GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קטי קטרין שטרית: על פי הדוח של משרד המודיעין ועד כאן נפרצו מעל 2,000 ק"מ של כבישים רק עד אמצע שנת 2020.
קטי קטרין שטרית: נכון למרץ 2020 – לפחות 150,817 דונם רשומים בשטחי C.
קטי קטרין שטרית: לשם השוואה, כל הבנייה הערבית תופסת שטח של 80 אלף דונם, ויש לציין כי לפחות חלק נוסף בשטחי C – נראה שכבר כלול במרשם הירדני.
קטי קטרין שטרית: בנוסף, באוקטובר, 2020 דווח על פרויקט רישום של 70 אלף דונם נוספים באזור בית לחם וחברון.
קטי קטרין שטרית: אז אם אין שום נתונים חופפים אנחנו מדברים בסך הכול על כ-220 אלף דונם.
קטי קטרין שטרית: בהשוואה לבנייה היהודית שתוספת בכך הכול 57 אלף דונם.
קטי קטרין שטרית: הפעילות הפלסטינית מגבירה בידוד של נקודות התיישבות שהן חלק מגושי ההתיישבות.
קטי קטרין שטרית: למשל – אלון מורה.
קטי קטרין שטרית: בראייה מדינית מעצבת הפעילות הפלסטינית את הגבול של הסדרי העתיד על-ידי חיבור בין יהודה ושומרון, בינם לבין ירושלים, ושינוי המצב במרחב התפר.
קטי קטרין שטרית: התוכנית נהנית מתמיכה זרה המגולמת בהחלטה אירופית משנת 2012, כי עליהם לפעול בשטחי C לא רק מטעמים הומניטריים או כלכליים, כמו שהיה נהוג בעבר, ובכך למנוע התרחבות ישראלית בהתנחלויות.
קטי קטרין שטרית: עד כאן רשמה המערכת הפלסטינית שורה של הצלחות לא מבוטלות.
קטי קטרין שטרית: כולנו יודעים כמה שבשטחים בהתיישבות היהודית על כל בית מיד מוציאים צו הריסה והורסים, כאן אנחנו רואים בנייה נרחבת ביותר שחוצה כל גבול היגיון.
קטי קטרין שטרית: בשנת 2019 התקיים דיון בקבינט המדיני-ביטחוני וניתנה הנחיה בדבר חשיבות השמירה על שטחי C, בראייה לאומית כוללת.
קטי קטרין שטרית: מתוך כך מתאם פעולות הממשלה בשטחים קיבל אחריות על הנושא ומונה פרוייקטור לביצוע מיפוי והצגה לקבינט על עדכוני סטטוס, ובכדי להציף את אתגרי התכנון והאכיפה הקיימים ומשמעויותיהם.
קטי קטרין שטרית: נושא זה גם זוכה לפיקוח פרלמנטרי הדוק שבמסגרתו קיימה ועדה זו דיונים ביולי ובאוגוסט 2020 שגם עסקו בנושא, גם הוקמה ועדת משנה של ועדת החוץ והביטחון לסוגיית המאבק על שטחי C, שאף מינתה בחודש נובמבר 2020 יועץ מיוחד לנושא מטעמה.
קטי קטרין שטרית: הפעילות הפלסטינית מייצרת אילוץ משמעותי על חופש התנועה בצירים הראשיים ובמרחב והופכת את פרוזדורי התנועה מעידן אוסלו, נתיבים הנמצאים תחת איום, כך עשויים לפגוע בצירים הבולטים בהם ציר 60, חוצה יהודה, חוצה שומרון וציר הבקעה.
קטי קטרין שטרית: בכל יום שעובר אנחנו מפסידים במלחמה.
קטי קטרין שטרית: אדמות מדינת ישראל נכבשות בידי הרשות הפלסטינית במהלך מתוכנן והם יוצרים אזורי חיץ ומשתלטים על מקומות אסטרטגיים באין מפריע.
קטי קטרין שטרית: חברים יקרים, דרוש כאן
קטי קטרין שטרית: שינוי מדיניות דחוף כדי שלא נאבד את לב המדינה.
קטי קטרין שטרית: הפקרת המדיניות על-ידי הערבים היא מעשה אנטי ציוני שכל מי ששותף לו ייזכר לדיראון עולם בהיסטוריה היהודית.
קטי קטרין שטרית: מתוך כך אני מבקשת שיבצעו את הפעולות הבאות שנדרשות:.
