GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רם בן ברק: אתה יודע כמוני שאנחנו אתגרנו את מערכת הביטחון שבעוד שלושה חודשים יבואו עם הצעה איך מכפיפים את חיילי צה"ל.
רם בן ברק: הם אמורים לבוא לכאן ולאשר את זה.
רם בן ברק: קבענו שלושה חודשים דיון אחר כך כדי לראות שאכן זה מיושם בשטח.
שלמה קרעי: אתה יודע כמה זמן אני מחכה עם גני הילדים של החינוך המיוחד?
שלמה קרעי: קבעו אתי לוחות זמנים מרגע שנכנסתי לכנסת.
איתן גינזבורג: מי?
איתן גינזבורג: רם בן ברק?
שלמה קרעי: ועדת הכספים.
שלמה קרעי: זה לא משנה.
שלמה קרעי: אני יודע שהבטחות, זאת חתימה על הקרח.
שלמה קרעי: ברגע שאתה מחוקק את זה בחקיקה ראשית, זה יעמוד.
רם בן ברק: אנחנו עוברים עכשיו להצבעה על מספרי החיילים המאושרים לשרת בכל אחד מהגופים.
עידו בן יצחק: החלטת הממשלה על שולחנכם.
שלמה קרעי: לדעתי החוק לא עבר.
עידו בן יצחק: היא לא חלק מהחוק.
שלמה קרעי: אם החוק לא עבר, אתה יכול להצביע?
עידו בן יצחק: זה לא חלק מהחוק.
עידו בן יצחק: זה סוג של חקיקת משנה.
שלמה קרעי: אבל זה לא תלוי בחוק, אם הוא עבר או לא?
עידו בן יצחק: בקשת הממשלה היא לאשר מספר יוצאי צבא שישרתו ביחידות אחרות של משטרת ישראל שאינן משמר הגבול יעמוד על 1,161 חיילים.
עידו בן יצחק: הבקשה היא לשלוש שנים.
עידו בן יצחק: זה כמובן יהיה תלוי במה שתחליט הוועדה לגבי אורך התקופה.
עידו בן יצחק: אם הוועדה תחליט על תקופה קצרה יותר, האישור שלה יהיה בהתאם.
שלמה קרעי: שנה.
עידו בן יצחק: כרגע הבקשה היא ל-1,161 חיילים.
שלמה קרעי: אתה מקטין את זה לשנה.
רם בן ברק: הגבלתי את זה לשנה.
רם בן ברק: ההקצבה אושרה.
עידו בן יצחק: לגבי שירות בתי הסוהר.
עידו בן יצחק: ההצעה היא כי מספר יוצאי הצבא שישרתו
רם בן ברק: חבר הכנסת לוין, אתה לא רוצה כוס תה?
רם בן ברק: יש כאן אירוח.
אורית סטרוק: אני חייבת לומר לך אדוני היושב ראש שהאירוח כאן הוא על רמה.
רם בן ברק: גם הדיונים.
יוסף טייב: יכול להיות שחבר הכנסת לוין ישכנע את חבריו ויצטרף לוועדות.
אורית סטרוק: יש דברים, מעבר לוויכוחים, שיש יחס לאנשים.
יוסף טייב: עושה רושם שזה משהו מעבר לגבול.
רם בן ברק: בואו נמשיך את ההקראה.
עידו בן יצחק: מספר יוצאי הצבא שישרתו ביחידות שירות בתי הסוהר יעמוד על 760 חיילים.
רם בן ברק: מי בעד ההקצאה לשירות בתי הסוהר?
רם בן ברק: ההקצאה אושרה.
שלמה קרעי: רוויזיה על שתי ההצבעות.
עידו בן יצחק: אני מכריז על הפסקה של חצי שעה.
עידו בן יצחק: מתכנסים בשעה 21:55.
שלמה קרעי: ועדת הכנסת צריכה להתכנס קודם והיא צריכה חצי שעה כדי לקבוע דיון.
שלמה קרעי: ועדת הכנסת עוד לא שלשחה זימון.
שלמה קרעי: מרגע שהיא שולחת את הזימון, זה לעוד חצי שעה לפחות.
שלמה קרעי: אתה כאן בהפסקה של לפחות שלושת-רבעי שעה.
רם בן ברק: הדיון נפתח מחדש אחרי הפסקה.
רם בן ברק: לילה טוב לכולם.
רם בן ברק: התכנסנו, שרנו והכול בסדר.
רם בן ברק: מה סדר היום עכשיו?
מירי פרנקל-שור: רוויזיה.
עידו בן יצחק: רוויזיות על החלטות הממשלה לאשר את מספרי החיילים שיוצבו במשטרה ובשירות בתי הסוהר.
רם בן ברק: יש מי שינמק את הרוויזיה?
רם בן ברק: אז הרוויזיה לא מתקבלת.
רם בן ברק: מה נשאר לנו עוד?
מירי פרנקל-שור: החלטה של ועדת הכנסת לגבי נושא חדש.
רם בן ברק: והיא מתכנסת עכשיו.
מירי פרנקל-שור: היא מתכנסת חמש דקות לאחר סיום המליאה.
רם בן ברק: אז אנחנו באים לכאן?
מירי פרנקל-שור: כן, ואז מאשרים את הצעת החוק.
רם בן ברק: יש להם עוד משהו לטרלל אותנו?
מירי פרנקל-שור: אפשר להגיש רוויזיה על הצעת החוק.
