GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירי פרנקל-שור: ניסיון פיקודי בכיר, איש מתחום מערכת הביטחון, יכול להיות חבר בוועדה, אבל כן הדגשנו לפטור הגורף שאנחנו נותנים למפעלים הביטחוניים שיהיה אדם שהוא מחוץ למערכת.
מירי פרנקל-שור: לכן אני אומרת שהניסיון הפיקודי הבכיר, שיהיו שני נציגי - - -
דרור גרנות: הוא יהיה מחוץ למערכת, השאלה מה זה מחוץ למערכת?
דרור גרנות: לא היה אף פעם במערכת, גם אחרי 20 שנה?
מירי פרנקל-שור: תן לי לסיים בבקשה.
מירי פרנקל-שור: שיהיו שני נציגי ציבור, בעל רקע וניסיון בתחום חומרי נפץ, כאן אתם יכולים להביא את המומחים שלכם מהצבא, ולכן זה נותן לכם מספיק.
מירי פרנקל-שור: להביא אנשים מתוך המערכת זה לא הוועדה המייעצת שיכולה לפקח באופן אמיתי על מפעלים שמקבלים פטור כזה גורף.
ערן יוסף: אבל היא לא אמורה לפקח על המפעלים, היא אמורה לפקח על - - -
מירי פרנקל-שור: בסדר, היא אמורה לפקח על המפקח ומי זה המפקח?
ערן יוסף: אבל זה הבדל מאוד משמעותי.
מירי פרנקל-שור: אז בוא נתחיל לפתוח מי זה המפקח.
רם בן ברק: תראו, גם אתם צריכים לבחור את המריבות שלכם, לא רק היועצת המשפטית.
רם בן ברק: מה שאומרת היועצת המשפטית הוא דבר שיש בו הרבה מאוד היגיון, בסוף הוועדה המייעצת, טוב שבראשה יעמוד מישהו שהוא לא מהמערכת.
רם בן ברק: מה זה לא מהמערכת?
רם בן ברק: אם מישהו שירת בחיל הנדסה והשתחרר לפני 20 שנה ועשה שני תארים רלוונטיים בנושא הוא עדיין בסדר, אבל מי שלפני שנתיים השתחרר מצה"ל בתור קצין הנדסה ראשי או ראש אג"ת, לא משנה, ואין לו את הזה, אז הוא חלק מהמערכת.
רם בן ברק: אז שיקול דעת, אפילו בעניין הזה.
ערן יוסף: אני רק רוצה להבין את הנוסח הסופי, שלא יהיו אי הבנות, אז אמרנו תואר שני בתחום הרלוונטי, בלי אופציה לניסיון ניהולי או פיקודי?
רם בן ברק: בלי אופציה לניסיון.
ערן יוסף: והצינון שמדברים זה עשר שנים?
מירי פרנקל-שור: אוקיי, אז לכאן, על מנת להקל על הבחירה, אז בסעיף קטן (ב) בעמוד 13 אנחנו מציעים להוריד את תקופת הצינון מעשר לחמש.
רם בן ברק: אתם רואים איך אפשר בקלות לפתור את כל הבעיות?
רם בן ברק: אתם, בעוד חצי שעה, אני מקווה, או עוד שעה, תחזרו למשרד הביטחון, אני נשאר איתה.
רם בן ברק: אתם צריכים להבין את זה.
מירי פרנקל-שור: הוא נשאר איתי, אבל אני גם נשארת איתו.
דרור גרנות: בואו נקרא את הסעיף מהתחלה, שלא יהיו אי הבנות.
דרור גרנות: המילים 'הגופים הביטחוניים' ברישה ירדו?
דרור גרנות: אז נשאר לנו ואלה חבריה: נציג ציבור, כמו שכתוב כאן, רק תואר שני במקום שלישי, (2) נשאר כמו שהוא ו-(3) ו-(4) כמו שהוא, והתווסף סעיף נוסף שאומר קוורום, היושב ראש, אחד מהביטחוניים ואחד מתוך (3) ו-(4)?
אבי רונן: עובד זה גם מישהו שמועסק כיועץ חיצוני?
אבי רונן: אם עובד, אז אני חושב שצריך להחיל את זה גם על מי שמועסק על ידי משרד הביטחון והוא לא עובד משרד הביטחון.
מירי פרנקל-שור: אז אנחנו נבהיר את זה, כי באופן עקרוני, גם יועץ –
אבי רונן: יש לו ניגוד עניינים.
רם בן ברק: אתה צודק.
רם בן ברק: מי שמקבל משכורת ממשרד הביטחון דינו כעובד.
דרור גרנות: לעניין תואר שני זה צריך להיות תואר שני לפחות.
רם בן ברק: כן, היא רצתה תואר שלישי, אני הורדתי את זה לתואר שני.
דרור גרנות: כן, לפחות.
רם בן ברק: כמה דוקטורים לחומרי נפץ יש בארץ?
אבי רונן: יש, יש באוניברסיטת באר שבע.
מירי פרנקל-שור: עמוד 14, (ג), אנחנו מבקשים להוסיף תוספת שהוועדה המייעצת תייעץ לשר בכל הנוגע למדיניות הבטיחות בחומרי נפץ והתקנת תקנות לפי סעיף 24(א1) וכן בנוגע להפעלת סמכויותיו לפי חוק זה ולמדיניות הפיקוח והאכיפה המנהלית לגבי חומרי נפץ, אנחנו הוספנו: למדיניות הבטיחות בחומרי נפץ, זה בהתאם להחלטה של הוועדה.