קטי קטרין שטרית: הצהרה באמצעות היועץ המשפטי על כך שהמדינה לא מכירה בהשתלטות על השטחים בשום צורה כראייה לבעלות או זיקה לקרקע; עצירת פעולות המדידה והרישום בשטחי C באמצעות כוחות הביטחון.
קטי קטרין שטרית: כדי להסביר לכם במה מדובר –תארו לעצמכם שעכשיו הייתי מוציאה מודדים לקפריסין או טורקיה והייתי מבקשת מהם לעשות מדידות.
קטי קטרין שטרית: איך זה נשמע לכם?
קטי קטרין שטרית: פנייה לגופים בין-לאומיים לעצירת התמיכה והמימון לקידום ופיתוח תשתיות ביהודה ושומרון.
קטי קטרין שטרית: אגב, המימון של האיחוד האירופי ומדינות אירופה כבר חצה את כל גבול הטעם הטוב.
קטי קטרין שטרית: הם כבר עוברים, אפילו, למימון של פעילות משפטית כנגד מדינת ישראל.
קטי קטרין שטרית: הסרת החיסיון מעל מרשם הטאבו הישראלי ביהודה ושומרון.
קטי קטרין שטרית: אם הפלסטינים חושפים, אז הסיבה של הגנה על בעלי אדמות מתייתרת, וניתן לחשוף את המרשם לציבור.
קטי קטרין שטרית: זה יאפשר גם לבעלי האדמות הפלסטינים לוודא שזכויותיהן לא נלקחו על-ידי פלסטינים אחרים.
קטי קטרין שטרית: כמו כן – החלת הסדר ישראלי בתב"עות היישובים ובקרקעות שיש בהן עניין.
קטי קטרין שטרית: אני חושבת שיפה שעה אחת קודם – אם אנחנו מכריזים בזאת היום על הקמת מדינה פלסטינית – שיקומו נבחרי הציבור ויגידו את זה.
קטי קטרין שטרית: אם לא, אז קדימה, תעשו מעשה.
קטי קטרין שטרית: אני לא דיברתי על המנהל האזרחי, אבל מי שפה נרדם בשמירה זה המנהל האזרחי.
קטי קטרין שטרית: מה שאני רואה מכול הדוחות שקיבלתי שמהנהל האזרחי מודע לבעיה, יודע מה שקורה אבל מעלים עין.
קטי קטרין שטרית: השקט הוא רפש – כך אמר ז'בוטינסקי, וככה אני, כמי שגדלה בתנועת בית"ר, מאמינה, שכרגע אין שתי גדות לירדן, אין לנו אפילו גדה אחת.
רם בן ברק: תודה, רק אני מבקש שוב – לכל חבר כנסת יש שלוש דקות.
רם בן ברק: לא רוצה לגזול מזמנכם חלילה, אבל אני רוצה לשמוע את אנשי המקצוע ומה הם עושים, כדי להפוך את זה לדיון פרקטי, לא רק לדיון הצהרתי.
אורית סטרוק: תודה, אני אומרת מראש – אם אני הולכת לחרוג מהשלוש דקות, אני לא הולכת להביע שום עמדה.
אורית סטרוק: אני רק רוצה להניח קווים מנחים לדיון הזה.
אורית סטרוק: קודם כל תודה רבה לחברת הכנסת קטי שטרית שיחד אתי הגישה את הבקשה לדיון הזה, שהוא חשוב מאוד, וגם לחברים האחרים – חבר הכנסת פרוש וחבר הכנסת יום טוב חי כלפון שמשום מה לא הגיע.
יואב קיש: יש לו קורונה.
רם בן ברק: הוא ידבר באמצעות הזום מאוחר יותר.
אורית סטרוק: תודה גם לחבר הכנסת כלפון.
אורית סטרוק: בעיקרון על שולחננו מונחים שלושה מסמכים ראשיים לאירוע: מסמך אחד הוא דוח משרד המודיעין, שהופץ לבקשתי למשתתפי הדיון, והדוח הזה נותן לנו נתונים הרבה יותר חמורים, הרבה יותר חמורים מדוח עד-כאן כיוון שמשרד המודיעין יכול היה להסתמך על הרבה יותר נתונים ממה שהסתמכה תנועת עד-כאן, שכמובן עשתה כמיטב יכולתה.
אורית סטרוק: והדוח הזה מדבר על חצי מיליארד דולר אירופאים שמושקעים באירוע הזה.
