GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עידן קלימן: צוהריים טובים, אדוני יושב-ראש הוועדה, חברי הכנסת שטרחתם ובאתם.
עידן קלימן: אנחנו נמצאים ביום ההוקרה.
מאיר פרוש: היושב-ראש מודה לרב קטנר על המלים, כן?
מאיר פרוש: היושב-ראש מודה לכולם ולנציג של חב"ד – על המלים החמות שלו.
רם בן ברק: בוודאי שאני מודה.
נירה שפק: הוא אמר את זה כבר בפתיח.
עידן קלימן: בוודאי.
עידן קלימן: חב"ד גם מלווים בנאמנות ובחברות אמיתית את נכי צה"ל ופצועי מערכות ישראל, ותבוא על זה הברכה.
רותי פרמינגר: ונפגעי פעולות האיבה.
עידן קלימן: ונפגעי פעולות האיבה כמובן.
רם בן ברק: לא רק את חיילי צה"ל, אלא הם מלווים בכלל את כל הציבור בישראל.
עידן קלימן: אדוני, אנחנו היום ביום מרגש, יום הוקרה לפצועי מערכות ישראל.
עידן קלימן: אדוני מלווה אותנו – את ארגון נכי צה"ל ואת פצועי צה"ל – כבר כמה שנים טובות, ואני חושב שזה אולי אחד הדיוני הכי תכל'ס שיש.
עידן קלימן: אני מכיר כבר חלק מחברי הכנסת פה – חבר'ה של תכל'ס.
עידן קלימן: הבאנו מצגת תכל'ס איפה באמת אפשר לעזור ולתת גב לפצועי צה"ל ולתקן גם עיוות היסטורי מטורף.
עידן קלימן: ) (מקרין סרטון.
עידן קלימן: ) פצועי צה"ל זה הסיפור של כולנו, ואיפה הסיפור של כולנו מתנהל?
עידן קלימן: בין היתר, בתוך בתי הלוחם וארגון נכי צה"ל.
עידן קלימן: פרק 1 – ארגון נכי צה"ל, כרטיס ביקור.
עידן קלימן: ) (מקרין שקף, שכותרתו:
עידן קלימן: כך הכול התחיל...) זהו ארגון נכי צה"ל.
עידן קלימן: פה ארגון נכי צה"ל נוסד.
עידן קלימן: למעשה, הוא נקרא:
עידן קלימן: ארגון נכי מלחמת השחרור – ביתן 19 בבית החולים תל-השומר ב-1949.
עידן קלימן: דוד בן גוריון מגיע לפצועים, כשלמעשה לא היו משרד הביטחון או אגף השיקום, ורצו לשים את נכי צה"ל בחנויות ובבתים ביפו.
עידן קלימן: כמובן שנכי צה"ל רצו לחזור לביתם.
עידן קלימן: פה באמצע רואים את פרופ' שיבא שקרא לדוד בן גוריון וביקש ממנו להגיע.
עידן קלימן: אחרי שבן גוריון פתר את הבעיות, פרופ' שיבא אמר להם "אתם חייבים להקים ארגון", וקם ארגון נכי מלחמת השחרור ששינה את שמו לארגון נכי צה"ל אחרי מלחמת סיני.
עידן קלימן: (מקרין שקף, שכותרתו: חזונו של דוד בן גוריון.
עידן קלימן: ) זו הצעת החוק של דוד בן גוריון, שמדברת על איבר מן החי ששילמו אלה שתרמו להקמת המדינה ושחרור האומה והמולדת.
עידן קלימן: דיברו על חלק מהחוב, כי גם בן גוריון הבין שלא משנה מה נעשה לא נוכל להחזיר לאנשים את הרגליים, את האיברים שהם איבדו או את הנפש שנשרפה בשדה הקרב.
עידן קלימן: (מקרין שקף, שכותרתו: פרופיל ארגון נכי צה"ל.
עידן קלימן: ) זה ארגון נכי צה"ל כיום: חמישה מחוזות; ארבעה בתי לוחם וחמישי בדרך; 70 שלוחות שכולן מאוישות על-ידי מתנדבים; ועידה ארצית שזו האסיפה הכללית.
עידן קלימן: זה ארגון שנוסד ב-49' ויש בו 480 עובדים ו-700 מתנדבים.