נעה בן שבת: וגם סעיף 12ג, שהזכרנו אותו עכשיו, שבו קבענו שהוועדה תייעץ.
דרור גרנות: מה זה אומר מדיניות הבטיחות?
דרור גרנות: למה הכוונה בתיבה הזאת?
מירי פרנקל-שור: שהוועדה המייעצת, זה אחד האתגרים שהיא צריכה לפתח.
מירי פרנקל-שור: (ג1) אנחנו מורידים.
רם בן ברק: מורידים כי זה הגופים הביטחוניים.
מירי פרנקל-שור: (ג2) קראת?
עידו בן יצחק: (ג2), אני אקרא.
עידו בן יצחק: יש פה גם הערה של משרד הביטחון.
ערן יוסף: ההערה היא טכנית, אנחנו לא חושבים שיהיו מספר מפקחים שכל אחד יהיה בקשר ישיר מול הוועדה, אלא שהנוסח יהיה שמשרד הביטחון יעביר לוועדה את המידע.
מירי פרנקל-שור: עמדתנו היא, אנחנו לא יודעים מי במשרד הביטחון, אנחנו חושבים שהקשר צריך להיות בין המפקחים לבין הוועדה המייעצת, זה הרציונל.
מירי פרנקל-שור: אחר כך זה יכול להיות גם הייעוץ המשפטי יהיה בקשר לוועדה המייעצת וזה לא הרעיון.
ערן יוסף: אבל אם תהיה היררכיה מסוימת.
מירי פרנקל-שור: אנחנו חושבים שזה צריך להישאר בנוסח הנוכחי.
רם בן ברק: שהוועדה עובדת מול כל אחד מהמפקחים וכל אחד מהממונים?
מירי פרנקל-שור: אני עדיין לא מבינה מי יהיה גוף הפיקוח הזה.
מירי פרנקל-שור: אם יש בוס ל - - -
רם בן ברק: לא, ארז הוא המפקח.
מירי פרנקל-שור: אז הוא המפקח הבכיר.
רם בן ברק: הוא המפקח, הדוחות עוברים אליו, הוא מחויב להעביר אותם לוועדה המייעצת.
ערן יוסף: אז בואו נכתוב המפקח הבכיר, זה בסדר.
מירי פרנקל-שור: המפקח הבכיר, בסדר גמור.
עידו בן יצחק: ב-(ד) הבהרנו שהדוח של הוועדה המייעצת יוגש עד ה-31 במרץ.
מירי פרנקל-שור: יש לנו פה סעיף שאנחנו מבקשים, שהוועדה תקבע את סדרי עבודתה כפי שלא נקבעו לפי חוק זה.
מירי פרנקל-שור: אנחנו מבקשים להוסיף סעיף.
מאיר פרוש: איפה?
מירי פרנקל-שור: בסעיף קטן (ה), שהוועדה תקבע את סדרי עבודתה, אם הם לא נקבעו.
עידו בן יצחק: סעיף 20ב, דיווח לכנסת.
עידו בן יצחק: פה ציינו שהדיווח של שר הביטחון לוועדת חוץ וביטחון יהיה עד 30 ביוני, ובסעיף (ב) אנחנו מוסיפים שדיווח שר הביטחון לפי סעיף זה יכלול גם את לוח הוועדה המייעצת שהוגש לו לפי סעיף 20א.
עידו בן יצחק: בעמוד 16, זה התיקון של סעיף 22, זה לגבי הגופים הביטחוניים, שזה צה"ל, שב"כ, מוסד, משטרה, שב"ס.
עידו בן יצחק: גוף ביטחוני ימנה ממונה בטיחות בחומרי נפץ.
בר לוי: מהמשרד לבטחון פנים, אני רק רוצה שיובהר שהמינוי פה יהיה מינוי עצמאי ולא יהיה בדומה לסעיף 12ג שקובע ששר הביטחון יקבע את תנאי הכשירות וההכשרה של ממונה בטיחות חומרי נפץ.
בר לוי: שיובהר שזה לגבי גופים ביטחוניים.
עידו בן יצחק: יש פה הערה לארגון.
אבי רונן: אני העברתי הצעה מתוקנת לגבי הסוגיה של סעיף 22(א)(2), התייחסתי לכל ההערות שעלו כאן ומצאתי שחוק כלי ירייה, להבנתי, ואני לא משפטן, נותן מענה לסוגיה הזאת ומעבר להגדרה של כלי ירייה הוא גם מגדיר כלי ירייה צבאי ויש אפילו הכרזה שחתום עליה בן גוריון כשר הביטחון שאומר בדיוק מה זה כלי ירייה צבאיים, ולכן אני מציע להוסיף לסעיף 22(א)(2) איזה שהוא נוסח שאומר 'למעט כלי ירייה צבאיים'.
אבי רונן: זאת אומרת שסעיף 22(א)(2) יישאר בתוקף לגבי חנויות קטנות או תחמושת זעירה, שזה מטופל, אבל נושא של כלי ירייה צבאיים, שזה כולל את התחמושת שלהם, לא יוחרג.
אבי רונן: אני יכול להציג את הטקסט או שזה נמצא אצל היועצת המשפטית.
עידו בן יצחק: אני יכול לקרוא את ההכרזה של בן גוריון: כל כלי ירייה בעל קנה (א) חלק ואם קוטרו ואם קוטרו 20 מילימטר ומעלה, ו-(ב) סלילי, שאורכו עולה על 100 מילימטר וקוטר בית הבליעה שלו עולה על 5.6 מילימטר.