אורית סטרוק: הוא מדבר על תכנית מדינתית אסטרטגית של הרשות הפלסטינית, לא משהו שקורה כלאחר יד.
אורית סטרוק: בהקשר של הסדר המקרקעין אומר הדוח שההסדר הזה מתבצע על-ידי הרשות להסדרת המקרקעין והמים של הרשות הפלסטינית, שמלכתחילה נקבע שהיא תעסוק גם בהסדרת מקרקעין בשטחי C, ושמטרת הפרויקט מבחינת הפלסטינים היא יעד לאומי בעל משמעות מעשית בדרך למדינה.
אורית סטרוק: וההערכה של משרד המודיעין היא שבהיעדר רישום חלופי – כלומר רישום ישראלי, רישום של המנהל האזרחי – קיימת סבירות לא מבוטלת כי בשלב כזה או אחר תאמצנה הערכאות המשפטיות בארץ או בחו"ל או בעולם את הרישום הפלסטיני.
אורית סטרוק: זו סכנה איומה.
אורית סטרוק: ועוד הוא אומר שהעובדה ש-80% מסך כל החלקות שנרשמו טופלו רק במהלך 2019 לבדה, הדוח יצא ב-2021, מעיד על קצב רישום גבוה מאוד ושהפרויקט כולו עתיד להסתיים בסוף שנת 2022.
אורית סטרוק: כלומר, אנחנו בשלב הסופי של האירוע המסוכן הזה.
אורית סטרוק: הדוח גם מתייחס לסוגית התכנון הפלסטיני בשטחי C ומדבר על הצפה מכוונת של מערכי התכנון של המנהל האזרחי שמטרתה לייצר מצב שבו בעצם יש הפסקה של כל פעולות ההריסה באמצעים כביכול טכניים או כביכול משפטיים.
אורית סטרוק: הם מאיינים את יכולת האכיפה של מדינת ישראל, והוא מדבר על חיבור ישיר של גורמי מימון זרים והתאמה לתוכנית האסטרטגית של הרשות הפלסטינית.
אורית סטרוק: מדובר פה על תוכנית מדינתית שמדינת ישראל לא נותנת לה שום מענה.
אורית סטרוק: הדוח הזה נכתב על מנת לשמש בסיס לדיון קבינטי שעד היום לא קרה.
אורית סטרוק: זה מסמך אחד שמונח על שולחננו.
אורית סטרוק: המסמך השני שמונח על שולחננו זה הדיון שהתקיים בוועדה הזו, אדוני, בנובמבר 2020.
אורית סטרוק: שנה ומספר חודשים.
אורית סטרוק: היה דיון פה על סוגיית הסדר מקרקעין שהמנהל האזרחי הוביל.
אורית סטרוק: הופיעו פה בוועדה כל גורמי המנהל האזרחי – מראסן עליאן שהיה אז רמ"א והיום הוא ראש הבט"ש, דרך מלי מאירי שהייתה אז ממונה על המקרקעין מטעם רמ"א והיום – שוב, היא במתפ"ש, והיועצים המשפטיים של משרד הביטחון ושל משרד המשפטים וכולם אמרו שאין שום בעיה משפטית, ואפילו יש צורך משפטי לנהל הסדר מקרקעין ישראלי.
אורית סטרוק: אחד הנציגים של המנהל האזרחי אמר שההסדר הוא כמו גשם – הוא טוב לכולם.
אורית סטרוק: גם למדינה, גם לתושבים מכל הצדדים.
אורית סטרוק: ואמר באותה הזדמנות גדעון סער, שישב בראש הדיון, הוא היה אז חבר כנסת, ראש ועמ"ש יו"ש, והוא אמר: יש הסכמה שצריך לתקצב ולתקנן את הדבר הזה, רצוי כבר ב-2021.
אורית סטרוק: רצה הגורל או הקב"ה שהיום גדעון סער יושב בדיוק במקום שהוא יכול להפעיל את זה, הוא שר המשפטים.
אורית סטרוק: כל נושא רישום המקרקעין מתחתיו, ושום דבר לא קורה, למרות שהוא כראש תקווה חדשה – וזה המסמך השלישי שמונח על שולחננו, אדוני היושב-ראש.
אורית סטרוק: על שולחננו מונח ההסכם הקואליציוני שתקווה חדשה סירבה לחתום עליו עד שייכנס בו הסעיף שאני אקרא עכשיו, סעיף 29.