רם בן ברק: זאת אומרת, עוד חצי שעה אחר כך.
רם בן ברק: אתה מקריא את הצעת החוק?
מירי פרנקל-שור: כבר הקראנו.
רם בן ברק: הוועדה יצאה להפסקה.
רם בן ברק: אנחנו מחדשים את הישיבה.
רם בן ברק: עברנו את המהמורות שהיו בדרכנו ואני רוצה להצביע על החוק כמו שהוא.
מירי פרנקל-שור: קראנו את הצעת החוק.
מירי פרנקל-שור: הכותרת היא: חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 7 והוראת שעה), שירות במשטרה בשירות מוכר (מס'...) התשפ"ב-2021.
רם בן ברק: מי בעד אישור הצעת החוק כפי שנקבעה בוועדה?
רם בן ברק: הצעת החוק אושרה.
רם בן ברק: מה זה אומר?
מירי פרנקל-שור: אנחנו נתכנס כאן בעוד חצי שעה.
רם בן ברק: בדיוק בשעה 23:30 אנחנו נתכנס כאן שוב.
רם בן ברק: בשעה 23:20 חברת הכנסת אורית סטרוק ביטלה את הרוויזיה שלה.
איתן גינזבורג: בוקר טוב לכולם, היום יום שני, כ"ג בטבת התשפ"ב, ה-27 בדצמבר 2022, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החוץ והביטחון של הכנסת.
איתן גינזבורג: נושא הדיון: צו שירות ביטחון (שירות מוכר להשגת יעדים ביטחוניים-לאומיים)(הוראת שעה), התשפ"ב-2021.
איתן גינזבורג: אחר כך נדון גם בצו שירות ביטחון (שירות מוכר לתכלית ביטחון) הוראת שעה התשפ"ב.
איתן גינזבורג: בפתח הדברים, אני מציע שניתן לנציג משרד הביטחון להציג את הצו על מנת שנוכל לדון בהן.
איתן גינזבורג: עורך הדין ערן יוסף, בבקשה.
ערן יוסף: בוקר טוב לכולם, שמי ערן יוסף, אני יועמ"ש משרד הביטחון.
ערן יוסף: נתחיל מהרקע, בקצרה.
ערן יוסף: כולנו מכירים שיש שירות חובה שמתבצע בצה"ל ורק בו.
ערן יוסף: חוק שירות הביטחון קובע כמה חריגים.
ערן יוסף: כבר מאז ימי הקמת המדינה היו חריגים, עד שנת 1995 זה נקבע בתוך פקודות הצבא, לאחר מכן נכנס סעיף 26א של חוק שירות הביטחון.
ערן יוסף: סעיף זה מסדיר את השירות המוכר באמצעות שני צווים שתיאר ראש הוועדה.
ערן יוסף: בהמשך נכנסה גם הוראת שעה לגבי תיקון החוק בנושא המשטרה ואחר כך לגבי השב"ס, שני תיקונים שעודכנו על ידי הוועדה בשבוע שעבר.
ערן יוסף: הצו שמונח על שולחן הוועדה הוא צו שירות מוכר להשגת יעדים ביטחוניים-לאומיים שמדבר על שירות בגוף ממשלתי או ציבורי מפוקח שתכליתו השגת יעד ביטחוני לאומי באחת מהתחומים שמנויים בתוך החוק.
ערן יוסף: רוב התחומים לא רלוונטיים לדיון, היום יש מטרה של חינוך, ומספר קטן של חיילים בלשכת הקשר נתיב שזה נכנסת תחת הכותרת של קליטת עלייה.
ערן יוסף: בפעם הקודמת הארכנו את הצווים בתחילת שנת 2019.
ערן יוסף: נקראו כאן קריאות לשנות חלק מההסדר המרכזי הזה.
ערן יוסף: חלק ממה שרצו לשנות זה מה שנקרא: "הגופים הירוקים" – הרט"ג, החברה להגנת הטבע וכולי – שתחת משרד החינוך.
ערן יוסף: בסופו של דבר גם הממשלה וגם הוועדה אישרו את המצב הקיים לשלוש שנים נוספות ונתבקשנו לקיים עבודת מטה בין-משרדית מבחינת כלל המסגרות בדגש על הסוגיה של משרד החינוך והגופים הירוקים.
ערן יוסף: הוצגה לכם תמצית של עקרונות הוועדה בדיון על שב"ס והמשטרה, לא אחזור על זה.
ערן יוסף: אומר רק שלגבי הגופים שעולים כאן לדיון היום ההמלצה לגבי משרד החינוך הייתה שימור של המצב הקיים.
ערן יוסף: לגבי הגופים הירוקים, הוועדה המקצועית סברה שאין מקום להמשיך בהעסקתם אבל כשהנושא עלה בפני שר הביטחון הוא ביקש לשמר את המצב הקיים גם לגבי הגופים הירוקים לשלוש שנים נוספות.
ערן יוסף: יש לכך כמה סיבות: מדובר בכמות קטנה של אנשים, זה דבר שפועל עשרות שנים, אנחנו בתחילת עבודה על מתווה שירות חדש שאמור לבחון את כל הסוגיה וזה לא הזמן לעשות שינויים וזעזועים.
ערן יוסף: הצו מוגש בנוסח כמעט זהה למה שהיה בפעם הקודמת עם כל הגופים הקיימים.
ערן יוסף: בכל זאת, יש שוני מסוים בנוסח הצו כי ירדו ממנו שורה של גופים שמשרד החינוך כבר לא משבץ שם חיילים כבר כמה שנים.