רם בן ברק: אז מה אתם רוצים, להחריג את כלי הירייה הצבאיים האלה מחוק כלי ירייה?
אבי רונן: כן, ולמנוע את המצב שזה מבטל חלק גדול ממה שאנחנו מדברים עליו כאן.
רם בן ברק: זה בסדר, אבל תקן אותי אם אני טועה, אין תחמושת כזאת באזרחות למעט בצה"ל.
רם בן ברק: לא מחזיקים בחנות בחיפה כלים של פגזים.
אבי רונן: אבל החוק הזה הוא בבסיס הסמכות עכשיו של מי שיפקח על הנפיצים במפעלים ביטחוניים מכל הסוגים.
רם בן ברק: אפשר לכתוב למעט כלים צבאיים.
אבי רונן: למעט כלי ירייה צבאיים, בסדר?
רם בן ברק: אתה רוצה שאני אתקן משהו שבן גוריון קבע?
אבי רונן: להיפך, להתבסס על בן גוריון.
אבי רונן: להיפך, זה מדהים שבשנת 1950 הם נתנו לנו פתרון לסוגיה שאנחנו מדברים עליה עכשיו.
ערן יוסף: אני לא מבין את המשמעות המשפטית של מה שנמצא פה.
עידו בן יצחק: הסעיף אומר שהחוק הזה לא חל על כלי ירייה כהגדרתו בחוק כלי ירייה.
עידו בן יצחק: אנחנו יודעים שההגדרה בחוק כלי ירייה, ההגדרה המיושנת הזאת, חלה גם על דברים הרבה יותר גדולים כמו פגזים וכיוצא באלה.
עידו בן יצחק: מה שהוא מציע זה שאנחנו נכתוב, נכון, זה לא יחול על כלי ירייה, אבל זה כן יחול על כלי ירייה צבאי, כלומר אותם דברים שהם בקוטר של 20 מילימטר ומעלה או 5.6.
דרור גרנות: אבל מה זה אומר שזה יחול?
דרור גרנות: הרי אנחנו אומרים בראשית הסעיף הזה שצה"ל לא כפוף לכל מנגנון הרגולציה שמייצר החוק.
אבי רונן: לא מדובר על צה"ל, מדובר על המפעל הביטחוני.
עידו בן יצחק: אבל המפעל הביטחוני שמייצר את הפגזים לצה"ל או לצבאות אחרים יש את התחמושת הזאת.
ערן יוסף: יש פה סוג של עיוות, אנחנו נשענים על תקלה ניסוחית בחוק כלי ירייה ומנסים לתקן אותה.
מירי פרנקל-שור: זה לא תקלה ניסוחית.
אבי רונן: זו לא תקלה, יש פתרון.
ערן יוסף: אני יכול לנסות להסביר את דעתי, יכול להיות שאני מדבר שטויות.
ערן יוסף: חוק כלי ירייה בא לטפל בכלי הירייה.
ערן יוסף: זה נכון שיש לו נספח תחמושת, אבל בבסיס שלו הוא מדבר על ייצור של כלי ירייה, החוק הזה בא לטפל בייצור של חומרי נפץ וכתוצאה מזה גם התחמושת.
ערן יוסף: עד היום הזה פורש בצורה מאוד ברורה גם לגבי המפעלים וגם לגבי הגופים האחרים שכל עולם התחמושת, כל עולם הנפיצים, החוק הזה חל ולא חוק כלי ירייה.
ערן יוסף: אם אנחנו נגיד כלי ירייה מזה נובע שלמשל טנק, שהוא כלי ירייה צבאי, גם החוק הזה חל עליו.
ערן יוסף: זו לא הכוונה.
ערן יוסף: כשמדובר על תחמושת, על ייצור של חומרי הנפץ עצמם החוק חל כי הוא חל, כי בזה מדובר.
רם בן ברק: אוקיי, בואו ניתן לאמנון בבטחון פנים הערה בעניין הזה.
אמנון צלה: ההכרזה הזאת היא הכרזה של הגדרה, כלומר יש לנו בעולם המטווחים שלנו כלי ירייה מסוגים צבאיים, ואני יכול לתת לדוגמה את מטווחי הניסוי שבהם נערכים ניסויים על קליבר 20 מילימטר במה שהוא לכאורה נשק, אבל למעשה זה קנה שיש בתוכו פיצוץ שפולט רסיסים כדי לבנות למשל מיגונים.
אמנון צלה: אז זה איזה שהיא הגדרה שנמצאת ואנחנו משתמשים בה וזה קיים בעולם שלנו, זה לא משהו ארכאי.
רם בן ברק: מה אתם אומרים?
רם בן ברק: אני לא כל כך רוצה בחוק הזה לשנות חוקים אחרים, אני מוכרח להגיד.
רם בן ברק: אני גם לא ראיתי שזה יצר איזה שהיא בעיה, תקנו אותי אם אני טועה, אם במשך 70 שנה הייתה איזה שהיא בעיה של הגדרה?
אבי רונן: הייתה בעיה קשה.
אבי רונן: אני העברתי טקסט שבו מדבר היועץ המשפטי של משרד הכלכלה דאז באופן מפורש על זה שבגלל הסעיף הזה הפיקוח לא יכול להתבצע על המפעלים האלה.
אבי רונן: זאת אומרת יש בשטח חוות דעת משפטית שלא בוטלה.
אבי רונן: אני צודק?