אורית סטרוק: סעיף 29 אומר ש: "הצדדים מסכימים כי יש להבטיח את האינטרס הישראלי בשטחי C, ולשם כך יוקצו למנהל האזרחי במשרד הביטחון תקנים ומשאבים ייעודיים לאכיפת הפרות בנייה והשתלטות בלתי חוקית על הקרקעות בשטחי C.
אורית סטרוק: הסעיף הזה, שתקווה חדשה לא הסכימה להיכנס לממשלה בלעדיו – אני היחידה שעקבתי על אופן ביצועו, אני היחידה, והגשתי שאילתות למשרד האוצר ולמשרד הביטחון לברר מה קורה עם התקנים האלה.
אורית סטרוק: אז גיליתי דבר מדהים: הוקצו, אכן, 50 תקנים מיוחדים למשרד הביטחון לטובת המערכה על שטחי C, וחיש קל – 30 תקנים מתוכם נשאבו ונשתו לטובת כל מיני פרויקטים אחרים במנהל האזרחי, והמערכה על שטחי C, שגדעון סער לא רצה לחתום על הסכם – לא מתבצעת.
אורית סטרוק: חמור מכך, המנהל האזרחי הגדיר – שוב, בתשובה לשאילתה שהגשנו, את סדרי העדיפויות של האכיפה כפי שהוא רואה אותן, ולפי סדרי העדיפויות האלה אמור להיות כך: אכיפה במגזר הפלסטיני – 1.
אורית סטרוק: החלטות שיפוטיות מתחייבות של המדינה לבג"ץ 2.
אורית סטרוק: מרחב עוטף ירושלים, E1 ודרום הר חברון 3.
אורית סטרוק: שטחי אש 4.
אורית סטרוק: בקעת הירדן.
אורית סטרוק: וכן הלאה וכן הלאה.
אורית סטרוק: במגזר הישראלי – בעצם לפי דוח משרד הביטחון אסור, אסור לבצע אכיפה כאילו אנחנו במגזר שוויוני שהמגזר הישראלי והמגזר הפלסטיני זה עולם דומה והכול מדובר רק על בנייה בלתי חוקית.
אורית סטרוק: לא, אנחנו מדברים פה על מערכה, על מלחמה שמתנהלת – הרשות הפלסטינית מנהלת מערכה אסטרטגית, והיא מתנהלת במעמד צד אחד, כי הם במערכה ואנחנו מולם עם אקדח קפצונים.
אורית סטרוק: אבל לפי אקדח הקפצונים של המנהל האזרחי במגזר הישראלי צריך להיות קודם החלטות שיפוטיות, ואחר כך מבנים על קרקע פרטית של פלסטינים, ואחר כל מקבצים בלתי חוקיים חדשים, וכן הלאה.
אורית סטרוק: בפועל, בשטח – קורה הפוך.
אורית סטרוק: יושבים כאן חברנו חבר הכנסת מוסי רז וגבי לסקי – חברי מרצ הלכו וישבו עם שר הביטחון אחרי האירוע של אביתר, וקיבלו ממנו הבטחה שהמנהל האזרחי בפועל יעשה את זה הפוך.
רם בן ברק: תודה, חברת הכנסת סטרוק.
רם בן ברק: אנחנו רוצים לשמוע גם את התשובות.
רם בן ברק: לא יהיה לנו זמן, וחבל.
אורית סטרוק: אז אני רק מסכמת ואומרת ממש בקצרה, שמה שאני מבקשת, אני מבקשת ככה:
אורית סטרוק: אני קודם כל מבקשת שיהיה דיון קבינטי, שהוועדה הזאת תדרוש דיון קבינטי בדוח משרד המודיעין, בהשלכותיו, במסקנותיו ובהמלצותיו.
אורית סטרוק: דבר שני, מה שאמרה חברתי, חברת הכנסת קטי שטרית, שתהיה הבהרה חד משמעית של ממשלת ישראל בצורה הרשמית ביותר שרישום המקרקעין הפלסטיני – אין לו תוקף.
קטי קטרין שטרית: שיפסיקו את זה, את כל הרישום הזה.
אורית סטרוק: דבר שלישי – לדרוש מממשלת ישראל שתתחיל לבצע את מה שגדעון סער, שר המשפטים בשבתו במקומך אדוני היושב-ראש – דרש, שיתחיל הסדר מקרקעין מטעמנו בשטח.
