GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נירה שפק: איתמר, איתמר, שנייה.
נירה שפק: אני אעשה סדר.
נירה שפק: אני מבקשת לעשות סדר.
נירה שפק: קודם כול, ברוכים הבאים.
נירה שפק: יש לנו פער במילון מונחים.
נירה שפק: יש שלושה מדרגים שאני מדברת עליהם.
נירה שפק: המדרג הראשון, שגרת חירום.
נירה שפק: כך קוראים לזה בעוטף.
נירה שפק: אין שגרה.
נירה שפק: האוזן קשובה, הטראומות פועלות והכל.
נירה שפק: מה שנתן איתמר – סליחה, איתמר, שקראתי לך תומר; אתה יודע כאילו, זה הגיל.
נירה שפק: יש אירועים שיכולים לקרות, שנורה טיל, או שהיה אירוע על הגדר, או שהייתה לזירה בנחל עוז של תאונת דרכים, כי מישהו לזר.
נירה שפק: לא היה טיל.
נירה שפק: כאילו, תרחישים שיכולים להיות.
נירה שפק: ויש אוכלוסייה שהיא בלחץ מתמיד כתוצאה מהמצב הביטחוני.
נירה שפק: לזה אין הגדרה.
נירה שפק: לזה באים ראשי הרשויות ואומרים: תנו לי, זה חלק מסכנה; אנחנו חיים במרחב לחימה, חזית שהיא עורף, עורף שהוא חזית.
נירה שפק: ופה יש פער שלם.
נירה שפק: מדברים עליו בהיבט התקציבי, בהיבט הסמכותי, בהיבט ביטוחי.
נירה שפק: שלחתם מישהו, קרה לו משהו, מי אחראי, מה ההגדרה.
נירה שפק: זה שלב שלא קיים.
נירה שפק: יהיה לזה דיון בנפרד, ואנחנו נדבר על פה.
נירה שפק: השלב השני, שלא דיברתם עליו, זה שעת התקפה.
נירה שפק: שעת התקפה זה מושג משפטי.
נירה שפק: עבר טיל את הגבול.
נירה שפק: דרך אגב, זה רק אם הוא עבר את הגבול.
נירה שפק: מה קרה אם נורה טיל?
נירה שפק: צבע אדום, לא עבר את הגבול.
נירה שפק: שעת התקפה לא נכנסת, כי זה לא עבר את הגבול, קו הגבול.
נירה שפק: לאזרח, כשנורה טיל, וגם אם נורו יותר מטיל אחד, ולא עברו, כי היה ניסוי לכיוון שלנו, היירוט כשל, בעצם אין מצב משפטי.
נירה שפק: באים שלב ב', זה השלב שמדובר עליו, שגם ראשי הרשויות באו ואמרו: אוקיי, נורה טיל, נורה טיל, מה קורה?
נירה שפק: ירי מנגד, לא רק טיל, מה קורה?
נירה שפק: מה קורה?
נירה שפק: עכשיו האזרחים ששמעו את זה, יש כאלה שכבר באוטו, בעיקר בזוגות צעירים, שהתיקים כבר בתוך האוטו.
נירה שפק: הם רק אומרים: זה רק הטיל, ישר אורזים את הילדים ויוצאים.
נירה שפק: לאן?
נירה שפק: מי נותן להם כסף?
נירה שפק: ומפסידים עבודה.
נירה שפק: ריק.
נירה שפק: מדינת ישראל לא נתנה מענה.
נירה שפק: יורם, דיברנו על זה בשבוע החירום הלאומי.
נירה שפק: השלב השלישי זה הכרזת מצב מיוחד בעורף, שעל זה דובר.
נירה שפק: זאת אומרת, בואו, אני מכירה את שלושת השלבים.
נירה שפק: ותאמינו לי, אני לא אעצור עד שזה לא יהיה.
יורם לרדו: בדיוק כפי - - -
נירה שפק: דבר נוסף, יש הבדל בין יישוב קטן, מושב, קיבוץ, מרחב קהילתי, לבין עיר.
נירה שפק: אלון דוידי איתנו כאן בזום.
נירה שפק: תכף ניתן גם לו, מכיוון שראשי הרשויות גם.
נירה שפק: אז אלון- - -
גדי ירקוני: לא דיברנו.
גדי ירקוני: לא אמרתי את מה שיש לי להגיד.
נירה שפק: לפנות עיר, אני אומרת, יותר קל, כי יש לך מסגרת מארגנת.
גדי ירקוני: אבל עוד לא אמרתי את מה שיש לנו להגיד על התוכנית.
נירה שפק: רגע, רגע.
נירה שפק: אני לא אמרתי שתגידו.
נירה שפק: אני אומרת, נתתי לכם אפשרות לתת קריאות ביניים, כאילו ח"כים עשיתי אתכם.
נירה שפק: יש כאן מצב שעיר שלמה לא לתת לה מענה.
נירה שפק: וגם בשומר חומות כשניתנו ה-6 מיליון האלה וחולק בין רשויות, אז לראש מועצה יותר קל לתת ליישוב X או ליישוב Y, כי אלה גופים קטנים, כי יש תמיכה של הקהילה ושל צח"י וכאלה.
נירה שפק: לאלון דוידי, לדוגמה, זה היה משפט שלמה.
נירה שפק: נותנים לו X כסף, ויש לו עיר של – למי הוא נותן?
נירה שפק: נותן לו בקושי ל-7%.
