GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
נירה שפק: שנים טיפלנו בזה שיהיה להם כסף, כי ראש רשות כשהוא מקבל החלטה כזאת צריך לדעת שכל ההיטלים התקציביים – ואם, חס וחלילה, היה קורה למישהו בעיה, חס וחלילה, היה נפגע והיו באים לתבוע, לא היה מענה.
נירה שפק: לכן זו סוגיה בפני עצמה שאני לא רוצה להיכנס אליה כאן.
נירה שפק: מה שאמר ראש הרשות לגבי התייעצות וההיוועצות, זה נכון.
נירה שפק: בסוף הם המוציאים לפועל.
נירה שפק: אבל מי שמחליט והסמכות בידיו, זה צה"ל ומשרד הביטחון.
נירה שפק: זאת אומרת, כשאומרים, נגיד: אפשר להחזיר, אבל מבקשים עוד יומיים.
נירה שפק: אני כמפקדת גזרה הייתי יושבת עם אלוף הפיקוד ומפקד האוגדה ואומרת: אני ממליצה עוד יומיים.
נירה שפק: ואז צה"ל היה מוציא לזה גיבוי.
נירה שפק: זאת אומרת, אם אין את הגיבוי, זה לא היה קורה.
נירה שפק: ולכן חשוב השיח הזה.
איתמר רביבו: נירה, אפשר רק משפט אחד, ברשותך?
נירה שפק: ואנחנו רוצים לסיים, כי ב-11:00 בול זה נסגר.
איתמר רביבו: אחד.
איתמר רביבו: אני מבקש להעלות הצעה.
גדי ירקוני: מה נסגר?
גדי ירקוני: אנחנו לא יכולים לדבר?
נירה שפק: בטח שכן, אבל יש זמן.
נירה שפק: גדי, אתם - - -
איתמר רביבו: נירה, אני מבקש להעלות הצעה אחת.
איתמר רביבו: אני שלוש שנים בתפקיד, ואני מכיר את הדיונים האלה במשך שלוש שנים.
איתמר רביבו: ובאמת אני מצטרף לאלון, וזו הזדמנות לומר גם ליורם וגם לאנשים פיקוד העורף שעושים עבודה למופת.
נירה שפק: תכף נגיע לשלב המחמאות.
נירה שפק: אנחנו כאן בביקורה ובבקרה.
איתמר רביבו: קודם כול, יישר כוח.
איתמר רביבו: אבל רגע לפניכן, אני מכיר את הדיונים האלה במשך שלוש שנים, ובינתיים היו סבבים שהמציאות עלתה על כל דמיון, מה שנקרא.
איתמר רביבו: ואני מציע שבינתיים תתקבל איזושהי החלטה עד שלא תהיה תוכנית מוסדרת סדורה גמורה.
איתמר רביבו: יש לנו ניסיון טוב משומר חומות בסך הכול.
איתמר רביבו: צריך לשפר אותו ולייעל אותו.
נירה שפק: איתמר, אני אתייחס לזה.
נירה שפק: בבקשה, תנו לי להתקדם.
נירה שפק: אני אתייחס למדרג הביניים.
נירה שפק: הגדרתי את זה בהתחלה.
איתמר רביבו: עוד שעה מתחיל סבב, מה קורה?
נירה שפק: איתמר, אם אתה זוכר, פתחתי בזה.
נירה שפק: מה קורה אם מחר, אם הרגע, אם אתמול, עכשיו, ברגע זה, קורה.
נירה שפק: אין פתרון.
נירה שפק: אני אומרת את זה.
נירה שפק: ואנחנו נתייחס.
גדי ירקוני: נירה, תשאירי לנו עוד זמן לדבר.
נירה שפק: אני אשאיר לכם, ולילך לא יצאה לדבר בכלל.
לילך שיינגורטן: רק מקשיבה.
נירה שפק: את לא מתפרצת.
נירה שפק: הרי נשים לא מתפרצות.
נירה שפק: סתם.
נירה שפק: אני אעשה לכם היום יום מגדר.
נירה שפק: כן, לילך.
לילך שיינגורטן: אני רוצה להתייחס לכל הדברים שאמרו פה.
לילך שיינגורטן: קודם כול, אני אתנצל בשמו של אופיר.
לילך שיינגורטן: הוא לא נמצא פה.
לילך שיינגורטן: זה נושא מאוד מאוד חשוב, אבל הוא נמצא בעבודה בחוץ לארץ, בארצות הברית כרגע.
לילך שיינגורטן: אני אומר ככה.
לילך שיינגורטן: במועצה האזורית שער הנגב, בשומר חומות, באמת בהחלטה משותפת יחד עם שר הביטחון, כ-2,000 תושבים קיבלו מענה במסגרת שהמועצה נתנה.
לילך שיינגורטן: אנחנו מתייחסים בהקשרים הללו, נגיד, שיש שמונה יישובים בשער הנגב שנמצאים ב-0–4 ק"מ.
לילך שיינגורטן: אני מתייחסת רגע להיבטים של החוסן.
לילך שיינגורטן: אנחנו מדברים כל הזמן על הצלת חיים.
לילך שיינגורטן: הצלת חיים היא חשובה, ואני אומרת כאילו שאין ספק שלשמור על גוף חשוב, אבל לשמור על הנפש חשוב לא פחות.
לילך שיינגורטן: אני אגיד בהקשר הזה שהתושבים שברגע הראשון שצריכים לצאת, מתוך הכרות מוקדמת שלנו, מקבלים מענה דרך מרכז החוסן ובסיוע משרד הרווחה.
