרה הכנסת העשרים.
איתי אופיר: בהמשך התפזרו, כידוע, גם הכנסת ה-21 וה-22 לאחר שלא צלחה מלאכת הרכבת הממשלה וממילא לא התחדשו הליכי חקיקת החוק.
איתי אופיר: גם הכנסת ה-23 התמקדה במגפת הקורונה והמשבר הכלכלי שנגרם בעקבותיה, ולא הובאה הצעת החוק לאישור הממשלה והכנסת עד לפירוק הממשלה ופיזור הכנסת בחודש דצמבר 2020.
איתי אופיר: במקביל, בעקבות חשד שהתעורר בצה"ל ביחס לנתוני המתגייסים החרדים כפי שדיווחו בעבר, הורה הרמטכ"ל על הקמת צוות בדיקה לבחינת אופן איסוף הנתונים של גיוס החרדים לצה"ל.
איתי אופיר: בראש הצוות עמד האלוף במילואים רוני נומה.
איתי אופיר: בחודש פברואר 2020 פורסמו מסקנות צוות נומה.
איתי אופיר: הצוות קבע כי ספירת הנתונים ביחס לשנים 2017-2016 נערכה על ידי הגורמים המקצועיים בצה"ל בפרשנות מרחיבה שחרגה מהוראות החוק.
איתי אופיר: בנוסף, נמצאו תקלות בספירה באותן שנים.
איתי אופיר: פועל יוצא מכך הוא שנתוני האמת על מספר המתגייסים בקרב הציבור החרדי על פי המבחנים שנקבעו בחוק מרשימת המוסדות המאושרים נמוכים בהרבה מאלה שעמדו בפני הוועדה של מערכת הביטחון.
איתי אופיר: בדיקת נתוני המתגייסים ביחס לשנות הגיוס 2019-2018 שנערכה בצה"ל בהתבסס על המלצות הצוות העלתה נתונים נמוכים עוד יותר.
איתי אופיר: על בסיס עקרונות הצעת החוק שהוגשה בשנת 2018 בהתייחס להסכמים הקואליציוניים שבבסיס עבודת הממשלה הנוכחית ובהתחשב בנתוני המתגייסים בשנים האחרונות בעקבות מסקנות צוות נומה, הוכנה הצעת החוק המונחת כעת בפני הכנסת.
איתי אופיר: מטרת ההצעה – לפעול לצמצום אי השוויון בגיוס לשירות סדיר לרבות באמצעות שילוב של בני הציבור החרדי בשירות הלאומי-אזרחי ולצד זאת לקדם את השתתפותם של חרדים בשוק התעסוקה ואת תרומתם למשק המדינה, והכול תוך הכרה בערכו של לימוד התורה.
איתי אופיר: חשוב להדגיש כי ההצעה מבקשת להזיז את נקודת האיזון כפי שהופיעה בגרסאות הקודמות של פרק זה בחוק שירות ביטחון, ולהביא למעשה לשילוב בתעסוקה ובמשק כמטרה עצמאית ועיקרית, יחד עם המטרות האחרות שצוינו, כלומר – צמצום אי השוויון בגיוס לשירות צבאי והכרה בערך לימוד התורה.
איתי אופיר: הדבר בא לידי ביטוי כבר בסעיף המטרה המוצע, בפרק ג(1), ובהמשך בסעיפי החוק השונים.
איתי אופיר: חשוב לציין כי התכלית של שילוב בתעסוקה ובמשק עמדה גם בעבר נגד עיני מקבלי ההחלטות בממשלה ובכנסת וניתן לכך גם ביטוי בפסק הדין של בית המשפט העליון בעיקר בעמדתו של כבוד השופט עמית.
איתי אופיר: אולם, בשנים האחרונות הסוגיה התחדדה נוכח שיעור התעסוקה הנמוך של גברים חרדים.
איתי אופיר: לפי הנתונים בידינו – 48% לעומת 87.7% מקרב גברים יהודים שאינם חרדים, והעלייה הצפויה בחלקם באוכלוסייה של בני המגזר החרדי בציבור הכללי.
איתי אופיר: יחד הדבר מהווה אתגר מקרו כלכלי ממדרגה ראשונה שהמדינה נדרשת להתמודד אתו.
איתי אופיר: אחד החסמים העיקריים לכניסה לשוק העבודה הוא איסור היציאה לעבודה בכל התקופה בה מוגדר הפרט כדחוי שירות.
איתי אופיר: בהקשר זה, ועל מנת לאזן בין תכליות הצעות החוק השונות תיקון משמעותי נוסף מתייחס לגיל הפטור משירות סדיר, לאחר דחיית השירות.
איתי אופיר: מוצע כי כהוראת קבע יעמוד גיל הפטור על 23.
איתי אופיר: כן מוצע כי עם כניסת החוק לתוקף הוא ירד כהוראת שעה לגיל 21 למשך שנתיים, ולגיל 22 למשך שנה נוספת.