נירה שפק: הרי למי שהוא לא יינתן, יאכלו אותו היתר.
נירה שפק: אנחנו יצאנו נגד ראש העיר.
נירה שפק: הוא העדיף לא לתת, לא לתת, ולא לתת לחלק.
נירה שפק: וצריך גם את זה לשים על השולחן.
נירה שפק: ואלון תכף ידבר.
נירה שפק: נמשיך.
יורם לרדו: אני רוצה עוד פעם להגיד מה יש ומה אין.
יורם לרדו: בתוכנית שאנחנו מציגים לפניכם, יש, כפי שאמרתי, פינוי צבאי, ולצורך העניין, פינוי אזרחי.
יורם לרדו: העילות, בשני הפינויים, הן עילות צבאיות.
יורם לרדו: קרי, המלצת צבאית באישור דרג מדיני.
יורם לרדו: אין פה, אין פה, התוכנית זאת לא נותנת מענה.
יורם לרדו: ואני גורם מבצע, לא גורם מחליט.
יורם לרדו: בסוף, מה שמבקשים ראשי הרשויות, זה נדרש באמת מגורמים שמחליטים אם לאפשר את יתירות הזאת, את הקופה הזאת ואת הגמישות הזאת.
יורם לרדו: את זה אני לא יודע.
יורם לרדו: זה לא בסמכותי לקבל את ההחלטה הזאת.
יורם לרדו: אני בניתי תוכנית, כפי שאמרתי, שהיא מבוססת על עילות של סכנת חיים ופינוי צבאי ואזרחי.
נירה שפק: אז בואו נכנס לתוך התוכנית רגע.
איתמר רביבו: יורם, רק משפט אחד.
איתמר רביבו: בסוף מה שקורה הוא שאתם עובדים על תוכניות שלא באמת מתממשות, כי אם מחר יש פה סבב, כל התוכנית הזאת, סליחה, היא שווה את הנייר שהיא כתובה עליו.
איתמר רביבו: כי מה שיקרה, אנחנו נבוא, יבוא שר הביטחון למפגש עם ראשי הרשויות, אנחנו נגיד: אנחנו רוצים פינוי עכשיו.
איתמר רביבו: בפעם הקודמת, ייאמר לזכותו, הוא בא ודפק על השולחן ואמר: עכשיו הם יקבלו פינוי, כל מה שצריך וכל מי שרוצה לצאת.
איתמר רביבו: אז לכאורה, התוכנית הזאת לא שווה כלום.
נירה שפק: אז איתמר, אני רוצה שנתקדם עם התוכנית.
נירה שפק: חבר'ה, זו ועדה של ביצוע.
נירה שפק: לא ועדה של דיבורים.
נירה שפק: יורם, בוא נתקדם, בבקשה, בתוכנית לאזור הדרום.
יורם לרדו: יאללה.
נירה שפק: ואז תקראו אותו, והתייחסות.
נירה שפק: אני אסכם פה דברים.
איציק גיא: נמשיך.
איציק גיא: אנחנו מדברים על סך הכול 24 יישובים שמיועדים לפינוי.
איציק גיא: זה על פי המלצת צה"ל.
נירה שפק: צמודי, סמוכי-גדר.
נירה שפק: תגדיר את ההגדרה, כן.
איציק גיא: נכון.
איציק גיא: 24 יישובים סמוכי-גדר.
איציק גיא: אנחנו שמים אותם בשתי מדרגות.
איציק גיא: מדרגה שהיא פינוי שהוא יכול להיעשות אד-הוק על ידי או בסמכות צה"ל.
איציק גיא: ויתר היישובים על ידי החלטת ממשלה, כפי שנאמר כאן.
איציק גיא: מוסדות בריאות ורווחה, אז יש לנו פה פירוט, תכך יוצג כאן על ידי משרד הרווחה, משרד הבריאות, ביתר פירוט.
איציק גיא: והמדרגה השנייה היא מדרגה של מה שאנחנו דיברנו פה, המענה האזרחי, שהוא כבר עניין של תקציב, לאפשר תקציב דרך החלטת הממשלה "מלון אורחים" שיהיה מעוגן ברשויות במנגנון כזה או אחר, ואת ההפעלה שלו יהיה ניתן לעשות בהתאם להחלטת ממשלה, שעכשיו הולכים לפינוי וקליטה, כפי שעלה כאן.
איציק גיא: בהקשר של מוסדות רווחה ובריאות, יש פה שלושה מדרגים למענה.
איציק גיא: הראשון הוא קליטה במוסדות בריאות ורווחה.
איציק גיא: השני זה קליטה במתקני קליטה ארציים או מתקני איכות.
איציק גיא: והשלישי זה אוכלוסייה בקהילה וקליטה במתקנים ארציים.
איציק גיא: הדבר הזה יפורט, אז אני לא ארחיב כאן, על ידי שני המשרדים.
איציק גיא: לסיכום, מבחינת קידום ההמשך בהסתכלות הלאומית, אז אנחנו כרגע בעיצומו של עמ"ט, של עבודת מטה, כדי לעדכן ולתקף את החלטת ממשלה "מלון אורחים".
איציק גיא: אחרי זה התרגום של החלטת הממשלה "מלון אורחים" הוא כבר תרגום פרקטי של זירת דרום, שאותה אנחנו יודעים לתת עכשיו לממשלה ולאשר אותה אד-הוק, כדי לאפשר את מה שעלה כאן, מנגנון מהיר או בהפעלה צבאית או בהפעלה אזרחית.