אור בצלאל: אני יודע, לא ראינו את זה, אבל אני רוצה להגיד משהו.
אור בצלאל: יש עבודה ממשלתית על תיקון חוק כלי ירייה.
אור בצלאל: אני לא הייתי מערבב בין הדברים, אני לא יודע מה המשמעות של זה על החוק הזה, על החוק ההוא.
אור בצלאל: אני לא יודע מאיפה זה בא עכשיו, לא הייתה בעיה עם זה 70 שנה, אני לא יודע למה זה מתעורר כרגע, אני חושב שהבעיה הזאת צריכה להיות מתוקנת, אם יש כזאת בעיה, אנחנו לא מכירים, בחוק כלי ירייה כשעובדים על התיקון שלו עכשיו ולכן לא הייתי מערב מין בשאינו מינו.
אבי רונן: אז תבטלו את הזיקה בין שני החוקים, תבטלו את ההפניה.
דרור גרנות: ברשותכם, חוק חומרי נפץ הוא חוק רגולטורי, הוא מקים מנגנון של רגולציה שאומר שהשר ימנה מפקחים, המפקחים יכולים להוציא צווים, הפרת הצווים יכולה לגרור עיצומים.
דרור גרנות: זו הרגולציה, היא נועדה לחול על מפעלים שעוסקים בחומרי נפץ.
דרור גרנות: סעיף 22 אומר שכל המנגנון הרגולטורי הזה לא יחול על אחת, כל הגופים הביטחוניים, וזה מה שעשינו בסעיף קטן (1), ושתיים, הוא לא יחול על מה שחל עליו חוק כלי ירייה.
דרור גרנות: אומר האדון פה שכלי ירייה זה כולל גם תחמושת, תחמושת זה כולל גם ייצור של תחמושת, ייצור של תחמושת מחייב חומרי נפץ ולכן זה לא יחול.
דרור גרנות: אבל אנחנו אומרים לא, בעולם המעשה הייצור ועולם ייצור חומרי הנפץ משרד הביטחון בשלב הייצור מתעסק בזה, כי במפעלים ביטחוניים, זה נאמר כבר - - -
רם בן ברק: תקן אותי אם אני טועה, כל המפעלים שמתעסקים בחומר נפץ, כלי ירייה, ולא הוחרגו ברשימה של שר הביטחון מפוקחים על ידי משרד העבודה, נכון?
דרור גרנות: הכלכלה.
רם בן ברק: הכלכלה.
נעה בן שבת: כל חומרי הנפץ מפוקחים, אבל לא כלי הירייה.
נעה בן שבת: בניגוד למה שאמרת, נאמר פה שכלי ירייה שחל עליו חוק כלי ירייה הוא לא יחול, אבל זה לא נאמר, נאמר כלי ירייה כמשמעותו בחוק כלי ירייה, ושם יש איזה שהיא הגדרה שאומרת - - -
רם בן ברק: לא, אוקיי, הבנתי, ששם יש הגדרה שמכלילה גם פגזים בפנים, ואז אני בא ואומר, אם הפגזים האלה מיוצרים עכשיו ברפאל, שזה נחשב כמפעל על פי החוק הזה עכשיו שאנחנו מפקחים עליו, אז זה מפוקח, ואם זה מיוצר ביקנ
רם בן ברק: עם בסולתם אז זה מפוקח על ידי משרד הכלכלה, זאת אומרת אין מצב שזה לא מפוקח.
נעה בן שבת: לא, למעט, מפרים את הסעיף הזה - - -
רם בן ברק: יש מפעל היום בארץ שלא מפוקח, לא על ידי זה ולא על ידי זה?
אבי רונן: מפעל הכלכלה לא מפקח עליהם היום.
שמואל אליהו: לא, אני רוצה לתקן.
שמואל אליהו: אני ממשרד הכלכלה, מפעלים במתעסקים בחומרי נפץ שלא מוגדרים על ידי שר הביטחון כחומרים ממפעלים ביטחוניים מפוקחים על ידינו מקצה לקצה, כולל גם בחומרי נפץ.
רם בן ברק: יפה, בגלל זה אני לא רואה שיש בעיה.
שמואל אליהו: אם יש מפעלים שמתעסקים בקליברים כאלה ואחרים, הם מפוקחים על ידינו.
נעה בן שבת: אבל השאלה מה עם מפעל של כלי ירייה?
נעה בן שבת: מה אתם מחשיבים ככלי ירייה לעניין זה?
שמואל אליהו: בכלי ירייה יש שתי סקציות, סקציה אחת על הייצור והעיבוד השבבי של כלי הנשק עצמו, שזה מפעל לכל דבר ועניין לייצור, ותחמושת.
שמואל אליהו: מי שמייצר תחמושות במדינת ישראל זה רק מפעלים ביטחוניים, מלבד שתי חברות שמתעסקות בחומר נפץ לצורך בדיקת מיגונים, וגם הם מפוקחים על ידינו בתווך - - -
רם בן ברק: האם חוק כלי ירייה הולך לעבור איזה שהוא תיקון?
קריאה: יש הצעה של משרד הביטחון.
נעה בן שבת: רק אם אפשר לחזור ולשאול, בהקשר הזה, בסוגיה הזאת, אנחנו מגדירים פה מפעל חומרי נפץ כמקום שמייצרים בו חומרי נפץ, זאת הייתה ההגדרה הקיימת, או שמשתמשים בו בחומרי נפץ בהליך ייצורם של מוצרים.