ערן יוסף: כל הגופים שיש בהם חיילים כרגע נמצאים בתוך הצו וזה מה שהממשלה מבקשת לאשר.
איתן גינזבורג: ועדת ששון אמורה לדון גם בנושא הזה של הגופים הירוקים?
ערן יוסף: כן, בכל הגופים החוץ-צה"ליים שבהם משרתים חיילים.
איתן גינזבורג: תת-אלוף ודמני, בבקשה.
אמיר ודמני: שלום לכולם, אני אגיד שהיחידה מונה 408 חיילות, התקן הוא 401.
אמיר ודמני: יחידת מורות חיילות עוסקת בעולם של הכנה לצה"ל הרבה מאוד, זה מאוד חשוב ומשמעותי עבורנו, במיוחד בעת זו שבה אנו מחזקים את ההכנה לצה"ל ברשויות המקומיות.
אמיר ודמני: היחידה ממוקדת בפעילות לכיתות ט' ומעלה לקראת גיוס לצה"ל.
אמיר ודמני: מדובר במשימות חשובות שמבוצעות בקרב נוער בסיכון, מרכזים לקליטת עלייה, עיסוק בהכנסת לצה"ל בנושא הכושר הגופני – אתם מכירים את הבעיה של העלייה ב-BMI שזה דבר שאנחנו רוצים לטפל בו לפני הגיוס.
אמיר ודמני: לשאלת יושב-ראש הישיבה בנושא המעטפת, יש פה מעטפת מלאה של יחידת מורות חיילות תוך פו"ש מאוד מסודר.
אמיר ודמני: אני אומר את זה גם בהקשר לשאלתך על ועדת חסון שהיא בודקת את נושא תנאי השירות.
אמיר ודמני: יש פה מפקדת יחידה, יש מפקדות מסלולים ויש מפקדות אזורים.
אמיר ודמני: יש פו"ש מוסדר וגם מעטפת הטיפול בנושאי מינהלה, פרט, יוהל"ן.
אמיר ודמני: יש תהליך מאוד מסודר נושא המורות הירוקות: ישנה עמדת שר הביטחון, אני רוצה להגיד שאנחנו עוסקים בימים אלו בסטנדרטיזציה של נושא המורות הירוקות כדי לייצר איכות ביחס להכנה לצה"ל בדיוק כמו שאנחנו עושים עם המורות החיילות הרגילות.
אמיר ודמני: כלומר, שהן תעסוקנה במשימות של הדרכות טיולים באוריינטציה של הכנה לצה"ל עם שילוב של מורשת קרב, שיתוף שלהן בפרויקט "בעקבות לוחמים" ברמת הגולן ובלטרון, ויוזמות נוספות, כדי להפוך אותן לכוח משמעותי בנושא ההכנה לצה"ל.
אמיר ודמני: מדובר בקבוצה שתורמת רבות לנושא החשוב של ההכנה לצה"ל.
איתן גינזבורג: תודה.
איתן גינזבורג: חבר הכנסת אורבך, בבקשה.
ניר אורבך: מצטרף לכל מה שאמר נציג משרד הביטחון, אני חושב שזה מאוד משמעותי.
ניר אורבך: אני רוצה להעיר שמה שהגיע לפתחנו לאחר אישור הממשלה הוא הארכת הצו לשלוש שנים.
ניר אורבך: נוצר פה בלבול, אתמול נלחצו מזה שחשבו שאנחנו הולכים להאריך רק לשנה אחת.
ניר אורבך: אני חושב שהבלבול נובע מהצו הקודם שהעברנו בנושא חיילים וחיילות בשירות שב"ס ומשטרה ששם צמצמנו את הזמן לשנה בעקבות פרשת הסוהרות ובעקבות הבדיקה שביקשנו.
ניר אורבך: במקרה הנדון כאן אני בעד ההארכה בשלוש שנים.
איתן גינזבורג: תודה רבה על הדברים החשובים.
איתן גינזבורג: חבר הכנסת טור פז, בבקשה.
משה טור פז: בוקר טוב, בדיון הזה, כמו בדיונים קודמים, שני דברים צריכים להיות מול העיניים שלנו: העלייה במחזורי הגיוס הפוטנציאלי גם בניכוי אוכלוסיות שאינן משרתות כיום.
משה טור פז: אנחנו מדברים על גידול בסד"כ הפוטנציאלי של צה"ל בשנים הקרובות במספרים ניכרים.
משה טור פז: לצד זה, ניכרת ירידה במוטיבציה לשרת בצה"ל בכלל וביחידות מסוימות בפרט.
משה טור פז: לאור זאת, הדיון השבוע שונה מהדיון שקיימנו בשבוע שעבר.
משה טור פז: לכך מצטרף מה שהעליתי מבדיקות שערכתי לקראת הדיון הזה שמעלות כי יש טיפול ראוי הן בבנות שמשרתות ביחידת המורות החיילות וגם במה שנקרא "היחידות הירוקות".
משה טור פז: לא רק שאין תלונה אלא שיש תחושה שבמקומות הנזכרים חיילות מלוות בצורה איכותית.
משה טור פז: נציג צה"ל תיאר זאת כאן ואני חושב שאנחנו צריכים לתת על זה את הדעת גם כשאנחנו עוסקים בהארכת הצו.