עידן קלימן: כיום, הוא מכיל קרוב ל-49,000 חברים יהודים, דרוזים, צ'רקסים, בדואים, נוצרים ומוסלמים – כולם היו ילדינו.
עידן קלימן: דמוגרפית, 94% ו-6% נשים.
עידן קלימן: האוכלוסיות שתחתינו: צה"ל, מוסד, שב"כ, משטרה, שב"ס, משמר הכנסת וצד"ל.
עידן קלימן: פה רשום שבכל שנה מצטרפים כ-500 חברים חדשים, והשנה עברנו כבר מעל 1,000.
רם בן ברק: למה השנה היו יותר?
עידן קלימן: בעקבות רפורמת "נפש אחת", משרד הביטחון נתן "פוש" חזק בוועדות – מילה טובה לקצינת התגמולים שם על כך שמריצים את זה.
עידן קלימן: יש קרוב ל-10,000 פצועים שמחכים לקבל תשובות.
עידן קלימן: לימור עובדת על זה חזק.
עידן קלימן: המספר שאתם רואים פה, 48,000 – בפעם הבאה שבה נשב פה זה כבר יחצה את קו ה-55,000.
עידן קלימן: מקרין שקף, שכותרתו: התפלגות גיל חברי הארגון.
עידן קלימן: מספר חברים לפי קבוצות – כלל ארגוני – חציון 2021.
עידן קלימן: ) זו התפלגות הגילאים.
עידן קלימן: המסה העיקרית היא כמובן מלחמת יום הכיפורים ומלחמת שלום הגליל.
עידן קלימן: בכל אחת מהמלחמות האלה היו קרוב ל-10,000 פצועים, לא כולל אחרי זה את הפוסט-טראומה שהתפתחה עם הזמן.
עידן קלימן: (מקרין שקף, שכותרתו: פרק 2 – מחוזות הארגון.
עידן קלימן: ) (מקרין שקף, שכותרתו: מחוזות ושלוחות הארגון.
עידן קלימן: ) מעבר לבתי הלוחם, יש את מחוזות הארגון.
עידן קלימן: זו הפריסה של מחוזות ושלוחות הארגון.
עידן קלימן: רואים שזה מכסה את כל הארץ: מחוז ירושלים, באר-שבע והנגב, שפלה, תל-אביב וחיפה.
עידן קלימן: אם יש שאלות – לעצור אותי.
עידן קלימן: (מקרין שקף, שכותרתו: פעילויות המחוזות – one stop shop.
עידן קלימן: ) המחוזות שיושבים היום בתוך בית הלוחם כ-one stop shop אלה המחוזות שמתעסקים בטיפול הפרטני, החל ממתן הלוואות מקרן עזרה הדדית, מלגות לימודים, מלגות ליוצרים ולספורטאים וביקורי חולים ועד לליווי וייצוג בוועדות באגף השיקום, סיוע בתעסוקה, סיוע בטיפול מול הרשויות מדוחות חניה ועד חובות ארנונה וכדו' – זו העבודה הכי קשה בארגון, וזה במחוזות ואלה טיפולים פרטניים – דרך כמובן הוצאות משלחות אירוח לחו"ל, טיולים וסיורי מורשת.
עידן קלימן: (מקרין שקף, שכותרתו: פעילויות המחוזות.
עידן קלימן: ) לקחנו את נתוני 2019, כי ב-2020-2021 זה היה עוד יותר גבוה בגלל הקורונה ורצינו להישאר בנורמטיבי כרגע.
עידן קלימן: שימו לב לכמות הפניות האדירה: קרוב ל-24,000 פניות פרטניות, קרוב ל-650 ביקורי נכים וכמעט 100 סיורי מורשת והעשרה.
עידן קלימן: (מקרין שקף, שכותרתו: מלגות ומענקים – גיוס עצמאי של הארגון.
עידן קלימן: ) ארגון נכי צה"ל גם מוצא תורמים שנותנים מלגות.
עידן קלימן: ב-30 השנה האחרונות אנחנו עושים כל שנה טקס – מלגות יוצרים, מלגות ספורטאים ומלגות לימודים – בסכומים גדולים מאוד.
עידן קלימן: (מקרין שקף, שכותרתו: פרק 3 – בתי הלוחם.
עידן קלימן: ) (מקרין שקף, שכותרתו: בתי הלוחם – פריסה ארצית.