לילך שיינגורטן: וברגע שמגיע תושב שאנחנו יודעים מראש שיש איתו בעיה, אז הוא מקבל את המענה.
לילך שיינגורטן: אני אגיד שוב, זה מתקציבים שמיועדים מראש, וחשוב לשמור על הסעיפים התקציביים האלה, ולא לקחת אותם לדברים אחרים.
נירה שפק: בדברים האלה מסכימה.
לילך שיינגורטן: מיועדים ספציפית לנושא הזה.
נירה שפק: אז תכף יתייחסו לזה.
נירה שפק: לילך, אני אתן לך ראשונה להגיב.
נירה שפק: אני פשוט עוברת להשלים משרדי ממשלה.
נירה שפק: אז, לילך בשדות נגב - - -
גדי ירקוני: רם, כשאתה תהיה היושב-ראש, אתה נותן לי ראשון.
גדי ירקוני: ככה הולך, הבנתי.
נירה שפק: גדי, יקירי.
נירה שפק: כן, אנחנו עוברים לשלב של משרדי הממשלה המשלימים.
נירה שפק: נתחיל עם אלי, משרד הפנים.
נירה שפק: תציג את עצמך.
אלי רגב: שמי אלי רגב, מנהל מינהל החירום של משרד הפנים.
אלי רגב: גברתי יושבת-ראש ועדת המשנה, אני רוצה רגע להתחיל באיזושהי אמירה שהיא מאוד חשובה כדי להכניס אותנו פה לאיזשהו מכנה משותף של הבנה.
אלי רגב: היום כל מה שקשור בתוכנית של פינוי אוכלוסייה, קליטת אוכלוסייה, מעוגן בתשתית הנורמטיבית אחת, שזו אותה החלטת ממשלה "מלון אורחים" מ-2012.
אלי רגב: התשתית הנורמטיבית הזאת בעצם עושה חלוקת אחריות בין משרדי הממשלה והגופים השונים, כל אחד בתחום ובעולם התוכן שלו.
אלי רגב: כך שאם אנחנו מתייחסים לתוכנית הספציפית הזאת "מרחק בטוח", שמתייחסת לגזרה נתונה, אין לה מענה ספציפי בתשתית נורמטיבית, משום שהיא משנה פה את כללי המשחק מהחלטת הממשלה הנוכחית.
אלי רגב: אני אגיד כמה מילים על העניין הזה, ותכף נראה איך אנחנו חושבים שצריך לקדם את הדבר הזה.
אלי רגב: הבנה שלנו כמשרד הפנים היא שהתשתית הנורמטיבית שצריכה להיות וצריכה לעגן את התוכנית הזאת, לצורך העניין, ולעשות חלוקה בין משרדי הממשלה ולאחריות, צריכה להישען על החלטת הממשלה "מלון אורחים" והיא צריכה להוות חלק ממנה.
אלי רגב: התוכנית היום, רק במילה אחת לגבי "מלון אורחים", מדברת על פינוי מאורגן בשל סיכון שיש על האוכלוסייה או שהאוכלוסייה נותרה ללא קורת גג; ובהינתן שיש או מצב מיוחד בעורף או אירוע אסון המוני ששר לביטחון הפנים בעצם הוא המוסמך לקבל.
אלי רגב: וכל זה תחת החלטת ממשלה.
אלי רגב: שנבין את המסגרת.
אלי רגב: עכשיו, ניסיון העבר לימד, מאז צוק איתן, אני עוד ליוויתי את העניין הזה, כולל בפינוי אוכלוסייה.
אלי רגב: אני פניתי את נתיב העשרה שקלט אותה חבר הכנסת קינלי בירושלים.
אלי רגב: ובעצם לא הייתה החלטה מאז צוק איתן ועד היום על פינוי מאורגן בכל הסבבים שהיו.
אלי רגב: הדבר השתנה במעט בשומר חומות.
אלי רגב: בשומר חומות גם שר הפנים וגם שר הביטחון בעצם שמו תקציב לצורך העניין הזה, כדי לתמוך ברשויות המקומיות בשיפוי האזרחים שלהן שהתפנו גם כשלא הייתה החלטה על פינוי מאורגן.
אלי רגב: זה בעצם מצב חדש שהוא שונה.
אלי רגב: ההבנה שלי, לצורך העניין, הניסיון והבנה של שר הפנים, היא שלאור הקמה של המכשול ולאור המצב החדש הזה, האיום הוא שונה.
אלי רגב: ולכן בין החלופות של פינוי אזרחי לבין החלופות של פינוי צבאי, כנראה שאם יהיה פינוי, הוא יהיה פינוי אזרחי, אוקיי?
אלי רגב: בגלל שהמצב הזה הוא מצב שונה.
אלי רגב: ולכן אנחנו כמשרד אומרים שהפינוי האזרחי, כפי שהוא היה בשומר חומות, הוא נכון.
אלי רגב: ואנחנו נתמוך בו ונעשה את הכול.
אלי רגב: אבל הוא חייב להיות מעוגן בתשתית נורמטיבית.