איתי אופיר: הוראת השעה נדרשת בין היתר על מנת להתמודד עם המצב הכלכלי אליו נקלעה מדינת ישראל יחד עם העולם כולו בעקבות מגפת הקורונה והצעדים שנדרשו על מנת להתמודד אתה.
איתי אופיר: לאור החשיבות של התאוששות שוק התעסוקה מוצע לאפשר שילובם של חרדים בעבודה באופן מידי, שיסייע הן למשק והן לציבור החרדי שהמשבר לא פסח עליו.
איתי אופיר: כמו ההצעה שהוגשה בשנת 2018 גם ההצעה הנוכחית דורשת עמידה ביעדי גיוס המפורטים בתוספת להצעת החוק.
איתי אופיר: נתוני הבסיס לצורך קביעת היעדים נקבעו כנתוני הגיוס לשנת הגיוס 2019, שנה שהסתיימה ב-30 ביולי 2020.
איתי אופיר: כפי שנמסרו על ידי צה"ל ועל ידי מנהלת השירות הלאומי אזרחי.
איתי אופיר: היעדים עולים משנה לשנה כאשר בשנים הראשונות נדרשת עלייה משמעותית בשיעור המתגייסים מתוך בני המחזור הרלוונטי, ובהמשך מוצמד היעד לעלייה בשנתוני הגיוס.
איתי אופיר: בנוסף וממועד כניסת החוק לתוקף מוצע לאפשר שירות סדיר מקוצר למיועדים לשירות ביטחון חרדים החל מגיל 21 באחת משתי חלופות: הכשרה ביטחונית של כשלושה חודשים, או הכשרת חירום והצלה של כשלושה שבועות לצד הכשרה מקצועית ותעסוקה.
איתי אופיר: מטרת מסלולים אלה לאפשר לצעירים חרדים שהגיעו לגיל 21 וטרם ביצעו שירות לבצע הכשרה קצרה שתאפשר את הצטרפותם למערך המילואים במשך שנים רבות - -
רם בן ברק: הם חלק מהמכסה?
איתי אופיר: זה חלק מהמכסה.
איתי אופיר: - - ותסייע באפשרותם להיקלט בשוק העבודה.
איתי אופיר: בנוסף מוצע לאפשר למלש"ב חרדים לשרת שירות לאומי אזרחי חלף השירות הצבאי מגיל 20, ולנשואים – החל מגיל 19.
איתי אופיר: מדובר בהורדה נוספת של גיל היציאה לשירות אזרחי לאומי, מעבר להורדה שסוכמה במסגרת הצעת החוק שהונחה על שולחן הכנסת ה-20 והכל כדי לעודד את שירותם של החרדים ואת שילובם המיטבי בתעסוקה.
איתי אופיר: בתקופת שלושת השנים הראשונות של החוק גיל היציאה לשירות אזרחי יהיה גיל 19, גם לרווקים.
איתי אופיר: הצעת החוק כוללת תיקונים נוספים שמטרתם להקל על הפליתם של הציבור החרדי בשירות האזרחי, ועל כך נפרט כשנדון בסעיפים הספציפיים.
איתי אופיר: כמו כן מונחת על שולחן הוועדה הצעה לתיקון חוק השירות הלאומי אזרחי שאף היא באה לאפשר מסלולי שירות נוספים לבני המגזר החרדי.
איתי אופיר: חשוב לציין כי יעדי הגיוס שהופיעו בהצעת החוק המקורי ולפני ההחלטה על העלאת גיל הפטור כאמור - לא תוקנו, וזאת לאור הצעדים המשלימים שפירטתי: 1.
איתי אופיר: הקדמת האפשרות ליציאה לשירות אזרחי והקלות נוספות לפונים למסלול זה 2.
איתי אופיר: פתיחת מסלול שירות סדיר מקוצר המכוון להכשרה למערך המילואים.
איתי אופיר: להשלמת התמונה לעניין זה נסביר כי במקביל לקידום החקיקה אנו פועלים לעדכון צו של שר הביטחון בעניין מוסדות חרדיים.
איתי אופיר: מסתבר כי כיום מוסדות רבים שעונים להגדרת החוק אינם נכללים בצו ועל כן להוציא אותם מוסדות שהם חרדים לכל דבר ומתגייסים לצה"ל – לא נספרים לעניין יעדי הגיוס.
איתי אופיר: תיקון הצו גם ישפר את המצב לעניין היעדים.
איתי אופיר: יש נושאים נוספים שהצעת החוק מבקשת לטפל בהם על רקע הניסיון שנצבר בשנים האחרונות, ואנחנו נציג אותם עם ההתקדמות לקריאה בהצעת החוק.
איתי אופיר: לפני סיום יודגש כי שר הביטחון ומשרד הביטחון רואים חשיבות בשלוב בחורי הישיבות בשירות לצד שמירה על אורח החיים החרדי וללא פגיעה בזהות ב- - -.