עידן קלימן: ) למעשה, עכשיו הגענו לעיקר הדיון – בתי הלוחם.
עידן קלימן: הם נמצאים כרגע בחיפה, בתל-אביב, בבאר-שבע ובירושלים, כאשר האחרון שהוא בהקמה הוא באשדוד.
עידן קלימן: יש את בית קיי בנהריה שנפתח ב-1953 בעזרת דוד בן גוריון.
עידן קלימן: (מקרין שקף, שכותרתו: בתי הלוחם.
עידן קלימן: ) בתי הלוחם מהווים מרכזי שיקום בספורט ותרבות.
עידן קלימן: בתי הלוחם הם המצאה ישראלית, המצאה של נכי צה"ל והוקמו על-ידי נכי צה"ל למען נכי צה"ל.
עידן קלימן: יש בעולם מרכזי ספורט שעוסקים באנשים עם מוגבלויות, אבל השילוב של ספורט, תרבות, חברה ודאגה למשפחת הפצוע זו המצאה ישראלית.
עידן קלימן: ארגון נכי צה"ל הוא הארגון הראשון בעולם שזיהה את הצורך בטיפול במעגל הראשון של הנפגעים.
עידן קלימן: כשהפצוע נפצע, תמיד לא רואים את המשפחות.
עידן קלימן: אז, פה אנחנו הראשונים שדואגים לזה.
עידן קלימן: כמובן שיש את המפגש בין הפצועים הוותיקים לצעירים – חונכים אותם, עוזרים להם ומלווים אותם.
עידן קלימן: בנוסף, יש את המסגרות החברתיות שמסייעות לפצועי צה"ל לצאת ממעגל הבדידות.
עידן קלימן: יש אנשים שבשבילם זה לא בית שני אלא בית ראשון.
עידן קלימן: (מקרין שקף, שכותרתו: חברים בבתי הלוחם.
עידן קלימן: ) כרגע בבתי הלוחם יש בממוצע 24,840 חברים, שנכנסים מדי יום לבתי הלוחם.
עידן קלימן: (מקרין שקף, שכותרתו: טיפולים בבתי הלוחם.
עידן קלימן: ) זו כמות הטיפולים הרפואיים והפארא-רפואיים שבתי הלוחם נותנים.
עידן קלימן: כמו שאתם רואים, בתי הלוחם נותנים מענה גם של פיזיותרפיה, הידרותרפיה, פלדנקרייז, אלכסנדר, כל הטיפולים של פגועי עמוד שדרה או פגיעות אורתופדיות לרבות טיפולים שנכנסו עכשיו גם להלומי קרב בפיזיותרפיה ובהידרותרפיה.
עידן קלימן: תראו את המספרים – מספרים אדירים.
עידן קלימן: (מקרין שקף, שכותרתו: פעילות ספורט בבתי הלוחם.
עידן קלימן: ) זה גם חוגי הספורט.
עידן קלימן: אתם רואים את כמות המשתתפים.
עידן קלימן: אפשר לדלג על זה.
עידן קלימן: (מקרין שקף, שכותרתו: פעילויות וחוגי תרבות בבתי הלוחם.
עידן קלימן: ) חוגי תרבות – עוד פעם, זו כמות משתתפים גדולה מאוד.
עידן קלימן: (מקרין שקף, שכותרתו: חלוקה לקבוצות גיל.
עידן קלימן: ) כמו צה"ל, גם ארגון נכי צה"ל מחולק לשלושה חלקים: מועדון צעירים, מועדון גיל ביניים ומועדון ותיקים.
עידן קלימן: אנחנו מבינים שכל קבוצה צריכה את ההתייחסות שלה.
עידן קלימן: בשקף המקורי זה היה מלא מלל של פעילות, אבל אמרתי שלא יהיו פה זמן וקשב לעניין הזה.
עידן קלימן: אתם מבינים שלצעירים אנחנו נותנים דגש שרלוונטי אליהם.
עידן קלימן: "גילאון", מועדון הוותיקים, פתוח כל יום ונותן מענה, בכל ארבעת בתי הלוחם, לכל החברים מעל גיל 60, כשמדובר כמובן על 20,000 איש.
עידן קלימן: (מקרין שקף, שכותרתו: מועדון הצעירים.