אלי רגב: אחרת, בעצם – גם משרד האוצר צריך לגבות פה את אותם 30 מיליון כל שבוע, וגם משרד - - -
ועדת החוץ והביטחון): אבל אומרים כאן ראשי הרשויות: הכול טוב ויפה, אבל אנחנו כבר נמצאים שנתיים אחרי, שנה אחרי שומר חומות, ואנחנו עדיין רבים על כספים שכן מגיעים ולא מגיעים, ואומרים: הינה, משרד הפנים, בבקשה, תהיה לנו הרשאה להתחייב, הרשאה להתחייב, שברגע שיש אירוע ואנחנו עושים פינוי אזרחי, אז אני יודע שיש לי את הכסף.
ועדת החוץ והביטחון): אחרת, בשיקולים שלי אני מתחיל להגיד: רגע, מה אני צריך להסתבך עכשיו עם תושבים, עכשיו שנתיים אני אריב עם משרד הפנים.
ועדת החוץ והביטחון): אומרים: אנחנו רוצים שתהיה לנו הרשאה להתחייב אצלנו, ביישוב שלנו, במועצה, בשדרות, בעירייה.
ועדת החוץ והביטחון): אנחנו יודעים שיש עכשיו מצב מיוחד בעורף, אנחנו מחליטים על פינוי אזרחי.
ועדת החוץ והביטחון): התקציב נמצא.
ועדת החוץ והביטחון): זה בעצם, אם הבנתי נכון.
אלי רגב: אדוני היושב-ראש, זו הכוונה.
אלי רגב: זו הכוונה.
נירה שפק: תכף נגיע לזה.
נירה שפק: רם אומר נתון שהוא אחד החורים בתוכנית.
נירה שפק: אז בוא נתקדם.
אלי רגב: כן.
אלי רגב: זו הכוונה כשנקבנו פה במספר, לעשות תמחור לפי 320 לאדם וכן הלאה, וכל מה שקשור בעניין הזה, יחד עם רח"ל.
אלי רגב: למעשה אנחנו רואים עכשיו, לצורך העניין, לבוא ולומר פה שאם הדבר מעוגן בהחלטת ממשלה כחלק ממנה, מתיקון החלטת "מלון אורחים" במסגרת ועדת השרים, לצורך העניין, שאחר כך מקבל תוקף של החלטת ממשלה, זה עסק מעוגן.
אלי רגב: ואותה הרשאה בעצם תהיה בחוזה נצור, בהסכם נצור שמשרד האוצר יודע שהוא צריך לשפות עת שזה קורה.
נירה שפק: אני אגיד רגע מה התקדמנו, כדי שנבין.
נירה שפק: בעצם משומר חומות, כשלא הייתה הגדרה, בא אלי ואמר ובאו רח"ל ואומרים, ואני גם ראיתי שזה הגיע לקצה, כי גם הייתי אצל גדי וראיתי את המספר, עם דקלה, בשומר חומות לא ידעו בכלל איך נותנים, מה מחלקים עם מה, אמרו 250.
נירה שפק: מיכאל ביטון שהיה השר בשאילתה שהגשתי, ותכף אני אתייחס, אמר מתי, עשו עבודה, גילו שפר נפש ליום הוצאה מהבית 320 שקל.
נירה שפק: זאת אומרת, אם אני ואתה הורים עם שני ילדים, מגיע לנו 320 כפול 4, זה הערך.
נירה שפק: קודם כול, שמדינת ישראל תדע שיש אמירה על תקציב.
נירה שפק: השלב השני, זה אומר האם השורה הזאת צבועה בתקציב ויש לה מקור תקציבי.
נירה שפק: והשורה השלישית תהיה איך זה נעשה בפועל.
נירה שפק: אנחנו בשלב שבאים משרד הפנים ואומרים: יש עבודת מטה שהסתיימה ואושרה על ידי משרדי הממשלה לכמה.
נירה שפק: זאת אומרת, אותו אזרח שעד היום, ויש לי 15 פניות רק מיישוב אחד, שבאו ואמרו: אני שילמתי כסף, הלכתי למלון; עד היום אני מחזיק – יש לי את החשבוניות שלהם מהמלונות שאף אחד לא הביא להם לא את ה-250 ולא את ה-320.
נירה שפק: אז התקדמנו.
נירה שפק: תכף נדבר גם על בדיעבד, אוקיי?
נירה שפק: אז קודם כול, נודיע לאזרחים: חבר'ה, מישהו חשב, הבין מה קורה; יש כסף, תדעו שאתם לא צריכים לשים כסף בצד, כי מדינת ישראל תדאג לכם למענה.
נירה שפק: עכשיו בוא נראה את התשובות ליתר.
אלי רגב: אז אני אומר ככה רק בהקשר הזה, מאחר שקוימו דיונים בחלק האופרטיבי עד רמת שר הביטחון, למעשה התקבלו שתי החלטות.
אלי רגב: החלטה אחת בעצם אומרת שאנחנו צריכים להיערך לאותו פינוי אזרחי נוסח שומר חומות, שאנחנו תומכים בו וצריך לעגן אותו.
אלי רגב: אבל לא פסלו את האפשרות שיהיה פינוי כמובן באופן צבאי מאורגן.
אלי רגב: ולכן אנחנו נערכים גם לעניין הזה.
נירה שפק: רק שאלה, שאלה.
נירה שפק: דיברנו על 30 מיליון.
נירה שפק: אני יודעת כמה תושבים יש בעיר שדרות.
נירה שפק: אלון דוידי גם שיתף אותנו.
אלי רגב: אני אגיד לאילו מספרים אנחנו מתייחסים.
נירה שפק: איך רק הוא 50 מיליון, איך זה מסתדר עם כל העוטף ב-30 מיליון.