משה טור פז: אני תומך בהארכה בשלוש שנים, אני חושב שהיא נכונה ומאפשרת היערכות מראש בתכנון רב שנתי שהוא קריטי בתחומים הללו.
משה טור פז: אני רוצה לומר אמירה עקרונית מחוץ לגבולות הדיון מכיוון שמרחף ברגע חוק ביטחון חדש.
משה טור פז: ירידת המוטיבציה שתיארתי בתחילת דבריי ומצד שני גידול בסד"כ הפוטנציאלי מחייבים אותנו לחשוב מחדש על אגן הניקוז של צעירים בני 18 והשירות.
משה טור פז: בעתיד נידרש להרחיב את כמות החיילים שמשרתים ביחידות שאינן צה"ליות על מנת למצות את מחזור הגיוס, ולצד זאת לתת עדיפות מובהקת לצה"ל לבחור את הטובים ביותר מתוך המחזור.
משה טור פז: זו תהיה טעות מצדנו לא לראות במסלולים המוצלחים, דוגמת אלו שאנחנו דנים בהם היום – מורות חיילות, המסלולים הירוקים וכולי – כפוטנציאל של התרחבות.
משה טור פז: מניסיוני כאיש חינוך החיילות הללו עושות עבודה מעולה בהכנה לצה"ל, בהגדלת המוטיבציה לשירות, בהדרכת טיולים בגוון ערכי ואנחנו נרצה לדעתי, לצד סנקציות על מקומות שלא מלווים חיילים כמו שצריך, לעודד ולהגדיל את היחידות האמורות, תודה.
אמיר ודמני: אני רוצה לתקן דבר שחבר הכנסת טור פז חזר עליו פעמיים.
אמיר ודמני: אין ירידה במוטיבציה, אמר את זה גם הרמטכ"ל לפני מספר שבועות.
אמיר ודמני: אנחנו רואים עלייה במוטיבציה בשנתיים האחרונות.
אמיר ודמני: העיסוק במוטיבציה חייב להמשיך להיות אינטנסיבי כי צריך לשמר את הדבר הזה ולחזק אותו.
איתן גינזבורג: חברת הכנסת שפק, בבקשה.
נירה שפק: בפעם האחרונה שהוצג הנושא לוועדה, חבר הכנסת טור פז שיקף את הבנתנו לגבי מה שהוצג, אני מבקשת להציג לנו את הנתונים בפילוחים כדי שנדע.
נירה שפק: הרמטכ"ל אמר את הדברים שמסר לנו תא"ל ודמני, אבל אנחנו כוועדה רוצים לוודא זאת – במערכים, במגדר וכולי.
איתן גינזבורג: אבל בואי נדבר על הצד הנדון.
נירה שפק: אבל זה חשוב.
נירה שפק: יש לי כמה דברים של מעבר לאמירה של הבקשות הספציפיות בתחום העלייה, הקליטה והחינוך.
נירה שפק: הייתי שמחה להתחיל מסעיף 26א שהוזכר בדבריו של עורך הדין יוסף.
נירה שפק: הייתה בקשה לעדכן ולתקן את הסעיף הנ"ל.
נירה שפק: דובר על הורדת תפקידי מינהלה.
נירה שפק: אנחנו כל פעם דנים בסעיפים - - -
עידו בן יצחק: זה קשור לצו השני.
נירה שפק: בסדר, אז אחכה עם זה.
נירה שפק: הייתי רוצה לקבל את התפיסה הצבאית, תא"ל ודמני, כמה באמת חיילות נשארות בתפקיד הזה עד הסוף, כמה מגישים טופס 55 ומה הנשירה.
נירה שפק: אני אשמח לקבל את הנתונים הללו.
אמיר ודמני: נכון לעכשיו האיוש מלא לחלוטין אבל את צודקת בדברייך על כך שבחודשים האחרונים הייתה שחיקה.
אמיר ודמני: ההסבר לכך נעוץ בעובדה ששירות ב- - -, כמו שגם דיברנו לפני שבוע, מותנה בהתנדבות – מי שרוצה לעזוב יכול לעזוב.
אמיר ודמני: הפעלנו את היחידה, חלק מהמורות החיילות, למאמץ של יחידת "אלה" היחידה שמטפלת בקורונה.
אמיר ודמני: המהלך הזה הוריד את המוטיבציה.
אמיר ודמני: הייתה לנו ירידה ושחיקה באחוזי האיוש.
אמיר ודמני: לשמחתי, הנושא הזה מאחורינו משתי סיבות.
אמיר ודמני: האחת היא שאחוזי הייאוש כבר תקינים.
אמיר ודמני: הסיבה השנייה היא שיחידת "אלה" הפכה ליחידה קבועה שיש לה כוח אדם קבוע, לאור העובדה שההליך שאותו היא משרתת נמשך עוד זמן.
אמיר ודמני: אנחנו מפסיקים, ממש בשבועות אלו, להעמיד שם סד"כ שהוא מתחלף.
נירה שפק: הם יישארו במקצוע שלהם.
אמיר ודמני: זה פתר את הבעיה ואני מעריך שהשחיקה שתיארתי לא תחזור על עצמה.
נירה שפק: שאלה נוספת: איך, התפיסה של הימ"לים בעיני היא קריאה למשרד הביטחון וצה"ל, איפה שמדינת ישראל לא תדע להעמיד את הסד"כ הזה אז צה"ל נדרש.
נירה שפק: מתי הייתה חשיבה האם באמת נדרש להעמיד את זה?