עידן קלימן: ) יש מגוון פעילויות.
עידן קלימן: פעילויות חוץ – גם בתי הלוחם מהווים בסיס לפעילויות, אבל גם מהמקום הזה הם יוצאים החוצה.
עידן קלימן: אתם רואים צלילה, רכיבה על סוסים, טיפוס על קירות, חדר מוזיקה של בית הלוחם וכן הלאה.
עידן קלימן: (מקרין שקף, שכותרתו: תוכניות ייעודיות.
עידן קלימן: ) אלה תוכניות ייעודיות שיש אותן אך ורק בבתי הלוחם, ואין אותן בשום מקבילה בשום מקום בעולם: משלחות לחו"ל – פרויקט "טיול שחרור" של אגודת הידידים, שמתאפיין גם על-ידי פצועים קשים וגם פוסט-טראומטיים, אנשים שלא יוכלו לצאת לבדם.
עידן קלימן: אנחנו לוקחים אותם לטיול שחרור מאוד מאתגר שבסיומו הם מקבלים גם סוג של מנטורינג (mentoring).
עידן קלימן: יש מסע פולין ומשלחות ספורט.
עידן קלימן: יש לנו קשר עמוק מאוד לקהילות היהודיות בעולם.
עידן קלימן: על אף שמזה אין תרומות, אנחנו למדנו שזה מחזק את הקשר של יהדות העולם לישראל.
עידן קלימן: מעבר לזה שכמובן החברים הולכים, עוברים חוויות ונהנים וחווים העצמה, זה גם עוזר למדינת ישראל כשאנחנו שומרים על קשר עם הקהילות היהודיות שם.
עידן קלימן: כמובן שהחברים עוברים תדרוך לפני כן.
עידן קלימן: הם מייצגים את ישראל בכבוד ומחזקים את הקשר בין יהדות העולם למדינה.
עידן קלימן: יש גם טיולים מאורגנים מיוחדים לנפגעי הלם קרב, שזה אומר שעל כל פצוע יוצא מלווה ועל כל הקבוצה הזאת יוצאים גם פסיכיאטר וגם פסיכולוג.
עידן קלימן: הטיול עצמו מוכוון לפעילות לפוסט-טראומטיים.
עידן קלימן: אתה לא תיקח אותם לאירוע של תופים ומסיבות – אתה תיקח למקומות שהם מוכוונים לאנשים עם פוסט-טראומה שיכולים ליהנות, טיול העצמה.
עידן קלימן: תוכנית אחיעד היא אחת התוכניות המדהימות שיש לארגון נכי צה"ל.
עידן קלימן: זו תוכנית שכול כולה העצמה.
עידן קלימן: היא לא תוכנית טיפולית – היא תוכנית של תמיכה וליווי, תמיכה חברתית.
עידן קלימן: בתי הלוחם הם ה-base שלהם, וכל הציודים שלהם נמצאים שם.
עידן קלימן: כמובן שבחורף הפעילויות הן בתוך בית הלוחם, ובקיץ הפעילויות הן בחוץ, אם זה לעלות למצדה ולקחת איתם אנשים משותקים, לקטוף דובדבנים ולתת את זה לבית תמחוי או לשפץ בתי תמחוי.
עידן קלימן: כל דבר שנותן להם סוג של הערכה והעצמה תוכנית אחיעד נותנת.
עידן קלימן: תוכנית אחיעד נמצאת בכל חמשת המחוזות במדינה, ועלותה היא קרוב לחצי מיליון שקל – נכון?
עידן קלימן: אפילו יותר?
עידן קלימן: המנכ"ל שלי פה מתקן אותי: זה קרוב למיליון שקל.
עידן קלימן: היא התפתחה.
עידן קלימן: תוכנית אחים זו תוכנית שלוקחת בעיקר חברים צעירים.
עידן קלימן: לכל צעיר מצמידים מנטורינג.
עידן קלימן: עושים קרוב לשנה תוכנית שכל יום שישי הם נפגשים, לומדים איך לחזור למסלול ואיך להירשם לאוניברסיטה, וגם באוניברסיטה מלווים אותם.
עידן קלימן: הכול כדי להביא אותם לאותה חוויה מעצימה ומלמדת שבסופה הם עונים בדיוק על מטרות הארגון שהן להחזיר את האזרח לחברה בתור אזרח חיובי ותורם.