איציק גיא: וזה, בסופו של דבר, ישרת את ראשי הרשויות להפעלת התוכנית.
איציק גיא: סך הכול, אנחנו מדברים על תקציב של בסדר גודל של 30 מיליון שקל לשבוע.
איציק גיא: אני לא אכנס פה לפירוט של איך הגענו לזה.
נירה שפק: אנחנו נכנס אליו, אבל לא כרגע.
נירה שפק: בוודאי שנכנס.
איציק גיא: מפה אני, ברשותך, היושבת-ראש, אעבור לנציגי צה"ל.
איציק גיא: ראש זירת עורף בחטיבת המבצעים, עמירם.
עמירם מלכא: בוקר טוב, היושבת-ראש, אדוני היושב-ראש.
עמירם מלכא: אני מתמקד במדרגה של התוכנית הדרומית.
עמירם מלכא: התוכנית הצה"לית, כמו שאמר ראש רח"ל, בנויה משלושת המדרגות: צפונית, דרומית וכוללת.
עמירם מלכא: אני אתמקד בדרומית.
גדי ירקוני: אבל רק באיזו תוכנית, שנדע על מה אתה מדבר.
עמירם מלכא: תוכנית "מרחק בטוח", ככה היא נקראת.
גדי ירקוני: אני לא מבין.
גדי ירקוני: אני רוצה לדעת.
קריאה: צבא, צבא.
גדי ירקוני: האם זו תוכנית שצה"ל מפנה?
נירה שפק: הוא עוד לא דיבר.
נירה שפק: תוכנית "מרחק בטוח" זו התוכנית - - -
גדי ירקוני: אני רוצה להבין רק אם זו התוכנית שהצבא בא ואומר ליישוב: אתה חייב להתפנות?
נירה שפק: הוא יפרט בדיוק.
גדי ירקוני: - - -
קריאה: הוא צבא.
נירה שפק: גדי, אנחנו מבינים את הפער, תאמין לי.
נירה שפק: אני אעזור לך להבין.
עמירם מלכא: אז השקף אומר בדיוק את מה - - -
נירה שפק: רם צוחק עליי שאני לא משתלטת עליכם.
ועדת החוץ והביטחון): לא, לא, לא.
ועדת החוץ והביטחון): אני מבסוט מזה שבדרך כלל היא זאת שעושה לי בלגן ועכשיו תורה.
ועדת החוץ והביטחון): מזה אני מבסוט.
יורם לרדו: להיות יושב-ראש זה מחייב.
עמירם מלכא: גילוי נאות, אני ויושבת-ראש מכירים די הרבה שנים.
נירה שפק: אני חושבת שרוב כאן.
עמירם מלכא: התוכנית היא התוכנית הצה"לית שבה צה"ל בא ולוקח תושבים באופן ייזום ממקום מגוריהם, בסדר?
עמירם מלכא: היא בנויה על מדרגות מול טווחי איום: פשיטה, נ"ט וירי תלול מסלול.
עמירם מלכא: ועקרונית, היא נועדה למצות הצלת חיים בלבד, לא שום דבר אחר.
עמירם מלכא: כמובן שכדי לבצע אותה, מחויב הכרזה על מצב מיוחד בעורף.
עמירם מלכא: שעת התקפה לא נותן לצבא את הסמכות החוקית לפנות אזרחים, אלא במקרה של הצלת חיים מיידית שנקבעה הסמכה למפקד בדרג אלוף משנה ומעלה.
עמירם מלכא: וכמובן בלי אישור דרג מדיני, התוכנית לא תופעל.
עמירם מלכא: הצבא יכול להמליץ לדרג מדיני להפעיל "מרחק בטוח", ורק אז תופעל.
עמירם מלכא: כמובן שאין פינוי בכפייה.
עמירם מלכא: דיבר חבר הכנסת קינלי על אלה שנשארים מאחור.
עמירם מלכא: גם אם יבוא הצבא ויחליט שהוא מפנה יישוב בפינוי יזום אד-הוק, אדם יגיד: אני לא מתפנה, כי אני צריך לחלוב או - -
נירה שפק: או סתם לא מתפנה.
עמירם מלכא: - - כמו גיסי בנתיב העשרה, לפנות דברים ידנית מהחממה, אף אחד לא ייקח אותו בכוח.
עמירם מלכא: ויש את עניין שתי מדרגות בתוך התוכנית הצה"לית.
עמירם מלכא: המדרגה שמדברת על פינוי דחק, אלה שישה יישובים שנמצאים בקו גדר.
עמירם מלכא: היישובים האלה הם בסמכות רמטכ"ל להחליט שמול איום קונקרטי, מודיעיני, שחס ושלום, חלילה, יש איזשהו מידע שבטווח הזמן המיידי אם היישוב לא יפונה, תהיה פה בעיה.
נירה שפק: אירוע מורכב.
עמירם מלכא: בדיוק.
עמירם מלכא: אירוע מורכב, נקרא לו ככה.
גדי ירקוני: ואז אנשים יכולים להחליט שהם נשארים ביישוב?
עמירם מלכא: כן.
גדי ירקוני: עד עכשיו צה"ל לא אמר את זה.
נירה שפק: אז יהיה, גדי, אתה צודק, כי היינו בהערכות מצב גם כשהייתי מפקד הגזרה באוגדת עזה, באנו ואמרנו: מה קורה אם עכשיו יש לנו ידיעה על חדירה או אירוע מורכב אחר?