אורית סטרוק: דבר רביעי – שיהיה דיון בממשלה על אופן יישום ההסכם הקואליציוני.
אורית סטרוק: לא יכול להיות שדרשו בהסכם הקואליציוני מערכה על שטחי C ובפועל, לא רק שכלום לא מתבצע, אלא שהמנהל האזרחי עבר לשחק בצד של האויב.
אורית סטרוק: המנהל האזרחי פועל לטובת האינטרס של האויב במקום לטובת האינטרס שלנו, וזה נעשה אך ורק מאז שבני גנץ יושב במשרד הביטחון.
רם בן ברק: חבר הכנסת כלפון, בבקשה.
רם בן ברק: מיוזמי המכתב.
יום טוב חי כלפון: תודה, אדוני היושב-ראש, אני מתנצל שאני לא אתכם, בעזרת ה' זה יסתיים בקרוב.
קטי קטרין שטרית: מרגיש טוב?
יום טוב חי כלפון: תודה רבה.
יום טוב חי כלפון: מזה למעלה מעשור מתחוללת מתחת לאפה של מדינת ישראל השתלטות פלסטינית על שטחי C.
יום טוב חי כלפון: אני לא אחזור על הנתונים שכבר נאמרו על-ידי חבריי יוזמי הדיון יחד איתי, אבל אני רוצה להדגיש פה כמה נקודות.
יום טוב חי כלפון: קודם כל, הדברים נכתבו מראש, על-ידי ראש הממשלה של הרשות הפלסטינית ב-2009, סלאם פיאד, שאמר שהוא הולך להקים בפועל מדינה פלסטינית.
יום טוב חי כלפון: הוא הסביר איך הוא יעשה את זה.
יום טוב חי כלפון: איך הם פועלים?
יום טוב חי כלפון: הם פועלים בשני אפיקים – האפיק הראשון זה בנייה בלתי חוקית בשטחי C, בנייה מסיבית, בנייה של בניינים אבל גם ראינו תעירים שמתחילים לפרוץ מכל מיני כיוונים, ובקרבת ההתיישבות היהודית.
יום טוב חי כלפון: אז זה מה שקורה בפן הפיזי בשטח ולצד הפן הפיזי יש את הפן הרישומי – שזה יותר הדיון שלנו היום, שזה בעצם הקמת המערך הזה של הטאבו הפלסטיני, שמתחילים לרשום קרקעות – וכל זה קורה בתמיכה כספית של האיחוד האירופי, ובשיתוף פעולה עם טורקיה.
קטי קטרין שטרית: הלוואי שזה רק טורקיה.
יום טוב חי כלפון: ומדינת ישראל נעלמה מהתמונה.
יום טוב חי כלפון: זאת אומרת, אנחנו רואים מתחת לאפינו מערכה מסודרת, ברורה, וזה לא שהדברים יכולים להפתיע אותנו במובן הזה שזה נאמר מראש על-ידי סלאם פיאד וזה מבוצע, ומדינת ישראל למעלה מעשר שנים לא עושה כלום עם זה.
יום טוב חי כלפון: נותנים לבנייה הבלתי חוקית להשתולל, אנחנו מדברים על 40 אף בניינים שנבנו, נדמה לי, ונותנים למערך הרישום הזה בעצם להתקדם, כנראה לא רק בעצימת עיניים של מדינת ישראל ושל המנהל האזרחי, יכול להיות אפילו בשיתוף פעולה מסוים של המנהל האזרחי – ואז בעצם הולכים על הראש.
יום טוב חי כלפון: הדבר לא מתקבל על הדעת.
יום טוב חי כלפון: שוב, אנחנו לא נכנסים פה לשאלה של הסדר מדיני או לא הסדר מדיני.
יום טוב חי כלפון: יש פה הסכמים בין לאומיים, החל מהסכם אוסלו – שקובעים שהשליטה האזרחית בשטחי C היא של מדינת ישראל, היא של צבא ההגנה לישראל, והפלסטינים חתמו על ההסכם הזה בהסכם אוסלו.
יום טוב חי כלפון: הם מפרים את ההסכם הזה, בונים בשטח הזה ללא היתר, ובונים, בעצם, מערך רישום שרק יגרום לעוד בעיות עתידיות ולהשתרכות הסכסוך.
יום טוב חי כלפון: לכן אין אינטרס לאף צד פה – אני מדבר בציבוריות הישראלית, אם זה הצד הימני או הצד השמאלי, ללא קשר לעמדה שלנו בקשר לשאלת ההסדר המדיני.