אלי רגב: אגיד רק לאילו מספרים אנחנו מתייחסים.
אלי רגב: אנחנו מתייחסים להחלטות אופרטיביות שהתקבלו על ידי שר הביטחון על מה מפנים.
אלי רגב: יש בסך הכול 9,200 איש שצריכים להתפנות מ-24 יישובים.
אלי רגב: זאת החלטה.
אלי רגב: אפשר לשנות אותה.
נירה שפק: בעיר שדרות כמה?
יורם לרדו: בעיר שדרות, כפי שהציג פה נציג אמ"ץ, המתחמים המערביים, השכונות המערביות של העיר שדרות.
נירה שפק: זאת אומרת, בערך שכונות מערביות – לא כל העיר שדרות תפונה, אלא שכונות מערביות.
יורם לרדו: לא כל העיר שדרות.
יורם לרדו: וזה כרגע, כפי שהציג נציג אמ"ץ, אמ"ץ.
משה טור פז: אין לזה מענה.
משה טור פז: אין לזה מענה כרגע.
יורם לרדו: כפי שהציג נציג אמ"ץ, חבר'ה.
משה טור פז: צריך לזכור שהבנייה החדשה בשדרות לא באה לידי ביטוי בתוכניות השונות.
נירה שפק: על זה יש צה"ל.
נירה שפק: אני לא עושה את העבודה.
נירה שפק: זה יהיה בדיון אחר.
נירה שפק: זה אופרטיבי.
נירה שפק: אנחנו לא נכנסים לנתונים האלה עכשיו.
משה טור פז: אחר כך אנחנו - - - צריך להכניס את התיקון הזה.
נירה שפק: אז אני מבינה, יש תקציב.
נירה שפק: עכשיו בוא תתקדם, אלי, מהקטע הזה, סליחה.
יורם לרדו: גם שדרות צבועה בתוכנית שלנו.
נירה שפק: חבר'ה, אני אנסה להתקדם.
נירה שפק: אסף, תוכל לבדוק לי עוד עשר דקות, אם אפשר להאריך את זה?
נירה שפק: ובואו נתקדם.
אלי רגב: אוקיי.
אלי רגב: אז רק לגבי הנושא של – אני אעבור ביעף על העניין כדי לא לגזול מזמנכם.
נירה שפק: קח שתי דקות לסיים לנו.
אלי רגב: אנחנו כמובן מקיימים את בקשתו או דרישתו של שר הביטחון להשאיר את המתווה גם של פינוי מאורגן, מסודר, שלא באופן שבו הוא נעשה בשומר חומות.
אלי רגב: ולכן פה אנחנו נערכים לפינוי של אותם 24 יישובים.
אלי רגב: הוא יצוין פה על ידי חטיבת המבצעים, אני לא צריך לחזור על זה.
נירה שפק: אני אעשה דיון נפרד.
נירה שפק: אני אסכם את זה.
נירה שפק: אני אסכם.
נירה שפק: מכיוון שמי שאחראי על הקליטה ולאותו תפר שדיברת עליו, זה משרד הפנים עם יתר הגופים, גם מל"ח, גם פס"ח וגם הרשויות המקומיות, הוא בודק את הנקודה - - -
גדי ירקוני: לא, לא, לא, לא.
נירה שפק: לא להגיד לי לא.
נירה שפק: אנחנו נעשה דיון נפרד, לראות שהרצף עובד.
אלי רגב: אנחנו עשינו כבר עבודה בהקשר הזה, כי שומר חומות בא אחרי העניין.
אלי רגב: ולכן יש היום ליישוב, למרבית היישובים, לא לכולם, יש יישוב שמתפנה ויישוב שקולט.
אלי רגב: ומרבית הדברים מתואמים בין הקולט והנקלט, לצורך העניין.
אלי רגב: אבל זה לא סגור עד הסוף.
אלי רגב: צריך עוד - - -
יורם לרדו: הערה אחת רק.
יורם לרדו: אלי, סליחה, שאני מפריע.
יורם לרדו: מה היתרון של התוכנית שאנחנו רוצים להביא?
יורם לרדו: שבסופו של דבר, ראשי המועצות יקבלו הרשאה להתחייב, כפי שאתה אמרת.
יורם לרדו: הם יעשו הסכמים נצורים, על פי כל יישוב, על פי האופי שלו, קהילה קולטת קהילה, פרטני, ראש המועצה יודע הכי טוב מה נכון לעשות.
יורם לרדו: אותה תשתית התקשרותית תהיה גם בפינוי צבאי, אם הצבא יחליט לפנות.
יורם לרדו: אותם יעדי פינוי יהיו, לצורך העניין, אותם היעדים שהמועצות סוגרות, או אם המועצה מפנה, אז אותם יעדים למעשה משרתים את כל התכליות.
יורם לרדו: ואז ממילא אנחנו, ממילא - - -
ועדת החוץ והביטחון): אני אגיד לך מה הבעיה.
גדי ירקוני: סוף סוף אתה פה תתחיל לדבר עברית.
ועדת החוץ והביטחון): הבעיה היא שבפינוי אזרחי, חלק מהאנשים מחליטים להתפנות וחלק לא.
ועדת החוץ והביטחון): עכשיו, מישהו אומר: יש לי קרובים בראשון, אני אסע להיות בבית הארחה בראשון, למרות שהתוכנית הצבאית שמה אותו במצפה רמון.
נירה שפק: וזה חלק מהבעיה.