נירה שפק: מה קורה עם אלה שלא מתפנים?
נירה שפק: והיה ממש דיונים עם הבט"פ, ושווה לעשות אותו.
נירה שפק: משטרת ישראל אמרה: אני לא מפנה, אני לא מפנה.
גדי ירקוני: צה"ל אמר - - -
נירה שפק: וצה"ל אמר: אני אפנה By hook or by crook.
גדי ירקוני: בדיוק.
נירה שפק: כי אני לא משאיר אזרח בודד; אני לא אשים מחלקה על זה.
נירה שפק: אז בואו לא נעשה את הדיון הביטחוני הזה פה.
גדי ירקוני: אבל אם שינו את ההנחיות האלה - - -
נירה שפק: אז אנחנו רשמנו.
נירה שפק: גדי, זה לא לפורום הזה.
נירה שפק: זה דיון פתוח.
נירה שפק: רשמנו את זה כנושא, ורם ואני נחליט באיזה פורום זה ידובר הנושא הזה.
יוני ממו: רק אומר שלפיקוד העורף בסיטואציה כזאת יש את הסמכות לפנות תושבים גם בעל כורחם.
נירה שפק: אבל זה דיון לא לפה.
גדי ירקוני: בגלל זה זו תוכנית שלראש המועצה אין יד ורגל.
נירה שפק: ואנחנו נטפל בזה.
נירה שפק: אנחנו מבינים את הפער.
נירה שפק: זה יטופל בנפרד.
ועדת החוץ והביטחון): כן.
עמירם מלכא: פותח סוגריים ואומר, גם ביישוב שעומד לעלות באש, ואנחנו יודעים שאנחנו מתעסקים בזה הרבה, אם אזרח מסרב להתפנות, לא יבוא כוח יס"מ, כמו שקרה באסון הכרמל ב-2010, וישלוף אותו מהבית.
עמירם מלכא: לא.
עמירם מלכא: זה לא יקרה.
נירה שפק: לכן אנחנו מבינים שזו סוגיה שנבחנה והיא חדשה, ונבדוק אותה.
נירה שפק: הלאה.
ועדת החוץ והביטחון): צריך לבדוק משפטית, כמובן.
נירה שפק: משפטית והכול, כן.
עמירם מלכא: ששת היישובים בפינוי דחק מופיעים כאן.
עמירם מלכא: פה הרמטכ"ל יכול להסמיך את המפקד הגזרתי מול האיום הקונקרטי המיידי, לא לחכות לאישור דרג מדיני, ולהביא את הסד"כ המיידי לפנות.
נירה שפק: בסמכות מפקד גזרה.
עמירם מלכא: והעיר שדרות על מורכבותה, כמו שעלתה מקודם, יש מרחב מאוים מוגדר בעיר שדרות שהוא כן בתוך עבודת מטה של פינוי.
עמירם מלכא: פיקוד הדרום נמצא בשיאו של - - -
נירה שפק: אז אני מציעה שנשים גם את סוגריים כרגע.
נירה שפק: שומעים אותנו תושבי שדרות.
נירה שפק: עכשיו מתלבטים איזו שכונה זאת.
עמירם מלכא: חד-משמעית.
עמירם מלכא: ברור, ברור, ברור.
נירה שפק: ותכף ראש העיר שדרות יעלה גם, כי הוא תכף שורף לנו את המסך.
גדי ירקוני: נירה, אני מציע שגם שכלל היישובים - - -
גדי ירקוני: נירה, אני מציע - - -
נירה שפק: אנחנו נעשה דיון נפרד עליו.
גדי ירקוני: רגע, רגע.
גדי ירקוני: אני פשוט מכיר את הניואנסים, וזה שטוב שהוועדה לא תתייחס.
גדי ירקוני: קבעו שישה יישובים.
גדי ירקוני: אני חושב שלקבוע שישה יישובים, אני אומר לצבא בתור אחד שמכיר למה הם בחרו, זה לא נכון.
גדי ירקוני: זה יכול להיות מחר יישוב א', מוחרתיים יישוב ב'.
נירה שפק: זה תלוי הערכת מצב.
נירה שפק: זו הערה שאנחנו מכירים.
גדי ירקוני: אז פה צריך לקבוע - - -
נירה שפק: כרגע התוכנית היא אל מול יישוב, גדי.
נירה שפק: אין מה לעשות.
גדי ירקוני: כל יישוב יהיה לו איום קונקרטי.
נירה שפק: אבל זה תלוי הערכת מצב.
נירה שפק: בהערכת המצב הנוכחית זה ששת היישובים האלה.
נירה שפק: בזה אני רגועה.
נירה שפק: תמשיך, בבקשה.
נירה שפק: חבר'ה, תשתדלו פחות קריאות ביניים, כמו שאומר לי רם.
עמירם מלכא: אם נצטרך אחר כך להתייחס למה שאמר ראש המועצה, נתייחס.
עמירם מלכא: אין שום בעיה.
נירה שפק: לא צריך.
עמירם מלכא: היסעים וסד"כ, כמו שגברתי היושבת-ראש ביקשת, האחריות הפינוי בעוטף עזה היא של פיקוד הדרום.
עמירם מלכא: פיקוד העורף, לא סתם כומתות כתומות נמצאות כאן, גם אני לא משוחד, הוא גוף ביצוע תחת פיקוד הדרום בהקשר הזה.
עמירם מלכא: יש סד"כ היסעים צבוע, צה"לי, שמגיע בחוזים נצורים.