אמיר ודמני: גם משרד הביטחון יוכל לומר שהייתה ועדה של סמנכ"ל משרד הביטחון שבחנה לאחרונה - - - הדברים - - - גם בוועדה של תת-אלוף במילואים גיא חסון נבדק כלל נושא הימ"לים.
אמיר ודמני: אם כי, הנושא של מעטפת הפרט הוא חזק.
איתן גינזבורג: מה שנאמר, חברת הכנסת שפק, שמשרד החינוך מבקש שהתפקידים הללו יישארו.
איתן גינזבורג: - - - שיש פה בקשה של משרד החינוך להמשיך באיוש באותם מקומות שצוינו ומשרד הביטחון ביקש להמשיך עם האיוש הזה.
איתן גינזבורג: ממילא צוות חסון ידון בכל נושא הימ"לים, ונזכיר שמעל הכול מרחף מתווה השירות החדש שמדבר על כל סוגית השירות בכלל וגם דרך שירות בגופים שאינם צה"ליים.
נירה שפק: מתי ועדת חסון תסיים את עבודתה ולהציג מסקנות.
אמיר ודמני: היא אמורה לסיים בסוף ינואר.
אמיר ודמני: בשבוע שעבר סוכם שהיא תציג עוד שלושה חודשים.
יוסף טייב: שזה, כמובן, נושא שונה בתוך הנושא.
נירה שפק: כן, אבל הוא חלק מהמסגרת.
איתן גינזבורג: ועדת חסון מתמקדת – בעקבות האירועים שקרו ושהעלית בהצעת החוק שלך– אבל היא גם נוגעת בנושאים הללו.
יוסף טייב: לכן ההפרדה שציין חבר הכנסת טור פז היא נכונה.
יוסף טייב: אי-אפשר לשים את כולם באותו הסל כי תרבויות ארגוניות שונות ומשימות שונות של החיילים, בעיקר, החיילות בתוך הדבר הזה.
יוסף טייב: לכן ההגדרות צריכות להיות שונות השאלה הגדולה שנשאלת היא באמת להישאר בתוך ההגדרה הצמודה הזאת שלנו שזה לצורכי ביטחון.
יוסף טייב: אנחנו יודעים שהיסטורית "צורכי ביטחון" היה הגדרה מרחיבה, לרבות קליטת עלייה בשנות ה-50 וה-60 כשמורות חיילות לימדו במעברות וכן הלאה.
יוסף טייב: הדיוק כאן חשוב כי אחרת נשים את כולם באותו הסל.
יוסף טייב: הדבר המרכזי שחשוב הוא שמיום התגייסות החיילים לתוך המערכת ועד ליום שחרורם הם חלק מהמערכת הצבאית.
יוסף טייב: זה הדבר המרכזי לאור הכשלים שהתגלו קודם, במערכות שונות, וצריך לעשות את ההפרדה.
יוסף טייב: לכן, גם בהצעת החוק שהעליתי, יש לדעת שיש מסגרת צה"לית שהיא הכתובת של החיילים מיום הגיוס ועד יום השחרור שזה דבר חשוב.
יוסף טייב: בשבוע שעבר הוועדה החליטה לא להאריך צו בנושא דומה בשלוש שנים אלא בשנה.
יוסף טייב: הסיבות הן מאוד פשוטות, ראינו היום דיווחים נוספים, זה לא בגלל שאנחנו חושבים שהשירות במקומות הללו – כפי שאמרתי, ידידי, חבר הכנסת טור פז – חשוב, אלא בגלל דאגתנו למעטפת הגנה.
יוסף טייב: הדבר הזה בולט בכל מה שגילינו לגבי חיילים שמשרתים מחוץ לסד"כ הצה"לי אינם כפופים לנציג קבילות חיילים.
יוסף טייב: הם חייבים להיות כפופים לענף הזה במערכת על מנת שיוכלו לקבל מענה אם יש בעיות.
יוסף טייב: יש כל מיני מסגרות – ואנחנו מודעים להבדלים התהומיים בין מסגרות, אין ספק בכך – שהחיילים יקבלו מענים גם ברמה של נציב קבילות חיילים.
יוסף טייב: אני רוצה לעצור כאן, צריכה להיות הפרדה ברורה בין המשימות שמוטלות על החיילים והחיילות.
נירה שפק: מבחינת המשך, להבדיל ממה שאמרנו בדיון הקודם, אנחנו יכולים להרשות לעצמנו להעריך ואני גם יודעת את מסלול השירות ואת חשיבות התכנון.
נירה שפק: ההארכה היא לשלוש שנים ואתם נקראים לעשות בזמן הזה את העבודה.
נירה שפק: כמו שאמר חבר הכנסת שיין: אנחנו כבר לא מדינה בשלבי הקמה, יש לנו צורך בלוחמים ומקצועות ליבה ותומכי לחימה, ואני תוהה האם נכון להמשיך את הדבר הזה.
נירה שפק: נכון שמרד החינוך רוצה ועוד הרבה משרדים רוצים אבל אני לא חושבת שזה תפקידו של צה"ל אלא של השירות הלאומי והשירות האזרחי.
נירה שפק: אני רוצה לשאול האם ועדת גיא חסון תתעסק גם בזה או - - -
דרור גרנית: חברי ממשרד הביטחון הזכיר ועדה בראשותו של המשנה למנכ"ל משרד הביטחון בעקבות החלטת ממשלה אגב אישור הצווים הקודמים.