יום טוב חי כלפון: המצב הזה שבעצם הרשות הפלסטינית עושה צעד חד צדדי של בנייה בלתי חוקית וגם של רישום – פוגע בכל סיכוי עתידי לשלום ולהסדר.
יום טוב חי כלפון: זה צריך להיות ברור גם לחברים מהשמאל שיושבים בוועדה.
יום טוב חי כלפון: יש לנו גם – אני חבר קואליציה, ויש לנו הסכם קואליציוני ברור בעניין הזה.
יום טוב חי כלפון: מדינת ישראל, ממשלת ישראל התחייבה לשמור על האינטרס הלאומי של מדינת ישראל בשטחי C.
יום טוב חי כלפון: זה כתוב שחור על גבי לבן בהסכמים הקואליציוניים.
יום טוב חי כלפון: ומה שאנחנו רואים – שזה לא מבוצע.
מוסי רז: לא כתוב.
מוסי רז: זה לא היה כתוב באף הסכם קואליציוני של אף ממשלה.
קטי קטרין שטרית: הנה, היא הציגה.
קטי קטרין שטרית: יש לה הסכם ביד.
אורית סטרוק: הנה, בבקשה.
אורית סטרוק: של תקווה חדשה.
אורית סטרוק: זה היה בהסכם הקואליציוני שלה.
יום טוב חי כלפון: רק בנוגע להסכם הקואליציוני – זה נמצא בהסכם הקואליציוני בין ימינה ליש עתיד שהוא הסכם הגג שחל על כל הקואליציה.
יום טוב חי כלפון: אז מה שצריך לצאת עכשיו מהדיון בפועל – זה מה שנאמר קודם, אבל בכמה אפיקים: קודם כל, למנוע את ההשתלטות הפיזית – המנהל האזרחי צריך להתעורר פה ולהתחיל לפעול.
יום טוב חי כלפון: מצד אחד לקבוע משפטית שהרישום הזה של הרשות הפלסטינית לא יחול, ואין לו שום מעמד ותוקף משפטי מבחינת מדינת ישראל.
יום טוב חי כלפון: צד שלישי, שהוא צד יותר דיפלומטי – של קריאה פה לשר החוץ וראש הממשלה החליפי יאיר לפיד לפעול פה מול השותפים שלנו באיחוד האירופי, להפסיק.
יום טוב חי כלפון: אין דבר כזה בעצם שמדינות זרות מתערבות במה שקורה בשטח שהוא בשליטה ישראלית.
יום טוב חי כלפון: אני חוזר על זה: שטחי C לפי הסכמי אוסלו הם בשליטה ישראלית.
יום טוב חי כלפון: לכן הדבר הזה לא יכול להימשך.
יום טוב חי כלפון: אני באמת אשמח שמהוועדה הזאת ומהדיון הזה יהיו בשורות לשינוי המצב.
מאיר פרוש: תודה על הכינוס והדיון הזה.
מאיר פרוש: נאמרים פה דברים שאני חושב שכל מי ששומע אותם – לא משנה באיזה צד הוא נמצא, באיזה צד של המפה, הדברים האלה בסופו של דבר הם החמצה גדולה מאוד של מצבנו ביהודה ושומרון.
מאיר פרוש: למרות זאת, ולמרות שזה עושה לנו מצב רוח לא טוב אני חושש מלהוסיף עוד מילה, כי זה נאמר פה כל כך טוב, שאני מעדיף לשמוע תשובות ואז לפי זה אני אדע איך שאני מתייחס.
רם בן ברק: כדי שנשים את הדיון בקונספט הנכון – לא מדובר פה על מדיניות חדשה, מדובר על אירוע שמתרחש למעלה מעשר שנים, שהתרחש גם כאשר חברת הכנסת שטרית הייתה בקואליציה, גם כשחברת הכנסת סטרוק הייתה בקואליציה - -
קטי קטרין שטרית: נכון, נכון.
קטי קטרין שטרית: לא מסתירה את זה.
קטי קטרין שטרית: חד משמעית.
רם בן ברק: - - לכן אנחנו דנים פה באירוע שלא שייך לממשלה כזאת או אחרת.
רם בן ברק: יכול להיות שיש דברים גלובליים, תכף נשמע, שצריך להתחשב בהם, אבל אל תהפכו את זה לפרסונלי כי אז הדיון ילך למקום לא טוב.