עמירם מלכא: זה צבאי.
עמירם מלכא: זה לא האוטובוסים הצהובים.
נירה שפק: היה לנו דיון על ההיסעים השבוע בנפרד.
נירה שפק: אז אפשר להתקדם.
עמירם מלכא: מאה אחוז.
עמירם מלכא: ובשתי המדרגות שדיברתי בין ששת היישובים, מי עושה את זה, לבין תוכנית "מרחק בטוח" המלאה בפיקוד הדרום, יש סד"כ צה"לי צבוע בתוך התוכנית מהסד"כ הקונקרטי עם מפקד הגדוד שעושה את זה, לצורך העניין.
נירה שפק: זאת אומרת, לדבריך, על כל יישוב שהיום בהערכת המצב מוגדר, יש מפקד X שיש לו שם ושם משפחה ומספר אישי, עם X חיילים, אני בכוונה יורדת לרזולוציה הזאת, שעשה סיור ביישוב, דיבר עם הנהלת הקהילה, יודע מי כאן כמה עשה סיור וראה, כמו שעושים קבלת גזרה בתע"מ, יודע בדיוק מה – אני ארצה אחרי זה שהרשויות יתייחסו לנושא הזה – ובהינתן פקודה, לא צריך עכשיו להתחיל ולבזבז זמן, אלא הוא יודע מה המקום, הוא יודע איפה האוטובוס עומד, מאיפה, איפה הממ"דים, והכל.
נירה שפק: אחרי זה התייחסות.
עמירם מלכא: זה בנוהל הקרב.
עמירם מלכא: זה בהחלט בדיוק כמו שזה.
נירה שפק: מעולה.
נירה שפק: אני ארצה לדעת מה קורה בנוהל הקרב בשלב הלאה.
עמירם מלכא: בשקף הבא, אפשר לראות גם את התרגול של התוכנית.
עמירם מלכא: פה מופיע גם פיקוד הצפון וגם פיקוד הדרום, איפה היא תורגלה ברמת תרגיל מפקדות ואיפה היא תורגלה תרגיל שטח, כולל השנה, ערב שומר חומות, בחודש המלחמה הצה"לי שהיה מתוכנן, הידוע והמפורסם.
עמירם מלכא: ממש בשבוע, אותו שבוע, כפר עזה, כרם שלום – לא כרם שלום – נחל עוז, ושכחתי עוד אחד, שהיה תרגול פיזי.
נירה שפק: נתקדם.
נירה שפק: ראשי הרשויות או נציגיהם יתייחסו.
עמירם מלכא: שורה תחתונה, שקף האחרון שלי, נוהל הקרב המטכ"לי שבוצע לתוכנית.
עמירם מלכא: דצמבר 20 התנעה מחודשת של התוכנית מול הצורך המבצעי.
ועדת החוץ והביטחון): תורגל גם הגורם הקולט?
נירה שפק: תכף נתייחס לזה.
שגיא ברוך: בתרגיל עכשיו בשבוע העורף הלאומית, הרגלנו דווקא בצפון.
יורם לרדו: זה שגיא ברוך.
יורם לרדו: הוא מח"ז דרום, פיקוד העורף.
יורם לרדו: איש יקר.
עמירם מלכא: אני אשלים את שגיא.
ועדת החוץ והביטחון): כאילו תורגל גם הגורם הקולט.
שגיא ברוך: אני כאן גם כגורם קולט, גם במקרה מול שאלתך, אני - - -
נירה שפק: תכף הוא ישלים.
נירה שפק: אז תכף עמירם מסיים ואתה תשלים.
שגיא ברוך: בהחלט.
עמירם מלכא: לפני פחות מחודש, חודש המלחמה, שבוע המלחמה הצה"לי, היה התרגיל בפיקוד הצפון, תרגול שטח מלא.
עמירם מלכא: שגיא היה מנהל התרגיל, אז הוא יתייחס.
עמירם מלכא: אבל זה היה בתרחיש צפוני.
נירה שפק: אנחנו לא מדברים על הצפון.
נירה שפק: על הצפון נעשה דיון בנפקד.
עמירם מלכא: מאחר שאנחנו עוסקים בדרומי, ציינתי את שלושת היישובים שתורגלו.
עמירם מלכא: נוהל הקרב, הרמטכ"ל אישר.
עמירם מלכא: סגן הרמטכ"ל הקודם עשה מש"מ בראשותו עם הגורמים הרלוונטיים בתוך הצבא וגם גורמים אזרחים בהקשר הזה.
נירה שפק: לילך, אני ארצה שתתייחסי אחר כך לתחושה במועצה לאור התרגול הזה, אם יש פערים.
לילך שיינגורטן: כן.
לילך שיינגורטן: בהחלט.
עמירם מלכא: התוכנית הופצה במעמד מחייב את כלל הצבא ב-10 באוגוסט 2021 ואושרה על ידי שר הביטחון, כמו שהציג ראש רח"ל, בספטמבר השנה, אחרי שהוצגה עקרונית.
יורם לרדו: עקרונית.
נירה שפק: עקרוני זה מושג מפחיד.
נירה שפק: תכף נדבר עליו.
נירה שפק: מח"ז דרום, שגיא.
שגיא ברוך: בוקר טוב.
שגיא ברוך: אני רק אשלים מעט על דברי עמירם.
שגיא ברוך: לעניין השאלה שנשאלה פה על מקודי הקליטה בצפון, תרגלנו גם את הקליטה בקיבוץ מזרע, חבר'ה שפינינו מכבר יובל ומאביבים.