דרור גרנית: ב-2018 התכנסה ועדה ברשות מר מורנו, סמנכ"ל המשרד.
דרור גרנית: החליף אותו מר קרני, סמנכ"ל המשרד הנוכחי.
דרור גרנית: הוועדה עסקה בדיוק בשאלת ההיקפים ומקומות ההצבה של אנשים מחוץ לסד"כ.
דרור גרנית: ועדת גיא חסון מתמקדת בשאלת תנאי השירות.
נירה שפק: את זה הבנתי ולכן חידדתי.
נירה שפק: עם כל הכבוד, גם הוועדה שאתה מזכיר כאן נתנה המלצות שלא קיבלנו סגירת מעגל לגביהן וגם מאז 2018 עבר זמן רב.
נירה שפק: אנחנו בפתחה של 2022 עם כל כך הרבה שינויי סד"כ ואני רוצה - - -
איתן גינזבורג: אנחנו מבינים - - -
ערן יוסף: הוועדה אכן הוקמה ב-2018 אך המסקנות הן מ-2021, הן הוגשו לפני כחודש והן - - - ההליכים של החקיקה מחדש של כל - - -
נירה שפק: נשמח שיציגו אותן בפנינו.
ערן יוסף: זה היה חשוף לכל.
אמיר ודמני: ביחס למה שנאמר פה: הצבא, כפי שאת מכירה היטב, מסודר במערכים.
אמיר ודמני: יש הגדרות של קדימויות.
אמיר ודמני: אני לא מעביר חיילת או חייל אחד לימ"ל לפני שאני מאייש את מערך הלחימה ואת המערך הטכנולוגי ואת המערך הטכני.
אמיר ודמני: הם מתחרים במערכים מקבילים אליהם בתוך הצבא, מדובר בעיקר במערכים מינהלתיים וקורסים.
נירה שפק: ואתה אומר שאין בעיה עם זה?
אמיר ודמני: לא.
אמיר ודמני: אני אומר שבהינתן שמסתכלים על זה בטווח הארוך יותר, בטר"ש הנוכחי – 2025 ומעלה – יש שינוי בגלל הגידול הדמוגרפי.
אמיר ודמני: גידול זה לא משפיע בטווח הקצר, בטווח הקצר הצבא חסר בחיילים.
אמיר ודמני: בשלב הנוכחי אנחנו מקצים סד"כ לפי סדרי עדיפויות: לחימה, טכנולוגי וכולי.
אמיר ודמני: את ההקצאה לימ"לים אנחנו משווים ליכולת להקצות ליתר הצבא במדרג דומה.
איתן גינזבורג: עמדה של היועץ המשפטי ואז נעבור להקראה.
עידו בן יצחק: הערה עקרונית לגבי מה שהוועדה מבקשת לאשר: לפי הסעיף בחוק שמסמיך את שר הביטחון לקבוע שירות ביחידות צבאיות מחוץ לצבא למטרות של עלייה וקליטה, חינוך, בריאות, הגנת העורף ופעולות התנדבות – פה יש רק עלייה וקליטה וחינוך – כאשר הדבר צריך להיות רק אם הוא השתכנע שאם לא תיעשה הפעילות בידי יוצאי הצבא לא יושג היעד כנדרש.
עידו בן יצחק: כלומר, הוועדה צריכה להשתכנע שהדברים יכולים להתבצע רק על ידי חייל ולא על ידי מישהו אחר - - -
איתן גינזבורג: לא הוועדה אלא השר.
עידו בן יצחק: אבל הוועדה היא המאשרת.
איתן גינזבורג: אבל השר השתכנע והוא הביא את זה לכאן אחרי שהוא השתכנע.
עידו בן יצחק: נכון, אבל אם החוק קובע שהשר קובע באישור הממשלה וועדת החוץ והביטחון אז שלושת הגורמים צריכים להשתכנע בכך שזה - - -.
עידו בן יצחק: הערה שנייה לגבי המעטפת שדובר עליה בדיון: דיבר תת-אלוף ודמני על כך שהמעטפת בנושא הנדון שונה מאשר המעטפת במשטרה ובשב"ס.
עידו בן יצחק: רציתי לוודא, רוב החיילים הם תחת משרד החינוך לאגפיו השונים, יש פה קבוצה קטנה של נתיב שהיא תחת משרד העלייה והקליטה.
עידו בן יצחק: האם גם לה יש מעטפת?
אמיר ודמני: המעטפת היא לכל המסלולים השונים.
אמיר ודמני: יש יחידה שנקראת "יחידת מורות חיילות" בפיקוד רב-סרן.
אמיר ודמני: יש שם מטה לוגיסטי ויש פו"ש עד רמת הפרט.
נירה שפק: את המבנה הזה אני מכירה אישית ואני מאוד רגועה כי - - - מבנה ארגוני מסודר.
אמיר ודמני: כן, חד-משמעית.
איתן גינזבורג: נעבור להקראה.
עידו בן יצחק: צו שירות ביטחון (שירות מוכר להשגת יעדים ביטחוניים-לאומיים)(הוראת שעה), התשפ"ב – 2021
איתן גינזבורג: יפה, נעבור להצבעה.
איתן גינזבורג: מי בעד אישור הצו, ירים את ידו.
איתן גינזבורג: אושר
איתן גינזבורג: חמישה, פה-אחד, אין מתנגדים.
איתן גינזבורג: אני קובע כי צו שירות ביטחון (שירות מוכר להשגת יעדים ביטחוניים-לאומיים)(הוראת שעה), התשפ"ב – 2021, אושר על ידי ועדת החוץ והביטחון של הכנסת.