גדי ירקוני: יש פתרון לזה.
נירה שפק: הצפי זה עד 10% שכאלה.
יורם לרדו: הסיכוי, הם לא ילכו לשם.
גדי ירקוני: תנו לנו להציג את הפתרון.
גדי ירקוני: תנו לנו.
איתמר רביבו: הם לא ילכו לשם.
איתמר רביבו: זה לא קורה.
ועדת החוץ והביטחון): מה?
איתמר רביבו: זה פשוט לא קורה.
נירה שפק: אנחנו תכף נתייחס לזה.
נירה שפק: אני רוצה רגע, אלי, שני משפטים ואני רוצה לעבור לרווחה, כן.
ועדת החוץ והביטחון): תבין את הפער, תבין את הבעיה.
יורם לרדו: אין מענה לזה.
נירה שפק: יש מענה.
נירה שפק: תכף אני אתייחס אליו.
אלי רגב: גם לגבי הפינוי האזרחי במתכונת, גם שייתנו את העצמאות, לצורך העניין, ואני בעד, כן, לרשויות המקומיות, עדיין הן יצטרכו אותנו כדי שניתן את הסיוע.
אלי רגב: ולכן משרד הפנים יעשה את העבודה המתכללת - -
גדי ירקוני: איזה סיוע?
אלי רגב: - - יחד עם משרדי הממשלה אחרים שעוסקים בזה, שתכף ידברו, לצורך העניין.
אלי רגב: לנו מאוד ברור שלא ניתן בעצם, גם כשנותנים את האפשרות הזאת לרשויות המקומיות, שזה לא יהיה בעצם עם איזשהו ליווי של משרד הממשלה בהקשר הזה.
אלי רגב: בסוף, הם יצטרכו רווחה ויצטרכו בריאות ויצטרכו את כל יתר הדברים.
נירה שפק: וגם זה לקח שלמדנו.
אלי רגב: עכשיו, עוד משפט אחד לגבי התרגול.
אלי רגב: אנחנו ביצענו תרגול בנובמבר 2019 בדרום בין רשות קולטת לזה.
אלי רגב: בהקשר הזה, זה היה אשכול עם רמת נגב.
אלי רגב: והדברים האלה מתבצעים, לצורך העניין, במסגרת - - -
נירה שפק: גם את הלקחים האלה קראתי ויש לי מה להגיד.
נירה שפק: אני רוצה לעבור רגע בלי הפרעות לאילן ממשרד הרווחה.
נירה שפק: אילן, אני מבקשת גם שתיתן התייחסות לעבודה שמתקיימת עם שר הרווחה באנשים עם מוגבלויות בקליטה לאומית בשני המוסדות.
אילן ברוש: אדוני היושב-ראש וגברתי יושבת-ראש ועדת המשנה.
אילן ברוש: אני אילן ברוש, ראש אגף החירום של המשרד.
אילן ברוש: אני רק אציין שבדיוק השבוע היה היום הבין-לאומי לזכויות אנשים עם מוגבלויות.
אילן ברוש: במסגרת השבוע, כל רח"ל, רשות חירום לאומית, ביקרה במרכז הקליטה הלאומי "שלוה".
אילן ברוש: פשוט ראו את המקום, התרשמו, וגם נחשפו לסוגיה של הקליטה.
אילן ברוש: אני אגיד, קודם כול, את הדירקטיבה של השר והמנכ"לית שהיא לא משתמעת לשתי פנים.
אילן ברוש: במעגל של המסגרות החוץ-ביתיות שנמצאות בעוטף, שהן ארבע מסגרות: כרמיה, יכיני, שדרות, אני לא אעבור כרגע על המספרים ועל היישובים.
אילן ברוש: לכל מסגרת כזאת יש מסגרת קולטת מחר בבוקר.
אילן ברוש: אם מחר בבוקר יש ההסלמה ונדרש פינוי, לכל מסגרת כזאת יש מסגרת.
משה טור פז: מה זה?
משה טור פז: מסגרות רווחה.
משה טור פז: לא כל מסגרות פנויות.
אילן ברוש: רגע, רגע.
נירה שפק: קינלי, הוא יפרט.
נירה שפק: תאמין לי.
אילן ברוש: אני אפרט, תאמין לי, אחד לאחד.
אילן ברוש: לכל מסגרת רווחה יש מסגרת קולטת בטווח הקצר, שזה לעד ארבעה ימים, במעטפת של 40 ק"מ, ובטווח הארוך – עד 30 יום.
אילן ברוש: בטווחים ארוכים יותר, אני גם אפרט איפה.
אילן ברוש: לגבי אוכלוסייה עם צרכים מיוחדים בקהילה, ההחלטה היא חד-משמעית: כל אדם עם צרכים מיוחדים בקהילה, שיש לו בעיה של עורף משפחתי, והוא לא יכול להתפנות, או לא מתאימה לו הקליטה שפס"ח ומשרד הפנים במדינת ישראל מאפשרים לו, משרד הרווחה, ללא תשלום, יבצע השמה במקום מותאם.
אילן ברוש: לצורך העניין, בתרחיש הזה, אנחנו מדברים על 24 יישובים.
אילן ברוש: מבדיקה, יש סדר גודל של 1,800 אנשים שרשומים במחלקות לשירותים חברתיים.
אילן ברוש: מבדיקה פרטנית, אנחנו יודעים סדר גודל של 40 אנשים עם מוגבלות, שיש להם עורף משפחתי נמוך, שיצטרכו השמה.