שגיא ברוך: באפריל בוצע תרגול, ערב חודש המלחמה, בוצע תרגול עם הגדוד הסדיר שאחראי לפינוי אותם יישובים עם אזר"מים.
שגיא ברוך: לא הצקנו לאזרחים עצמם.
שגיא ברוך: הבאנו את החיילים שידמו אזרחים מדומים, ופונו, עד לשלב הקליטה.
שגיא ברוך: לא תרגלנו את נושא הקליטה באותו תרגיל, כי זה לא - - -
נירה שפק: רם צודק בשאלתו, כי השלב של הקליטה הוא אחד החשובים.
שגיא ברוך: הוא מורכב ומתעסקים בחלון זמנים אחר.
שגיא ברוך: זהו.
שגיא ברוך: תורגל שם את זה.
שגיא ברוך: וכמעט כל שנה מתורגל.
שגיא ברוך: יש גדוד שיורד לאימון, גדוד סדיר.
שגיא ברוך: אנחנו נתרגל את זה.
נירה שפק: אתה אומר שבנושא הכשירות יש סרגל מסודר.
נירה שפק: נשמע גם מה קורה עם האזרחים.
נירה שפק: אני כרגע חייבת לתת גם לאלון דוידי.
נירה שפק: בבקשה, להעלות אותו בזום.
נירה שפק: למה, הוא עוד דקה יולד מרוב לחץ.
נירה שפק: לא, הוא דווקא נראה רגוע.
נירה שפק: אלון, אתה מקשיב, שומע?
אלון דוידי: נירה, אני נזכר שהיית פה - -
נירה שפק: אמרתי שאתה נראה רגוע.
אלון דוידי: - - איך קוראים לזה?
אלון דוידי: שניהלת את הזה אצלנו, איך קראו לזה?
אלון דוידי: של פיקוד העורף.
נירה שפק: בצבא, כן.
אלון דוידי: איך קראו לזה, נו?
אלון דוידי: איך קוראים לזה?
נירה שפק: פיקדתי בצוק איתן על הגזרה, כן, אלון.
אלון דוידי: על הגזרה.
אלון דוידי: אז אשתי כל הזמן – נירה, כנראה, היא אשת צבא.
אלון דוידי: אז היא רצתה לשמור ביטחון שדה, כי הייתה רוצה להיפגש.
אלון דוידי: היא הייתה כל בוקר שולחת לי ב-07:00: אהלן, מתי יושבים על כוס קפה?
אלון דוידי: מתי יושבים על כוס קפה?
אלון דוידי: יום אחד אשתי אומרת: תגיד לי, מי זאת הנירה זו?
אלון דוידי: שולחת לך כל בוקר: מתי אתה בא לשבת איתי על כוס קפה, על כוס קפה.
אלון דוידי: אז קודם כול, אנחנו מברכים על הדיון החשוב הזה.
אלון דוידי: אני מודה לך ואין ספק שזה שאת תושבת האזור - - -
נירה שפק: לא, רגע.
נירה שפק: שלא יחשבו שהתחלתי.
נירה שפק: היה לנו הסכם עם ראשי רשויות.
נירה שפק: רק שנייה, אלון, אלון, אלון.
נירה שפק: שנייה.
נירה שפק: גם בעלי מקשיב, לא מתאים לי.
אלון דוידי: כפרה, אני כבר עם שבעה ילדים, בת 24 הראשונה ובת 10.
אלון דוידי: לא נראה לי שמישהי תרצה לקחת אותי, חוץ מאשתי היקרה.
נירה שפק: אני מכירה את הילדים שלו אחד-אחד.
נירה שפק: המנהיגות הבאה היא הבת שלו.
אלון דוידי: אני רוצה להגיד כמה משפטים.
נירה שפק: רק שנייה, אלון, אלון.
נירה שפק: אני רק אגיד ככה, להוריד את זה.
נירה שפק: אסור להגיד דברים לראשי הרשויות.
נירה שפק: ובסוף ראש הרשות צריך להתארגן למקרה שחס וחלילה קורה משהו, איך עושים קוד.
נירה שפק: אני מפקדת נפה בקוד אזרחי.
נירה שפק: אספתי את ראשי הרשויות אליי אחד-אחד, ואמרתי לו: תקשיבו, אם אני מתקשרת אליכם ואומרת: בא לך לשתות איתי קפה?
נירה שפק: יש לך חמש שעות לארגן את החמ"לים שלך לקראת תחילת תקיפה.
נירה שפק: אז היה לי קוד.
נירה שפק: אני שולחת לו: אתה רוצה לשתות איתי קפה?
נירה שפק: לכל ראשי הרשויות.
אלון דוידי: אה, באמת?
אלון דוידי: זו הייתה הכוונה?
אלון דוידי: לא הבנתי עד היום.
נירה שפק: זהו.
נירה שפק: הורדנו את זה מסדר-היום.
נירה שפק: כן, אלון.
נירה שפק: אליך.
אלון דוידי: טוב.
אלון דוידי: אני עכשיו בנימה רצינית.
אלון דוידי: קודם כול, אני רוצה להגיד שאני עצוב.
אלון דוידי: אני עצוב היום, וגם אני עצוב אתמול.
אלון דוידי: אתמול היה הטקס של סיום המכשול.
אלון דוידי: אני חושב שהדיון הזה היה צריך להיות בעזה, לא פה.