נעה בן שבת: הבנו את זה שבאמת משתמשים בזה לפיצוץ או משהו שגורם לפיצוץ כדי לייצר את המוצר, האם זה כולל גם חומר נפץ שמשתמשים בו במהלך נגיד הכנת פגז או משהו כזה?
שמואל אליהו: בוודאי.
שמואל אליהו: אם אנחנו מדברים על מפעלים ביטחוניים צבאיים אז זה מפוקח על ידי משרד הביטחון.
שמואל אליהו: גם לצורך התהליך, זאת אומרת לא רק ייצור של חומרי נפץ, אלא ייצור של דברים אחרים.
שמואל אליהו: יש מפעלים שמתעסקים בייצור חומר נפץ לייצור מוצרים אחרים, לחיבור מתכות, לנושא של בדיקת מיגונים, לכל מיני תהליכים טכנולוגיים כאלה, והם, ברגע שהם לא מוגדרים כמפעל ביטחוני, הם מקבלים פיקוח שלנו של משרד הכלכלה, זרוע העבודה, שאנחנו מפקחים על התהליך הזה.
נעה בן שבת: השאלה אם ההגדרה הזאת יחד עם ההחרגה של כלי ירייה לא יוצרת לנו בעיה כי היא באמת אומרת שאותו פגז - - -
רם בן ברק: חברים, אני רוצה לסגור את הנקודה הזאת, אנחנו לא פותחים את זה בחוק הזה משתי סיבות.
רם בן ברק: סיבה אחת, כי אני מתרשם שאין דבר כזה, מפעל שמתעסק בחומרי נפץ שהוא לא מבוקר, או על ידי שר הביטחון, או על ידי משרד הכלכלה.
רם בן ברק: שתיים, יכול להיות שיש איזה שהיא לאקונה ואני מבין מהאנשים כאן שיש עכשיו תיקון לחוק כלי ירייה שיתוקן בחוק כלי ירייה.
נעה בן שבת: רק משהו שלא התייחסנו אליו, אנחנו דיברנו על כך שבגופים הביטחוניים יהיה ממונה על בטיחות חומרי נפץ, אולי אפשר להגיד שגם הוא יעמוד בתנאי הכשירות שייקבעו בתקנות לפי 12ג.
ערן יוסף: לא, ממש לא.
נעה בן שבת: למה לא?
ערן יוסף: כי תנאי הכשירות שייקבעו לעניין המפעלים לא רלוונטיים לתנאי הכשירות של ממוני בטיחות במשטרה או בצבא.
רם בן ברק: בגופים ביטחוניים.
מירי פרנקל-שור: מי יקבע?
רם בן ברק: הגופים יקבעו את זה, יש ממונה בטיחות, יש לזה במשרד העבודה והרווחה, במשרד הכלכלה, אני לא יודע מי קובע את הכשירות, אבל יש לו איזה שהיא כשירות שקובעים אותה, זה לא סתם תופסים מישהו ברחוב ואומרים לו - - -
מירי פרנקל-שור: זה ממונה הבטיחות בגופים הביטחוניים.
מירי פרנקל-שור: השאלה אם אנחנו אומרים שהגופים הביטחוניים הם שיקבעו את תנאי הכשירות של הממונים עצמם.
מאיר פרוש: אבל יש שם ממונה ביטחוני.
מירי פרנקל-שור: שהכול יהיה in house.
רם בן ברק: לא, מה זה יהיה in house?
רם בן ברק: יש איזה שהיא הכשרה שממונה בטיחות צריך לעבור במדינת ישראל?
רם בן ברק: אני שואל את משרד הכלכלה.
שמואל אליהו: כן.
שמואל אליהו: בגופים האזרחיים יש לנו ממונה בטיחות שזה ממונה בטיחות בעבודה, ויש לנו ממונה על פיצוצים שאחראי ומקבל רישיון מאיתנו לעסוק בחומרי נפץ.
רם בן ברק: הבחור הזה שממונה בטיחות לחומרים נפיצים, יש איזה צ'ק ליסט שהוא צריך לעבור הדרכה?
שמואל אליהו: ודאי, ודאי, הוא עובר קורס ארוך, מבחנים, כל שנתיים עובר חידוש רישיון.
רם בן ברק: יפה, אז אנחנו צריכים לרשום כאן שממונה הבטיחות בחומרי נפץ בגופים הביטחוניים, שיעבור - - -
מעוז בר טוב: אפשר להתייחס לזה?
רם בן ברק: כן, בוודאי.
מעוז בר טוב: אני ארשה לעצמי להיות פה נציג של כלל הגופים הביטחוניים ואם מישהו אחר ירצה לתקן אותי אני אשמח.
מעוז בר טוב: אין שום זיקה בין הקורסים שנקבעים כממונה בטיחות וממונה על פיצוצים של משרד הכלכלה לבין תחומי העיסוק, ההכשרות המקצועיות - - -
רם בן ברק: מי קובע את ההכשרות?
מעוז בר טוב: כל גוף לעצמו.
מעוז בר טוב: היום הרמה המקצועית בתוך כל אחד מגופי הבטיחות, בתוך כל הגופים הביטחוניים, בתחום חומרי הנפץ, על הוולידציה שמקבלים, אני יכול להעיד על הגוף שלי, שבו כל חבלן, במרכאות אני אומר, פשוט ככל שיהיה, ואני אומר את זה במרכאות - - -
רם בן ברק: אין חבלנים פשוטים אצלנו.