עידן קלימן: ) זה סרט על בית הלוחם.
עידן קלימן: מי שלא מכיר כדאי שיצפה ארבע דקות ויסתכל על זה.
עידן קלימן: (מקרין שקף, שכותרתו: פרק 4 – חוק בתי הלוחם.
עידן קלימן: ) (מקרין שקף, שכותרתו: עלויות להפעלת בתי הלוחם.
עידן קלימן: ) החלום המדהים הזה הוא משקם מספר אחד בעולם באופן יחסי.
עידן קלימן: אני חוזר ומספר תמיד שלפני שנתיים הגיע אלינו השר האמריקאי לענייני וטרנים, רוברט ווילקי, וזה היה תחת שלטון טראמפ.
עידן קלימן: הוא היה 3.5 שעות בבית הלוחם, נדהם מהמקום, ואנחנו יודעים שהוא חזר לארצות-הברית ואמר: הלוואי שהיינו יכולים להקים את זה, כי רק פצועים יודעים להקים דבר כזה לעצמם.
עידן קלימן: הוא רק שאל את השאלה המטורפת: כמה הלומי קרב מתאבדים אצלך ביום?
עידן קלימן: בתור מי שעבד בקונסוליה הישראלית בלוס-אנג'לס, אני יודע שכששואלים אותך "per day", הוא מתכוון לזה וזו לא טעות.
עידן קלימן: נתתי לו את התשובה של מה שקורה בישראל: בסביבות בין 4 ל-5, וגם כשיש איזשהו זה, וזה בשנה.
עידן קלימן: הוא אמר: איך זה קורה?
עידן קלימן: אמרתי לו: אתה יושב בתוך הפתרון, בתוך החיבוק החם הזה.
עידן קלימן: כשאני נפצעתי ב-1992 בהיתקלות עם מחבלים, לא היה בית לוחם בירושלים – אני ירושלמי במקור – והייתי צריך לנסוע ארבע פעמים בשבוע לבית הלוחם בתל-אביב, ושם שיקמו אותי.
עידן קלימן: לא שיקמו אותי בבית-החולים ובטח שלא משרד הביטחון.
עידן קלימן: מי ששיקם אותי היו אותם חברים ותיקים שקלטו אותי בבית, שלימדו אותי איך מכניסים כיסא גלגלים לתוך האוטו ושלימדו אותי שאני יכול להביא ילדים לעולם, שאני יכול לעשות קריירה ושבית הלוחם הוא אמצעי למטרה מסוימת שזה לחזור לחברה.
עידן קלימן: שם למדתי הכול.
עידן קלימן: אעיד פה שאת חיי אני חייב לבית הזה, וכמוני – גם הרבה מאוד חברים פה שיעידו.
עידן קלימן: אבל, לדבר הזה יש מחיר.
עידן קלימן: מצד אחד – זה מקור לגאווה, ומצד שני – זה גם מקור לבושה, ותלוי מאיזה כיוון אתה מסתכל.
עידן קלימן: זה מקור לגאווה גדולה לפצועי צה"ל, כי הם אלה שהקימו את זה ורצו קדימה.
עידן קלימן: זה לא סתם שהנתון המדהים הוא ש-75% מכלל נכי צה"ל משוקמים בעבודה, שזה 10% מעל האוכלוסייה הרגילה ובאחוזים הרבה יותר ניכרים מכל צבא מערבי אחר.
עידן קלימן: בתי הלוחם הם חלק ניכר מהדבר הזה, מההצלחה הזאת.
עידן קלימן: זה מקור לבושה, מכיוון שמדינת ישראל כמעט לא משתתפת בו.
עידן קלימן: אם תשאל את האוכלוסייה במדינת ישראל, וזה בזכות הצניעות של נכי צה"ל, מי הקים את בתי הלוחם – הם יגידו לך: מדינת ישראל.
עידן קלימן: ישאלו אותם מי מממן את בתי הלוחם, והם גם יגידו: מדינת ישראל.
עידן קלימן: אבל, האמת רחוקה מזה.
עידן קלימן: מי שהקים את בתי הלוחם הם נכי צה"ל, ומי שמממן אותם זה נכי צה"ל ותורמים, כשגם זה פעילות שלנו.