אלון דוידי: העצב על זה שמדינת ישראל, אנחנו אחרי 20 שנה עסוקים בלמגן את עצמנו לדעת, ואנחנו עוסקים ובודקים איך אנחנו מפנים יישובים.
אלון דוידי: קודם כול, זה חשוב לפנות ולדאוג לתושבים.
אלון דוידי: אבל אני אומר ברמה המדינית, ברמה של מדינת ישראל, זה יום עצוב.
אלון דוידי: זה דיון חשוב, אבל זה יום עצוב.
אלון דוידי: הדיון הזה היה צריך להיות בצד השני, והיינו צריכים להשתמש בכספים כדי להקים עוד ועוד בתים, ולהגיע עד הגבול ולמלא פה באמת את הביקוש של התושבים ולהפוך את האזור הזה לעוד ועוד ועוד תושבים.
אלון דוידי: דבר שני, אני רוצה להגיד שאפו ליורם ולצוות.
אלון דוידי: אין ספק שהנושא הזה של תוכנית הבינוי במשך שנים היה ערטילאי ולא מובן, ואני אומר גם שלא נהרוג את השליח.
אלון דוידי: אני חושב שעם הזמן המועד שאתה בתפקיד ועם הצוות, אין ספק שיש פה תוכנית.
אלון דוידי: סוף סוף יש משהו.
אלון דוידי: גדי, אפשר להתווכח, אפשר זה, אבל יש משהו שאנחנו יכולים לראות אותו, וזה דבר חשוב.
אלון דוידי: הדבר השלישי שלי חשוב לומר הוא: אני רוצה שזה יישאר עדיין, ההחלטות האלה, בצבא, במשרד הביטחון.
אלון דוידי: כמו שבסוף בל"ג בעומר, מי שקובע אם מותר להדליק מדורות או לא במדינת ישראל, מי שמוציא את ההנחיות, הוא ראש כב"ה, נציב כיבוי אש, לא ייתכן הדבר הזה, שבנושא של התעסקות צבאית וביטחונית, כל ראש רשות יחליט מה הוא עושה ואיך הוא עושה.
אלון דוידי: אני מאז ומתמיד, גם כשדובר בדיונים הראשונים על כן מפנים את שדרות לא מפנים את שדרות – שדרות היא עיר בישראל.
אלון דוידי: אנחנו לא יכולים בכלל לדמיין את עצמנו איזה כישלון זה יהיה למדינת ישראל, אם היא הולכת ומפנה 30,000 איש.
אלון דוידי: מה כן?
אלון דוידי: אין ספק שצריך לדאוג לתושבי שדרות.
אלון דוידי: ולכן אני אומר שאנחנו חייבים לדאוג לכך שהתוכנית הזו, שדובר על הפינוי של התושבים וחלק מהתושבים, כמו שאמרו ידידי איתמר וגם גדי, היא חייבת להיות מאושרת אתמול.
אלון דוידי: ואנחנו חייבים לקבל את הוואוצ'רים היום.
אלון דוידי: ואנחנו צריכים לנהל משא ומתן ולדאוג לכך שכבר יהיו מקומות מוסדרים, ולא ברגע האחרון נתחיל לריב עם כל מיני מקומות.
אלון דוידי: והמחירים מאוד יקרים, ויש גם גורמים, מה שנקרא, אתם יודעים, מנצלים את הביקוש.
אלון דוידי: ולכן אני אומר, אדרבא.
אלון דוידי: הדיון הוא חשוב.
אלון דוידי: התוכנית חשובה.
אלון דוידי: ובאמת צריך לאשר.
ועדת החוץ והביטחון): דוידי, דוידי, אני יכול לשאול אותך שאלה?
אלון דוידי: לשאלתך, נירה, וזה חשוב מה שאמרת.
נירה שפק: אלון, אלון, אלון, רם בן ברק רוצה לשאול אותך משהו.
אלון דוידי: בוודאי שאני הייתי, כראש עיריית שדרות, רוצה שלא יהיה רק את הסכום שאושר בתוכנית, שאני חייב לומר שגם רח"ל וגם יורם עצמו וכולם באמת מגלים פה רגישות ונכונות, בוודאי ובוודאי שאם מדינת ישראל תחליט להוסיף עוד ועוד תקציבים לטובת התוכנית הזאת, אנחנו נהיה בהרגשה טובה יותר, כי אנחנו נדע לתת מענה טוב יותר לכלל התושבים.
ועדת החוץ והביטחון): אלון, אלון, שאלה.
ועדת החוץ והביטחון): אפשר לשאול אותך שאלה?
אלון דוידי: בטח.
נירה שפק: רם בן ברק.
אלון דוידי: כן, אני יודע.
ועדת החוץ והביטחון): כמו שאני הבנתי נכון מירקוני, זה לא שמישהו חושב לקחת את הסמכות מצה"ל.
ועדת החוץ והביטחון): אף אחד לא חושב לקחת את סמכות מצה"ל.
ועדת החוץ והביטחון): זה ברור לגמרי שצה"ל מחליט מתי זה מצב ביטחוני שצריך פינוי, ואף אחד אחד לא יכול לעשות את זה.
ועדת החוץ והביטחון): מה שאני הבנתי שיש כאן פער בין תוכנית הפינוי הכללית לבין תוכנית שכשאתה רואה, כשאתה נכנס למצב מיוחד, ועדיין אין פינוי, אבל אתה מכיר את התושבים שלך היטב, אתה יודע שיש אנשים שיותר קשה לפנות אותם בזמן אמיתי בגלל, נאמר, שהם סובלים מנכות כזאת או אחרת.