מעוז בר טוב: נכון, אתה צודק, אבל לצורך ההמחשה, מקבל ולידציה על עצם עיסוקו פעם בשנה על ידי סדרה של מבחנים וקורסים והשתלמויות.
מעוז בר טוב: אין את זה בשום גוף.
מעוז בר טוב: אני מסכים איתך, הבעיה איך זה קורה בשב"כ ובמוסד?
מעוז בר טוב: לכן יש להם נציגים פה שיגידו את זה.
מעוז בר טוב: אבל לצורך העניין מי שמוסמך לצורך ענייני הבטיחות וחומרי נפץ אצלנו אמור להיות ברמה הגבוהה ביותר בתחום ההכשרות המקצועיות של הארגון.
רם בן ברק: אוקיי, בואו נעבור את זה, כי אנחנו ממילא נדבר על הגופים האלה ונרשום, אם אתם מסכימים: בגוף ביטחוני ימונה ממונה בטיחות בחומרי נפץ ויעביר לוועדה את ההכשרות ואת התבחינים שהאיש הזה צריך לעבור.
בר לוי: אנחנו לא יכולים.
קריאה: לאיזה ועדה?
רם בן ברק: לוועדת חוץ וביטחון.
רם בן ברק: קודם כל עוד פעם אחת אל תגידי הוא לא יכול, כי אז מחר בבוקר אני מביא אתכם כאן להגיד מה אתם עושים, מה זה לא יכול?
רם בן ברק: הוועדה מבקשת לדעת, גוף שאני בחוק מפקח עליו, זכותי לבוא ולהגיד: בבקשה, תגיד איזה הכשרות אתה עובר בשביל למלא את תפקידך, מה לא ברור בזה?
בר לוי: קודם כל אני חשבתי שאתה מדבר על הוועדה המייעצת.
בר לוי: לא חשבתי שאתה מתכוון לוועדה.
בר לוי: ודבר שני, אני פשוט חושבת שהגופים, תיכף הם גם יגידו, שההכשרות שהם מבצעים, הם מבצעים אותם כעניין שבשגרה, לא בטוח שיש בכוונתם עכשיו - - -
רם בן ברק: אם אני אפנה עכשיו לחבלן הראשי ואני אשאל אותו מה ההכשרות שהוא עושה לממונה הבטיחות שלך, בטוח שיש לו תשובה, שהוא עבר קורס כזה, עובר רענון כזה, צ'ק ליסט של חמישה דברים שנראה שהדבר הזה מתבצע, בשביל לקבל הסמכה של בוחן.
רם בן ברק: שלא יהיה מצב, חס וחלילה, שמישהו שאין לו מה לעשות עם עובד הוא ימנה אותו כממונה בטיחות.
רם בן ברק: אנחנו רוצים לקבל כאן דיווח מה ההכשרה שמסמיכה מישהו להיות יועץ בטיחות.
מירי פרנקל-שור: אולי אפשר להציע שלגבי המשטרה והשב"ס זה יהיה השר לבטחון הפנים, ולגבי שב"כ ומוסד זה יהיה ראשי הגופים, כי הרי השר הממונה זה ראש הממשלה, אז נגיד שזה יהיה ראשי הגופים.
רם בן ברק: זה יכול להיות ראשי הגופים, אבל אני מבקש שכל הגופים האלה לפחות פעם אחת יבואו ויגידו כאן לוועדה איזה הכשרה יש לממוני הבטיחות.
דרור גרנות: אתה רוצה לכתוב את זה בתוך החוק?
רם בן ברק: לא, לא קשור לחוק.
נעה בן שבת: לא יהיה כתוב בחוק שהם ידווחו לוועדה על התנאים?
דרור גרנות: איזה דיווח?
רם בן ברק: גוף ביטחוני ימנה ממונה בטיחות בחומרי נפץ, הגוף יציג בפני ועדת חוץ וביטחון את ההכשרות והתבחינים שבהם ממנים ממוני בטיחות.
רם בן ברק: הלאה, לנושא הבא.
ערן יוסף: רק אם אפשר, אדוני, רק כתנאי להצגה הזאת, ברור שתהיה הצגה, בהנחה שאתה דורש אותה, רק שזה יהיה דיון סגור ומסווג.
רם בן ברק: ברור, איזה שאלה.
נעה בן שבת: אתה רוצה שזה יהיה דיווח חד פעמי?
רם בן ברק: כן, אנחנו נחליט אם – אם אנחנו נתרשם שיש שם תהליך סדור אז לא נבקש לראות את זה כל שנה.
רם בן ברק: אני רק רוצה לוודא שבמוסד ממנים ממונה בטיחות, לראות איזה הכשרות ו - - -
מאיר פרוש: ברגע שזה כתוב בחוק אז מה?
מאיר פרוש: בחוק צריך לומר פעם בשנה, או נחה דעתנו.
רם בן ברק: מירי, תחליטי איך מדווחים.
ערן יוסף: יש שתי דרכים שאני מבין, או שאנחנו אומרים שזה כללים שהשר יקבע, ואז מביאים את הכללים לאישור הוועדה, או שאנחנו בחוק - - -
רם בן ברק: צודק, אני אתקן.
רם בן ברק: הכללים שהשר או ראש הארגון יקבע והכללים יבואו לאישור הוועדה פעם אחת.
ערן יוסף: ואז זה לא חד פעמי.
רם בן ברק: כן, כן, כן.
ערן יוסף: לזה אתה מתכוון?