קטי קטרין שטרית: רם, אף אחד לא הופך את זה לפרסונלי.
קטי קטרין שטרית: כל אחד מביא את מה שיש לו ביד.
אורית סטרוק: זה מחדל ארוך מאוד, אבל מה שבני גנץ עושה כשהוא משחק לצד של האויב – זה לא היה קודם.
אורית סטרוק: היה מחדל - - -
רם בן ברק: חברת הכנסת סטרוק – את פוגעת במהות הדיון.
רם בן ברק: את לוקחת את זה למקום לא טוב.
רם בן ברק: זה קורה כבר עשר שנים, יכול להיות שיש לזה סיבות מוצדקות - - -
אורית סטרוק: אני אומרת לך מה קורה – היה מחדל מתמשך - - -
קטי קטרין שטרית: אין שום סיבה מוצדקת, אדוני היושב-ראש.
צבי האוזר: את חייבת למתן את הביקורת שלך אל מול הביקורת שהייתה לך ולמערכת בעשור האחרון - - -
קטי קטרין שטרית: כל הזמן אמרתי.
קטי קטרין שטרית: הייתי מאוד עקבית.
צבי האוזר: אני איתך, אבל אותן מילים שקולות שהופנו כלפי שרי ביטחון בעשר השנים האחרונות, ואל ראש הממשלה בעשר השנים האחרונות, אותן מילים שקולות – צריך להתייחס אליהן כאן כדי שלטענות שאתם מעלים, שהן נכונות, יתייחסו בכובד ראש ולא יראו בהם זדון פוליטי.
צבי האוזר: ואסור לערב ענייני ארץ ישראל ופוליטיקה.
קטי קטרין שטרית: אבל מספיק כבר עם ההאשמות, צריך פתרונות, אתם ממשלת שינוי.
צבי האוזר: צריך פתרונות בנסיבות העניין, חייבים פתרונות - - -
קטי קטרין שטרית: כי כל יום נבנים שבעה מבנים.
רם בן ברק: אני אעצור את הדיון אם אני לא אוכל לנהל אותו.
רם בן ברק: בבקשה, חבר הכנסת מוסי רז.
מוסי רז: ראשית, אני רוצה להביע שמחה שחברי הכנסת מהאופוזיציה מכירים בהסכמי אוסלו והם ביקשו לדון באזורי C שהם תוצר של הסכמי אוסלו.
מוסי רז: מה אומרים הסכמי אוסלו לגבי אזור C?
מוסי רז: הם אומרים שאזור C הוא בשליטה ישראלית זמנית לחמש שנים.
מוסי רז: אדם שאולי שמעתם את שמו – קוראים לו בנימין נתניהו - - -
צבי האוזר: שעתידו ייקבע במשא ומתן.
מוסי רז: נכון, זמני, מה שאמרתי.
מוסי רז: אדם שאולי שמעתם את שמו – בנימין נתניהו, ראש האופוזיציה, היה ראש ממשלה לפני 25 שנה, השבוע הזה חתם על פרוטוקול חברון.
מוסי רז: בפרוטוקול חברון הוא התחייב לסגת מכל שטחי הגדה המערבית, למעט התנחלויות ובסיסי צבא.
מוסי רז: משמעות הדבר – מרוב רובם של אזורי C.
מוסי רז: לא בהסדרי הקבע, אלא מיידית.
מוסי רז: הוא אמר גם – אם הם יתנו, הם יקבלו.
מוסי רז: אם הם יבצעו את ההתחייבויות שלהם – ומדלן אולברייט שהוא מינה – הוא אמר שהיא תגיד מי קיים את ההתחייבויות, והיא אמרה – קיימו את ההתחייבויות, אך הוא לא קיים את התחייבותו.
מוסי רז: לכן הוא הלך להסכמי וואי שם התחייב לסגת מ-13% משטחי C, והפר גם אותם, וכן הלאה וחוזר חלילה, וחוזר חלילה.
אורית סטרוק: מי קיים את ההתחייבויות?
אורית סטרוק: הרשות הפלסטינית?
מוסי רז: כפי שאמר חבר הכנסת צבי האוזר, סוכם שבתוך חמש שנים, קרי במאי 99, לפני 23 שנה – יסתיים הדיון על מעמד הקבע של השטחים כולם, כולל ההתנחלויות ובסיסי הצבא שבאזורי C.
מוסי רז: עכשיו, מי שמדבר על השתלטות, אני אגיד לך, אדוני יושב-הראש.