ועדת החוץ והביטחון): אתה יודע שיש אנשים שסובלים מפוסט-טראומה, ואתה חושב שהמצב הזה יכול להרע את מצבם.
ועדת החוץ והביטחון): האם במצב הזה צריך לאפשר לראש רשות או לראש מועצה שיקול דעת בפינוי, כמובן מגובה בכסף, כן?
אלון דוידי: רם, השאלה היא מצוינת.
אלון דוידי: ואני רוצה לקחת אותך לתחום אחר, לתחום החינוך.
אלון דוידי: אנחנו יש לנו בתי ספר.
אלון דוידי: בזמנו אני כתושב, לא כראש עיר, הגשתי ביחד עם חברים פה, עם בתיה קטר ועם תושב שער הנגב ואחרים, הגשנו בג"ץ למיגון בתי הספר.
אלון דוידי: כל בתי הספר בעוטף מוגנים, מוגנים ב-100%.
אלון דוידי: כל הגנים מוגנים ב-100%.
אלון דוידי: כל מעונות היום מוגנים ב-100%.
אלון דוידי: מי שמחליט אם פותחים את בית הספר או לא פותחים את מערכת החינוך, ברמה העקרונית, הוא פיקוד העורף.
אלון דוידי: אבל אנחנו הגענו, מהניסיון שלנו, למה שנקרא היוועצות.
אלון דוידי: ומה הכוונה?
אלון דוידי: כל יום בזמן מלחמה, יש לנו דין ודברים ושיח עם אנשי פיקוד העורף ועם אנשי - -
נירה שפק: האוגדה ופיקוד דרום.
אלון דוידי: - - ועם אנשי אלוף פיקוד דרום, ולמעשה, ועם משרד החינוך, ואנחנו דנים כל יום באמת בהתרחשויות.
אלון דוידי: אין ספק שלנו, כראשי רשויות, יש סמכות, ואנחנו מפעילים אותה לעיתים, שגם אם אומרים לנו, למשל: תחזירו את הילדים לבית הספר, ראש רשות יכול לבוא ולהגיד: אני חושב שזה מוקדם מדי להחזיר את התלמידים, כי הם בטראומה, כי המורים צריכים להתארגן.
אלון דוידי: לכן אני חושב שעדיין הסמכות צריכה להיות בידי צה"ל, אבל תוך היוועצות עם ראשי הרשויות.
אלון דוידי: ודאי וודאי שאסור להשאיר את זה רק בידיים של צה"ל.
אלון דוידי: צריך להיות, צריך, מבחינת התקציב והוואוצ'רים והכול, היום זה צריך להיות, כדי שנוכל באמת לנהל את השיח עם המקומות שאנחנו רוצים לשמר ולשמור לטובת התושבים שלנו.
אלון דוידי: אבל ההחלטה צריכה להיות בסמכות המדינה, בהיוועצות עם ראשי הרשויות.
אלון דוידי: ואפשר גם לקבוע כלל שלראש רשות תהיה סמכות עד משהו מסוים.
אלון דוידי: אבל ודאי וודאי שאנחנו – אנחנו לא מנהלים גם את שיקולי הביטחון.
אלון דוידי: אתה הרי מכיר את זה כאיש ביטחון.
אלון דוידי: הרי תחשוב שבאותה צורה היינו אומרים, לא יודע מה, לראש עיריית ירושלים עכשיו: בוא תחליט אם אתה סוגר העיר, פותח את העיר.
אלון דוידי: הכול צריך להיות בהיוועצות, וכמובן לתת לנו את היכולת להחמיר אם אנחנו מרגישים כך.
נירה שפק: לפני שנעבור לנושא הבא, אני כבר אתן, אני רוצה רק להתקדם עם המצגת ותכף אני אתן זה.
נירה שפק: כדי להבהיר את מה שנאמר עכשיו על ידי אלון דוידי ולשים את הנתונים כמו שהם על השולחן מבחינה משפטית.
נירה שפק: ראש רשות הרשאי להחמיר, לא להקל.
נירה שפק: זאת אומרת, אם יש החלטה צבאית, נגיד, יש לימודים, ראש הרשות אומר: אני חושב שלא צריכים להיות לימודים.
נירה שפק: בסמכותו, כי הוא יכול להחמיר, לא להקל.
נירה שפק: אבל הוא צריך גם שיהיה לו את הגיבוי שלו.
נירה שפק: אחר כך צה"ל לא יבוא אם, חס וחלילה, יקרה משהו, או משרד הביטחון יבוא ויגיד נגיד – אני אזכיר לכם את המקרה של רוביק דנילוביץ' בבאר שבע.
נירה שפק: היה אירוע שנאמר: יש לימודים.
נירה שפק: רוביק דנילוביץ' החליט: אין לימודים.
נירה שפק: אחר כך, מה שקרה אז שהיה טיל, פגע בבית ספר, ואז כולם אמרו: הינה, יופי, תראו את זה; הוא הציל.
נירה שפק: אבל איפה הבעיות?
נירה שפק: אני לא מתייחסת למקרה הספציפי הזה.
נירה שפק: כל אלה שלא עבדו, באו ואמרו: סליחה, מי משלם לי את היום הזה?
נירה שפק: אמרה מדינת ישראל: סליחה, אני אמרתי לחזור לעבוד.