ערן יוסף: אני חשבתי שהפתרון הוא מחוץ לחוק, לקבוע בהחלטת הוועדה שהגופים יבואו ויציגו.
רם בן ברק: גוף ביטחוני ימנה ממונה בטיחות לחומרי נפץ, יוצג לוועדת חוץ וביטחון הכללים שמינו אותם.
רם בן ברק: אתה רצית להתייחס, משרד ראש הממשלה?
אילן ג': כן, רצינו להוסיף במילה.
אילן ג': קודם כל כמו שנאמר פה, אנחנו גם הבנו שהכוונה של יושב ראש הוועדה שלא במסגרת החוק, כמובן שנשמח להציג.
דרור גרנות: זה לא צריך לקבל התייחסות במסגרת החוק, כי ברגע שאתה קובע את זה במסגרת החוק אתה בעצם מייצר את זה כחקיקת משנה, המשמעות היא שאנחנו מייצרים נורמה משפטית ואז בעצם את הנורמה המשפטית הזאת אנחנו מביאים - - -
רם בן ברק: אין בעיה, זה לא יהיה במסגרת החוק, במסגרת החוק כתוב מה שכתוב כאן, ובמסגרת האמירה שלי כוועדה אני מבקש לקבל דיווח על הפרוצדורה.
נעה בן שבת: אבל אם אנחנו נכתוב את זה - - -
רם בן ברק: די, גמרנו עם ממונה הבטיחות.
רם בן ברק: כן, הלאה.
בר לוי: רק שאלת הבהרה, אתם רוצים לקבל את זה בכתב או שתקיימו דיון?
רם בן ברק: לא, בכתב, אלא אם כן את באה לדיון.
רם בן ברק: בכתב זה מספיק.
רם בן ברק: ממשיכים הלאה.
עידו בן יצחק: בעמוד 17, סעיף התקנת התקנות, כתבנו שהתקנות יהיו חובה, לא רשאי, והוספנו דרישה לאישור של ועדת החוץ והביטחון.
ערן יוסף: אני מצטער, טעות שלי בדיון הקודם, בפליטת פה, אמרתי שהתקנות יובאו לאישור הוועדה.
ערן יוסף: אנחנו מדברים פה על ספר בטיחות שהיום הוא מונה כמה מאות עמודים, מאוד טכני, מאוד מקצועי, אנחנו לא חושבים שזה מסוג הדברים שצריך להביא לאישור הוועדה.
ערן יוסף: צריך גם להגיד שהתקנות המקבילות, שהן באחריות שר העבודה - - -
רם בן ברק: לא יבוא לאישור הוועדה, הלאה.
מירי פרנקל-שור: אז אנחנו מבינים שזה נושא מקצועי, אבל מצד שני מה שעלה בוועדה בשבוע שעבר שיש מחלוקת האם זה צריך להיות המדריך האמריקאי או המדריך של נאט"ו או המדריך של האו"ם.
מירי פרנקל-שור: מה שאנחנו מציעים, במקום ועדת חוץ וביטחון אנחנו מציעים שזה יהיה בהתייעצות עם הוועדה המייעצת.
רם בן ברק: ממילא זה יהיה בהתייעצות עם הוועדה המייעצת.
מירי פרנקל-שור: בסדר, אז אנחנו מבהירים, גם פה וגם ב-18(א), במקום ועדת חוץ וביטחון, גם פה הוועדה המייעצת.
עידו בן יצחק: סעיף 16 נמחק, זה סעיף של תיקון חוק בתי המשפט לעניינים מנהליים, מאחר שהעברנו את הסמכות לבית משפט השלום.
עידו בן יצחק: בסעיף 18 התיקון הזה לא יהיה.
עידו בן יצחק: אז הנוסח יישאר כמו שהוא בכחול.
נעה בן שבת: לא, במקומו יהיה כתוב תקנות ראשונות יותקנו בהתייעצות עם הוועדה המייעצת.
עידו בן יצחק: לא, הם יותקנו בתוך 18 חודשים.
עידו בן יצחק: כבר בתוך ה-18 חודשים הם יעשו את ההתייעצות.
מירי פרנקל-שור: אבל הם לא יובאו לאישור ועדת חוץ וביטחון, בהתייעצות עם הוועדה המייעצת.
נעה בן שבת: לא, אבל ברור שהוועדה המייעצת נדרשת כי זה כתוב בסעיף 24(א1)?
מירי פרנקל-שור: נדון בזה אחר כך אם צריך או לא, זה ברור שזה יהיה עם הוועדה המייעצת.
עידו בן יצחק: העמוד האחרון, הוראות מעבר שהוספנו עקב שינויים שהיו פה.
רם בן ברק: אוקיי, סיימנו לקרוא את החוק, יש למישהו הערות?
רם בן ברק: משטרה?
רם בן ברק: משרד הביטחון?
רם בן ברק: משרד ראש הממשלה?
רם בן ברק: היועצת המשפטית?
רם בן ברק: משרד הכלכלה?
רם בן ברק: אתה אחרון.
רם בן ברק: כן, חבר הכנסת פרוש, בבקשה.
מאיר פרוש: בעצם המסמך מונח פה בפני חברי הוועדה, למי שרוצה, מפנה פה לכל סעיף וסעיף, גם סעיפים שלדוגמה שדיברנו גם לפני שבוע על חוק אחר.
רם בן ברק: מה זה, הסתייגויות?
רם בן ברק: רגע, תן לי לבדוק שיש לי רוב.
מאיר פרוש: יש לך רוב.