איתן גינזבורג: אנחנו נעצור כאן ונמשיך לנושא הבא בשעה 11:00.
איתן גינזבורג: הישיבה נעולה, תודה לחברים.
מיכל רוזין: בוקר טוב לכולם, תודה שהגעתם.
מיכל רוזין: אנחנו עכשיו בישיבה על הארכת צו שירות ביטחון (שירות מוכר לתכלית ביטחון) (הוראת שעה) התשפ"ב–2021.
מיכל רוזין: נתחיל בהסבר מצד משרד הביטחון.
מיכל רוזין: ערן יוסף, בבקשה.
ערן יוסף: שלום רב, אני ערן יוסף, סגן בכיר ליועמ"ש משרד הביטחון, אני קצת חוזר על עצמי כי התחלפו מעט מהאנשים מהישיבה הקודמת.
ערן יוסף: חוק שירות הביטחון קובע ששירות הביטחון מתבצע בצה"ל, בחוק יש מספר חריגים.
ערן יוסף: כבר מראשית ימי המדינה חיילים שירתו בכל מיני גופים אזרחיים – מורות חיילות, קליטת עלייה וכן הלאה.
ערן יוסף: עד שנת 1995 זה היה במסגרת פקודות הצבא ומאז נכנס סעיף 26א לחוק שירות הביטחון שמסדיר שירות של חיילים מחוץ לסד"כ באחת משתי מסגרות שמוסדרות בצווים של שר הביטחון ובאישור הממשלה והוועדה.
ערן יוסף: בישיבה הקודמת אישרנו את הצו שעוסק בשירות ביטחון להשגת יעדים ביטחוניים-לאומיים – משרד החינוך, מורות-חיילות, גופים ירוקים ונתיב – עכשיו נעסוק בצו השני שמתייחס ליחידות סמך של משרד ראש הממשלה ולמשרד הביטחון.
נירה שפק: וגם יחידות סמך של משרד הביטחון.
ערן יוסף: הצו אומר את זה – בפועל אין.
ערן יוסף: בפועל יש את משרד הביטחון ואת יחידות הסמך של משרד ראש הממשלה.
ערן יוסף: הצו מאפשר גם יחידות סמך של משרד הביטחון, כאמור, אבל כרגע אין יחידות כאלה.
נירה שפק: זה ירד כי זה לא מאויש לאור הערכת המצב שאמיר דיבר עליה קודם, או שזה משהו ששווה להוריד אותו.
ערן יוסף: כרגע אין שם מספרים.
נירה שפק: כמה זמן היחידות המדוברות לא מאוישות?
מיכל רוזין: נירה, אולי ניתן לו רגע ואז נשאל שאלות?
ערן יוסף: אני אשלים.
ערן יוסף: אלו שני הצווים, להשלמת התמונה נוסיף גם את השירות במשטרת ישראל ובשב"ס שמוסדרים בהורות שעה שנדונו כאן בשבוע שעבר ואושרו על ידי הוועדה היינו בוועדה לפני שלוש שנים, בתחילת 2019, במסגרת דומה והתבקשנו על ידי הממשלה והוועדה להקים ועדה ממשלתית שתבחן מחדש את ההסדר.
ערן יוסף: התכנסה ועדה ברשות המשנה למנכ"ל משהב"ט, מר מורנו.
ערן יוסף: עם פרישתו החליף אותו סמנכ"ל משרד הביטחון, מר קרני.
ערן יוסף: הוועדה כללה נציגים ממשרדי הביטחון, האוצר, משרד המשפטים וכל הגופים שיש בהם ימ"לים.
ערן יוסף: בשורה התחתונה, הצוות המליץ על שימור המצב הקיים ברוב המסגרות.
ערן יוסף: הצוות דן לאחר דיונים של שני צוותים שקדמו לו, הם צמצמו מאוד את מספר החיילים שמוצבים במסגרות הנזכרות.
ערן יוסף: היום אפשר לדבר על בערך שני שליש ממה שהיה לפני עשר שנים.
ערן יוסף: כרגע ההמלצה היא לא להוריד את המספרים - - -
מיכל רוזין: אתה יכול להתייחס, כל עוד אנחנו בדיון פתוח, למסגרת?
מיכל רוזין: אנחנו יודעים שלאורך השנים היו ועדות שקבעו שצריך לדבר על חלופות ועל צמצום, מדוע זו הוראת שעה ולא חוק קבע אם זה משהו לגיטימי והמדינה מתקיימת כך כבר 18 שנים.
נירה שפק: שיירשם בפרוטוקול שאני התאפקתי כדי לא להפסיק את הדובר ואז את החלטת לשאול אותו.
מיכל רוזין: אני מכוונת את השואל.
נירה שפק: כנראה שאין לי את הפריווילגיה של יושב-ראש.
מיכל רוזין: אני מכוונת את הדיון, נראה לי שזה תפקידי.
נירה שפק: סתם נהניתי להרים לך.
מיכל רוזין: ב-2018 היה אישור של הצו.
מיכל רוזין: הוועדה הנחתה את צה"ל לערוך מיפוי של תפקידי המינהלה בהם מוצבים חיילים מכוח הצו בגופים הביטחוניים השונים ולהביא לבחינת הוועדה עד דצמבר 2019.
מיכל רוזין: דבר זה לא קרה.