מוסי רז: כשחתמו על הסכמי אוסלו לפני 28 שנים, ב-1993 היו בשטחים הכבושים באזור C אם תרצו – 100 אלף מתנחלים.
מוסי רז: היום יש 500,000 מתנחלים – על אף ההתחייבות החתומה בהסכמי אוסלו שלא יעשו מעשים חד צדדיים בשטח.
מוסי רז: כשחתמו על ההסכים האלה, ב-96, שלוש שנים אחרי, קיבלה ממשלת נתניהו ב-2 באוגוסט 96 החלטה 151 שאומרת – לא ייבנו התנחלויות חדשות ללא החלטת ממשלה.
מוסי רז: מאז נבנו כמעט 200 התנחלויות עבריינים ללא החלטת ממשלה, בניגוד לחוק.
מוסי רז: לא רק זאת.
מוסי רז: איך זה שטוענים שהם משתלטים על אזורי C, הרי לפני חמישים שנה היו שם עשרות אלפי פלסטינים ואפס יהודים.
מוסי רז: היום יש שם כ-500 אלף יהודים ומאה אלף פלסטינים – איזו השתלטות, בדיוק?
מוסי רז: אני מספיק זקן, אדוני היושב-ראש, נסעתי שם לפני חמישים שנה.
מוסי רז: המרחב היה ערבי כולו, והיום הוא יהודי ברובו הגדול ביותר.
מוסי רז: אתה רואה את הכבישים החדשים, אתה רואה את המפעלים, את אזורי התעשייה, את ההתנחלויות של העבריינים, את ההפרות החוזרות ונשנות של החוק.
מוסי רז: אז אומרים – בונים ללא היתר.
מוסי רז: אדוני היושב-ראש, בחמש השנים האחרונות - -
יוסף טייב: מוסי, מתי נסעת שם?
מוסי רז: - - ביקשו 2,500 היתרי בנייה לפלסטינים באזורי C.
מוסי רז: 20 מהם, נדמה לי 24 – קיבלו אישור חיובי.
מוסי רז: כאחוז.
מוסי רז: לעומת זאת למתנחלים שבאו ממעצמה כובשת בניגוד לחוק הבינלאומי אישרו רק בחודשים האחרונים 3,000 ואישרו בשנים האחרונות כמעט 6,000 יחידות דיור כמעט כל שנה.
מוסי רז: אז זאת השתלטות פלסטינית?
מוסי רז: 6,000 יחידות דיור מול שש דירות בשנה לפלסטינים?
קטי קטרין שטרית: שבע דירות ביום.
מוסי רז: כמה חוצפה יכולה להיות לכם?
מוסי רז: אל תמציאי נתונים לא נכונים.
מוסי רז: כמה חוצפה וכמה שקר וכמה רוע יכול להיות בדיון הזה?
מוסי רז: זה פשוט דיון מרושע, שנוגד את כל ההתחייבויות הבין לאומיות של ישראל, את כל הצדק הטבעי.
קטי קטרין שטרית: תקום ותגיד, אתם רוצים מדינה פלסטינית.
מוסי רז: בבזל, ב-1897 הגדירה התנועה הציונית מה מטרת הציונות: מימוש זכותו של העם היהודי להגדרה על פי משפט הכלל, על פי החוק הבין לאומי.
קטי קטרין שטרית: בן גוריון, תקרא מה הוא כתב.
מוסי רז: בן גוריון – תקראי מה הוא אמר אחר כך.
קטי קטרין שטרית: אתה יותר מייצג את ראש ממשלת - - -את סלאם פיאד אתה מייצג.
רם בן ברק: די, קטי, את רוצה שאני אוציא אותך מהדיון?
רם בן ברק: את יוזמת הדיון.
מוסי רז: - - - למה מופיע ציטוט פוליטי בדוח של משרד מודיעין, כאילו מודיעין – את זה נברר אחרי זה.
מוסי רז: אדוני היושב-ראש, מדובר פה ברמייה אחת גדולה.
מוסי רז: ההשתלטות היא של המתנחלים, בניגוד לחוק, בניגוד להתחייבות הבין לאומית של ישראל לפנות את רוב השטחים האלה.
מוסי רז: 50% משטח C זה שטח צבאי סגור בכלל.
מוסי רז: אך הם משתלטים עליו?
מוסי רז: תפסיקו עם ההצגות האלה.
מוסי רז: אתם יודעים, יש לנו חילוקי דעות.