מאיר פרוש: אני אתן לך במקרה הזה קול כפול ואז אתה יכול לשחרר את כולם.
מאיר פרוש: בסעיף 6(2) סעיף קטן (ב) יימחק.
מאיר פרוש: זה בעמוד 3, במקום 'סכנה תכופה לחיי אדם' יבוא 'סכנה לשלומו או בריאותו של אדם'.
מאיר פרוש: זו הסתייגות אחת.
מאיר פרוש: בפסקה (3) בעמוד 4, כתוב שם, אנחנו מבקשים שאחרי המילה 'טעות' ב-(א2) שיהיה כתוב 'טעות סבירה'.
מאיר פרוש: בסעיף (3) אנחנו מבקשים במקום 14 יום שיהיה 30 יום.
מאיר פרוש: בעמוד 4 בסעיף 9 בסיפה, אחרי 'השרה להגנת הסביבה' אנחנו מבקשים גם לחזק את ועדת חוץ וביטחון וגם אליה יצטרכו להעביר את הדרישות.
מאיר פרוש: בסעיף 12, שהוא נמצא בעמוד - - -
נעה בן שבת: בעמוד 12 למעלה, אתם ביקשתם שאלא אם כן הוכיח כי עשה ככל שניתן כדי למלא את חובתו או שלא ידע על ביצוע העבירה.
מאיר פרוש: ובעמוד 13 ביקשנו במקום שנתיים שקדמו למינוי, בשלוש השנים שקדמו למינוי.
מאיר פרוש: ואחר כך ביקשנו בכל מקום שכתוב 'תחילת שנה' שיבוא התאריך העברי גם.
נעה בן שבת: למרות שתחילת שנה כבר הורדנו, זו הסתייגות שמתייתרת.
מאיר פרוש: אז אפשר לייתר, אוקיי.
מאיר פרוש: אז יש לי רק שש הסתייגויות.
רם בן ברק: אוקיי, חבר הכנסת פרוש, אתה מסכים שנצביע על כל ההסתייגויות בפעם אחת?
רם בן ברק: אז מי בעד ההסתייגויות של חבר הכנסת פרוש?
רם בן ברק: לא אושר.
רם בן ברק: ההסתייגויות הוסרו, תודה רבה.
רם בן ברק: קודם כל תדעו לכם שאני התכוננתי ללילה ארוך ואני שמח שאני אוכל אפילו להוציא אולי את הנכדה שלי מהגן, לא, זה אני כבר לא אספיק, אבל לפחות לראות אותה בערב.
רם בן ברק: אני מצביע על הצעת החוק כפי שאושרה עכשיו בוועדה.
רם בן ברק: מי בעד הצעת החוק כלשונה?
רם בן ברק: אני שמח לבשר שהצעת החוק אושרה ותעלה לקריאה שנייה ושלישית במליאה.
רם בן ברק: תודה רבה, היה בוקר פורה.
רם בן ברק: שלום רב, אני מתכבד לפתוח את הדיון.
רם בן ברק: על סדר היום - הצעה לדיון מהיר בנושא: "השתלטות הרשות הפלסטינית על שטחי C ביהודה ושומרון באמצעות הסדר המקרקעין הפלסטיני", של ח"כ מאיר פרוש, אורית מלכה סטרוק, יום טוב חי כלפון, קטי קטרין שטרית (מס' 101).
רם בן ברק: ראשית אתן לכל אחד מיוזמי הדיון לומר כמה מילים ולאחר מכן לחבר הכנסת קיש, חבר הכנסת מוסי רז ואז נפתח את הדיון עם אנשי המקצוע.
רם בן ברק: אני מניח שהדיון יהיה ער, ויש הרבה אנשים שצריכים לדבר, אז בקצרה.
קטי קטרין שטרית: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, אני מברכת על קיום הדיון החשוב הזה לאחר המתנה בסבלנות רבה במשך מספר חודשים.
קטי קטרין שטרית: בסך הכול הכללי – בימים אלה, בתקופתנו אנו קמה לה מדינת פלסטינית.
קטי קטרין שטרית: הדיון שיזמנו הוא במטרה לעורר את השיח סביב המאבק על שטחי C, ועל הבנייה הפלסטינאית באופן שאינו חוקי וזאת באזורים שנמצאים בשליטה מלאה של מדינת ישראל.
קטי קטרין שטרית: המשמעות היא שבכל יום נוספים כ-7 מבנים חדשים בשטח.
קטי קטרין שטרית: סך כל המבנים הפלסטינים הבלתי חוקיים נכון ל-2021, מדובר ב-72,274 מבנים לא חוקיים.
קטי קטרין שטרית: במהלך העשור אחרון הוקמו כ-800 נקודות יישוב פלסטיניות, ביניהן כאמור גם – כ-46 יישובים בדואים בשטחי C.
קטי קטרין שטרית: בשורה התחתונה, כחלק ממהלכי ההשתלטות, לפי דוח מאוקטובר 2020 של משרד המודיעין ועד כאן, הוקמו בשטח בין 40-35 אלף מבנים שנועדו לשימוש לייעודים שונים.
קטי קטרין שטרית: נתונים עדכניים שקיבלנו על-ידי תנועת רגבים ועוד הרבה מאוד תנועות אחרות, שאני מוצפת בימים האחרונים בדוחות שלהם, מראים על כך שנכון ל-2021 הראו על 72 אלף מבנים.
קטי קטרין שטרית: זאת אומרת שבשנה וחצי המספר כמעט הוכפל.