אילן ברוש: אנחנו יודעים לעשות את זה.
אילן ברוש: במקרה ותהיה תוצאה שיהיו יותר אנשים שיצטרכו, מכל נסיבות, ואני לא אפתח את זה, משרד הפנים הגדיר את אנ"א עין גדי, מקום שמוגדר לקליטה של אנשים עם צרכים מיוחדים.
אילן ברוש: 90 חדרים, מתוכם 20 מונגשים.
אילן ברוש: אני פיזית הייתי שם.
אילן ברוש: תגברנו את המקום, את אנ"א עין גדי.
אילן ברוש: ארגנו אותו.
אילן ברוש: לסבר את האוזן, אם מחר בבוקר יש אירוע, כל מי שנמצא ב-24 יישובים האלה וצריך פינו, אנשים עם צרכים מיוחדים, יש לו מקום קליטה מיידי.
איתמר רביבו: איפה זה קרה לפניכן?
איתמר רביבו: זה קרה פעם?
אילן ברוש: תמיד היה.
איתמר רביבו: זה התממש מתישהו?
אילן ברוש: בוודאי.
איתמר רביבו: בעין גדי?
אילן ברוש: רגע.
אילן ברוש: לא.
אילן ברוש: את עין גדי עכשיו קיבלנו.
איתמר רביבו: אוקיי.
אילן ברוש: רגע, רגע, תן לי להסביר.
אילן ברוש: את עין גדי קיבלנו בשנה האחרונה, לאור הפקת הלקחים.
אילן ברוש: משרד הפנים הקצה את אנ"א עין גדי.
אילן ברוש: אני פיזית הייתי שם פעמיים עם המנהל, שריינתי חדר עו"סים.
אילן ברוש: יש צוות מנהל המקום.
אילן ברוש: מרגע שיש הגדרה לפינוי, כל אדם עם מוגבלות הולך לעין גדי.
נירה שפק: אני רוצה - - -
אילן ברוש: לצורך העניין, יש לנו כבר שש שנים התחייבות כספית למרכז "שלוה" בירושלים, 1,200 מטות, מטווח אפס לטיפול ארוך-טווח של 30 יום.
יוני ממו: אבל בשומר חומות זה לא קרה.
יוני ממו: זה לא קרה.
יוני ממו: היה חוסר סנכרון בין המשרדים.
נירה שפק: אני אעצור.
נירה שפק: מכיוון שבשומר חומות גילינו שהיה כשל תהליכי – ברגע שאין אישור לעשות את זה, זה לא קורה.
נירה שפק: כי המדינה החליטה שלא.
יוני ממו: היה סיכום קודם.
נירה שפק: אבל אני אגיד רק אמירה, כדי שנשים דברים על השולחן, אילן ברוש, מג"ד בגדוד חילוץ והצלה בצוק איתן, תחת פיקודי, שפינה, מה שנקרא, גם בכובע הצבאי שלו וגם בכובע האזרחי שלו.
נירה שפק: זה בוצע, זה תורגל.
נירה שפק: ואני רוצה להגיד שאפו רגע למשרד הרווחה.
נירה שפק: אני מחזיקה טבלה שישבתי עם השר ועם אילן, יש ממש, מה שנקרא, שבצ"ק בשפה הצבאי, של מי, לאן ואיזה.
נירה שפק: והפער, שמבחינתי כרגע קיים, זה, מה שנקרא, לאנשי רווחה בקהילה, שפה מי שצריך להחזיק את זה, אלה הרשויות.
נירה שפק: אני ארצה את ההתייחסות שלכם תכף לדבר הזה.
משה טור פז: - - -
אילן ברוש: רק לציין.
נירה שפק: רק שנייה.
נירה שפק: שנייה רגע, קינלי.
נירה שפק: תן לסיים.
נירה שפק: ביטוח הלאומי, ואז אני פותחת.
אילן ברוש: קודם כול, השאפו הוא למנהלות מחלקות הרווחה, ליאורה באשכול וכל החברות.
אילן ברוש: הן עושות עבודת קודש.
אילן ברוש: הן גם מנהלות את כל האוכלוסייה.
אילן ברוש: הן אלה שעשו את המיפוי, אפיינו את האנשים.
אילן ברוש: אנחנו בסוף זרוע הביצוע שיודעת לבצע השמה.
אילן ברוש: זה לגבי המענה לצרכים מיוחדים.
אילן ברוש: המעטפת קיימת.
אילן ברוש: אם מחר בבוקר צריך להפעיל אותה, אנחנו בחוזה קיים, כספי משולם למרכז שלוה.
אילן ברוש: בבקשה.
נירה שפק: רק שנייה, קינלי.
נירה שפק: אני ממש חייבת להכניס את הביטוח הלאומי ואז, אני מבטיח.
נירה שפק: אני פשוט, הזמן שלנו הוא מה זה – הדיון מה זה חשוב למיפוי.
נירה שפק: התעסקנו כל כך בנתונים.
נירה שפק: אני חייבת להכניס את הביטוח הלאומי, כי נעשית עבודה במקביל בדיוק על הדברים שמדברים פה.
נירה שפק: בסוף אנחנו רואים שיש שלוש מדרגות ואין את המדרגה של הביניים, מה קורה אם האזרח לא רוצה ללכת עם הקהילה.
נירה שפק: זה לא קורה הרבה, אבל יש כאלה שמעדיפים ללכת או בנפרד או מטעמי לחץ או למשפחה.