מיכל רוזין: אני מבקשת למה יש צורך בהוראת שעה (מבחינה משפטית), מי קובע ואיך קובעים לאלו תפקידים משבצים את החיילים?
ערן יוסף: זו לא בדיוק הוראת שעה, יש הסדר קבוע בחוק, יש סעיף קבוע בחוק שירות הביטחון שמאפשר הצבת חיילים במסגרות שתיקבענה בצווים.
ערן יוסף: החוק הקבוע הסמיך את שר הביטחון, באישור הממשלה והוועדה, לקבוע באלו מסגרות ישובצו החיילים ואלו המסגרות ששר הביטחון מבקש לאשר.
ערן יוסף: לגבי הנחיית הוועדה - - -
מיכל רוזין: - - -
דרור גרנית: זו הוראת שעה כי המחוקק קבע שזו תהיה הוראת שעה.
דרור גרנית: הצווים מוגדרים בחקיקה הראשית שקבעה הוועדה לטווח של שלוש שנים.
דרור גרנית: למה אתם לא מגישים הצעה שזו לא תהיה הוראת שעה, הרי זה מחוקק חדש.
דרור גרנית: סעיף 26א נחקק בעקבות חוקי-יסוד מתוך תפיסה שאומרת ששימוש בכוח אדם צה"לי – שמגויס בכפייה – על ידי מסגרות אזרחיות.
דרור גרנית: מהטעם הזה נקבע הסעיף, בתוכו יש סייגים מרחיבים ויש הבחנה בין שני הסעיפים, סעיף קטן 1 מדבר על שירות במסגרות ביטחוניות שמחוץ לצבא.
דרור גרנית: הסעיף השני מדבר על שימוש בחיילי צה"ל במסגרות אזרחיות - - - יותר פרטניים, וחלק מההגדרה של הביקורת הפרלמנטרית על השימוש בסד"כ זה בגלל שהוא נתפס כלא טריוויאלי, חלק מהבקרה הפרלמנטרית היא הגבלת הצווים לשלוש שנים כדי שהם ישובו לשולחן הוועדה מעת לעת שתוכל לתת את דעתה.
דרור גרנית: זה כרוך כמובן באישור הממשלה, הסכמת שר הביטחון וגורמים אחרים.
דרור גרנית: זה חלק מתוך מנגנוני האיזון והבקרה שהכנסת קבעה בסעיף.
דרור גרנית: זה משיב לשאלה של גבירתי?
מיכל רוזין: אני שמחה על התשובה וזה מחזיר להערה שהוועדה שאמורה לפקח נתבקשה להכין מיפוי של תפקידי המינהלה בהם מוצבים חיילים מכוח הצו בגופים הביטחוניים השונים.
מיכל רוזין: עד היום, למיטב ידיעתי, לא הוגש מיפוי שכזה לוועדת החוץ והביטחון.
מיכל רוזין: דפנה סידס תתקן אותי אם אני טועה.
מיכל רוזין: נכון שהיו בחירות אבל משרד הביטחון נשאר אותו משרד.
ערן יוסף: נכון, אני רוצה להתייחס גם למה שדרור אמר וגם לשאלת גבירתי.
ערן יוסף: זה נכון שיש כל מיני מסגרות מחוץ לסד"כ שכולן מוסדרות בחוק.
ערן יוסף: חוק שירות הביטחון קבע מדרג, כמו שאנחנו יודעים שיש שירות ביטחון במג"ב וגם גוף זה אינו צה"לי.
ערן יוסף: השירות במג"ב קבוע בחוק שירות הביטחון ולא נדרש חידוש שלו - - -
מיכל רוזין: כי זה לא בדיוק מחוץ לסד"כ צה"ל, צה"ל סופר אותם כחיילים, חד-משמעתית.
מיכל רוזין: אני לא רוצה להתווכח עם גבירתי, יש סעיף בחוק שמאפשר הצבת חיילים לשירות במג"ב והוא תחת רשימת ההסדרים של הצבות מחוץ לסד"כ צה"ל.
מיכל רוזין: בקצה הרחוק יש שב"ס והמשטרה שמוגדרים בהוראת שעה שיש לחדש פעם בכמה שנים.
מיכל רוזין: מדרג אחד מתחת לזה הוא הנושא של משרד החינוך, גופים ירוקים ונתיב – מה שאושר כאן בישיבה הקודמת – יש סעיף בחוק, יש צו שהשר צריך לאשר, אבל יש שורה של מגבלות שצריכים לעבור.
מיכל רוזין: אם זה הסכמה של חיילים ואם זה היווכחות של שר הביטחון שאי-אפשר לבצע את הפעולה אלא באמצעות חיילים.
מיכל רוזין: כל זה קיים לגבי המסגרת של משרד החינוך והמסגרות המקבילות.
מיכל רוזין: לגבי הגופים הביטחוניים, בזה אנו דנים כעת, מכל המסגרות שמחוץ לסד"כ המסגרת הזו היא הקרובה ביותר למסגרת הצבאית, היא הכי פחות מצריכה את האישורים והמגבלות המיוחדות וזה מה שעומד לאישורכם.
מיכל רוזין: לגבי שאלתך על הנתונים שנדרשו: בעקבות המלצת הממשלה והוועדה בתחילת שנת 2019 הוקם צוות בין-משרדי.
מיכל רוזין: לא נתנו לצה"ל לנהל את האירוע לבד אלא הוקם צוות בין משרדי שבחן את הנושא מכל צדדיו.