נירה שפק: והגדרת של 320 לא צריכה להיות מוגבלת אך ורק לפינוי דרך הרשות בקהילה.
נירה שפק: וביקשתי ממנכ"ל ביטוח לאומי יחד עם רח"ל, עשינו ארנק דיגיטלי, כרטיס, שיהיה לאזרחים שבהינתן ההערכה שצריך לבוא, יטעינו את 320 שקל לכרטיס, והאזרח יהיה סוברני לעשות, ללכת, להתפנות לאן שצריך, גם אם זה שעת התקפה, ועוד לא פינוי מלא.
נירה שפק: האמירה של הביטוח הלאומי היא שאפשר.
נירה שפק: ואנחנו רוצים לשמוע, כחלק מתשתית קבלת ההחלטות, מה ההתייחסות שלכם.
עופר גולן: שלום שמי עופר גולן, מנהל אגף הביטחון של הביטוח הלאומי.
עופר גולן: עסקתי בנושא של הכרטיס הדיגיטלי הזה כבר מספר שנים.
נירה שפק: שהוא קיים, נכון?
עופר גולן: הוא קיים כ-Gift Card בחיים הרגילים.
עופר גולן: זה לא הבשיל, מבחינתנו, מהטעם הפשוט שחברות האשראי דרשו מאיתנו, בזמן ההמתנה כשזה נצור, כשזה לא מופעל, משהו כמו, עשרות שקלים לחודש.
עופר גולן: וכשמדובר באלפי כרטיסים כאלה, מדובר בהוצאה מטורפת.
עופר גולן: אנחנו לא סיימנו את עבודת המטה בנושא הזה.
עופר גולן: אבל זה בהחלט על סדר-היום.
עופר גולן: רציתי דווקא להתייחס לדברים נוספים.
נירה שפק: רק אני רוצה לשאול את השאלה בהקשר הזה.
נירה שפק: פספורטכארד, שעשיתי איתם את הבדיקה, שגם להם יש - - - דיגיטלי, וגם אצלם זה כרטיס נצור, אתה נוסע לחו"ל, אם, חס וחלילה, קורה משהו, טוענים לך את זה תוך שלוש שעות –איזה שלוש שעות, פחות, אבל ההגדרה שלהם היא מתוך שלוש שעות.
נירה שפק: זה הרבה פחות.
עופר גולן: טכנולוגית, אין בעיה.
נירה שפק: אז אין בעיה טכנולוגית.
נירה שפק: גם תקציבית, אני רוצה שתבדקו.
נירה שפק: הרי העלויות, בסוף זה הגוף חברה אזרחית, אם הוא מחזיק את זה, גם אנחנו.
עופר גולן: נכון.
נירה שפק: אתם גם נותנים את הכרטיס הזה לאנשים עם מוגבלות.
נירה שפק: אני יודעת שניצולי שואה מקבלים דרך וזה.
נירה שפק: המעבר הזה הוא חכם וטוב.
נירה שפק: אפשר לשלוח גם לינק, אבל אוכלוסייה הזאת ברובה, בטח זו שנדרשת, אין לה את הלינק את זה.
נירה שפק: אם אתה יכול, תגיד לנו הערכת מצב, אם מחר בבוקר קורה אירוע ואני צריכה.
עופר גולן: אני לא יכול לתת לך הערכת מצב על זה.
עופר גולן: אני יכול לומר לך שאנחנו נקדם את העניין לעומק.
ועדת החוץ והביטחון): אני רוצה להבין.
ועדת החוץ והביטחון): חברות האשראי הפרטיות - -
עופר גולן: דורשות בזמן שהכרטיס ממתין אצלך- - -
ועדת החוץ והביטחון): - - מבינות שמדובר על שעת חירום בלבד?
עופר גולן: לא מעניין אותן.
ועדת החוץ והביטחון): והן אומרות: עם כל הכבוד, אתם, על כל כרטיס כזה תשלמו, נאמר, 30–40 שקל דמי אחזקה בחודש.
עופר גולן: בדיוק.
ועדת החוץ והביטחון): כן?
ועדת החוץ והביטחון): אוקיי.
נירה שפק: גם אם יהיה רק עוד שנתיים, ההפעלה של הכרטיס.
עופר גולן: כן.
ועדת החוץ והביטחון): אז אני לא יודע.
נירה שפק: נטפל בזה.
ועדת החוץ והביטחון): אנחנו רוצים שהכנסת תקבל את התגובה של חברות האשראי - -
ועדת החוץ והביטחון): - - למה הן חושבות שזה נראה להן סביר - -
נירה שפק: לגזור קופון כזה.
ועדת החוץ והביטחון): - - לגזור במדינה ישראל כשמדובר במצב חירום, לקחת תחזוקה על דבר כזה.
עופר גולן: זו שאלה יפה.
עופר גולן: ואני יכול להבין את הפן העסקי שיש.
נירה שפק: אנחנו נטפל בזה.
דפנה סידס-כהן: פניתם בעניין הזה לממונה על חברות האשראי במשרד האוצר?
עופר גולן: לא.
דפנה סידס-כהן: זו גם עוד אופציה.
עופר גולן: תקראו, יש תהליכים שאנחנו עשינו בבית, מה שנקרא.
עופר גולן: עשינו את עבודת מטה.
עופר גולן: הגענו לחשבות לשאול אם אנחנו מסוגלים ואם זה בסדר לשים סכום כסף על כרטיסים בהמתנה.
עופר גולן: לא הייתה גישה אוהדת.
נירה שפק: אנחנו נטפל.
עופר גולן: אני מתחייב שנעשה בדיקה חוזרת.
עופר גולן: גם התנאים, מן הסתם, משתנים.
ועדת החוץ והביטחון): אנחנו נביא אותם לפה.
עופר גולן: יכול להיות שהיום עם Google Pay ו-Apple Pay וכל הדברים האלה, הדברים אולי יקבלו תפנית אחרת.
נירה שפק: העיקר שהכיוון הוא נכון, שהמוסד לביטוח הלאומי, יחד איתנו, רח"ל ומשרד הביטחון מברכים על התהליך.
נירה שפק: אני אעצור כאן רגע את ההתייחסות של משרדי הממשלה, ואני אעבור להתייחסות של רשויות.
יורם לרדו: רק ברשותך - - -
נירה שפק: רגע, רגע, יורם.
יורם לרדו: ברשותך, אני רוצה לארוז את כל - - -
נירה שפק: אני תכף אתן.
נירה שפק: אני אתן לך לדבר אחד לפני שאני מסכמת.
נירה שפק: בסדר, יורם?
נירה שפק: אז שער הנגב, שדות נגב, שלא דיברו בכלל.
נירה שפק: גדי ירקוני ידבר, איתמר או מי מטעמך.
נירה שפק: מי עוד יש לנו כאן?
נירה שפק: השלטון המקומי, וכמובן חברי הכנסת קינלי ורם.
נירה שפק: אז נתחיל עם הרשויות.
נירה שפק: קינלי, בסדר?
לילך שיינגורטן: מכיוון שזמננו קצר, אני אעשה את זה מהר.
לילך שיינגורטן: אחד, אני מסכימה עם חבריי, את התושב זה לא מעניין איך קוראים לתוכנית.
לילך שיינגורטן: בסופו של דבר, המענה הוא מענה שצריך להינתן.
לילך שיינגורטן: מי שנמצא מול התושב הם, בסופו של דבר, ראשי הרשויות.
לילך שיינגורטן: הם אלה שצריכים לתת את המענה, וככאלה אנחנו תומכים ורוצים שההחלטה בסוף תהיה בידי ראשי הרשויות.
לילך שיינגורטן: אני אגיד גם מעבר, זה גם ברמת הקהילה.
לילך שיינגורטן: נירים לא דומה לנחל עוז שלא דומה לנתיב העשרה.
לילך שיינגורטן: לכל קהילה יש את הצריכים שלה.
לילך שיינגורטן: גם בתוך המועצה שלי, יש לי פערים מאוד מאוד גדולים, גם בנכונות, ברצון לתת וגם ביכולת שלנו לתת את המענה.
לילך שיינגורטן: אנחנו כרגע ערוכים.
לילך שיינגורטן: דיבר חבר הכנסת קינלי על הקשר שלנו, של קהילות, עם הקהילות הקולטות.
לילך שיינגורטן: אנחנו עשינו את העבודה.
לילך שיינגורטן: היום, מבחינתי, כל קהילה נמצאת בקשר רציף עם הקהילה שקולטת אותה.
לילך שיינגורטן: מבחינתי, כשאנחנו עשינו את התהליך הזה, אם מנהל הקהילה של היישוב שהקיבוץ נקלט בו, אמר לי לא, והיו כאלה, זה בסדר גמור.
לילך שיינגורטן: אז הקהילה לא תיקלט.
לילך שיינגורטן: המעטפת הקהילתית היא קריטית ליכולת של הקהילה שלנו להיות שם.
לילך שיינגורטן: יחד עם זאת, האחריות שלנו כלפי התושבים שלנו נמצאת, ולא משנה איפה הם נמצאים בארץ.
לילך שיינגורטן: אני רוצה להתייחס לגבי 320 שקל.
לילך שיינגורטן: על 320 שקל, אני לא יודעת מה המרכיבים, אבל אני אומרת שמעבר לזה, גם נושא התרבות, גם נושא החינוך, גם נושא החוסן על כל שלל הסדנאות שלו - - -
נירה שפק: את מדברת, מעבר למעטפת היישוב.
לילך שיינגורטן: מעבר למעטפת של 320.
לילך שיינגורטן: אז באמת בשומר חומות, גם משרד הנגב והגליל וגם משרד התרבות, אלה שני המשרדים המרכזיים שהקצו תקציבים.
לילך שיינגורטן: צריך את התקציבים האלה מראש.
לילך שיינגורטן: אנחנו צריכים לדעת מראש איך אנחנו באמת מתנהלים ומתנהלים נכון.
לילך שיינגורטן: אני אגיד לגבי משרד הרווחה, שלפחות מבחינתנו, בשומר חומות, כל המשפחות עם הצרכים המיוחדים שנמצאים בקהילה קיבלו מענה.
לילך שיינגורטן: הם הלכו לפארק של נהר הירדן.
קריאה: כן, כן.
לילך שיינגורטן: אני רוצה להגיד שההחלטה הזאת להיות שם היא מצוינת, כי זה פארק שמראש נועד לאוכלוסייה הזאת.
לילך שיינגורטן: אני לא יודעת לגבי עין גדי, אבל אני לא אשת מקצוע.
לילך שיינגורטן: זה שלכם.
לילך שיינגורטן: אני ממליצה בחום להישאר בנהר הירדן.
לילך שיינגורטן: מאוד מאוד שמחו התושבים שלנו.