עידן קלימן: לכן, הגענו למצב האבסורדי ש-80% מכלל ההכנסות של בתי הלוחם, מבחינה תפעולית, מקורות לפעילות, לא מגיעים מהמדינה.
עידן קלימן: המדינה מממנת בסך-הכול ב-17%.
עידן קלימן: הדבר הזה חייב להיפסק בעיקר מכמה סיבות: סיבה ראשונה – אני לא מוכן יותר להתבייש.
עידן קלימן: אני מגיע לחו"ל לתרומות כמו פושט יד, ושם היהודים כבר לא פראיירים והם אומרים לך "אדוני, אנחנו רואים מה קורה במדינה, רואים עסקאות היי-טק ושומעים על ההצלחות שלכם.
עידן קלימן: למה אנחנו צריכים לממן פיזיותרפיה והידרותרפיה של פצועי מערכות ישראל?".
עידן קלימן: כמו אזרח ישראלי טוב – לא מכבסים את הכביסה המלוכלכת בחוץ – אני מתחיל לספר להם שהמדינה צריכה את הכספים להצטיידות ולחימוש.
מאיר פרוש: הדיון בשידור.
עידן קלימן: בסדר גמור.
מאיר פרוש: החוצה.
עידן קלימן: אבל זו האמת.
עידן קלימן: נמאס.
עידן קלימן: כשנמאס, כבר נמאס.
עידן קלימן: אותו דבר אני עובר בניו-יורק ובלונדון, וכל פעם נשאלת השאלה הזאת: איפה מדינת ישראל בסיפור?
עידן קלימן: חזרנו ובדקנו קצת ופשפשנו וראינו שיש תקדימים לדבר הזה, כמו, להבדיל אלפי הבדלות כמובן, חוק יד ושם, שבו המדינה יודעת לממן את המוסדות הלאומיים שלה.
עידן קלימן: (מקרין שקף, שכותרתו: מצב קיים בראי המספרים – מקורות לפעילות בשנת 2019.
עידן קלימן: ) כמו שאתם רואים מולכם, זה הפאי: 47% - דמי חבר, 36% - מתרומות ורק 17% מהמדינה.
עידן קלימן: כשראיתי את זה, מה שהדאיג אותי זה התמוטטות כלכלית, מלחמת עולם.
עידן קלימן: לא ידעתי שתהיה קורונה.
עידן קלימן: אני מדבר על 2019, כשנכנסתי לתפקידי.
עידן קלימן: (מקרין שקף, שכותרתו: מצב קיים בראי המספרים – מקורות לפעילות בשנת 2020.
עידן קלימן: ) זה הקורונה.
עידן קלימן: שימו לב שהקורונה מביאה למצב שבו התרומות יורדות בכמעט 30 מיליון שקל, כאשר התקציב של ארגון נכי צה"ל מצטמק.
עידן קלימן: כתוצאה מזה, אנחנו מפסיקים פעילויות לנכים.
עידן קלימן: כמובן שזה אחרי שפיטרנו עובדים, הורדנו משכורות וסגרנו את בית קיי שנפתח ב-1953.
עידן קלימן: עשינו אמצעי מניעה, אמצעי צנע, שלנו, לפני שאנחנו בכלל באנו אליכם בעניין הזה.
עידן קלימן: תראו איך זה מתעוות ופתאום הופך להיות שכמעט 50% הם על הגב של הפצועים ו-25% מתרומות.
עידן קלימן: זה 75%.
עידן קלימן: בקיצור, הצפי הזה, הנבואה הזאת, שהדבר הזה שאנחנו נשענים כל הזמן על עזרה מבחוץ והמדינה לא עוזרת לשקם את הפצועים שלהם, מתחיל להביא למצב שבתי הלוחם נמצאים בסכנה.
עידן קלימן: (מקרין שקף, שכותרתו: הקשיים במצב הקיים.
עידן קלימן: ) הנה הקשיים.
עידן קלימן: אני מזכיר כל הזמן: ממוצע הגילאים של נכי צה"ל הוא 63, ואנחנו מקווים ומתפללים שלא תהיה עוד מלחמת יום כיפורים ושזה יירד.
עידן קלימן: בתי הלוחם הם לא יחידה כלכלית.
עידן קלימן: ככול שהולכים לפריפריה, אנחנו מסבסדים יותר ויותר.
עידן קלימן: אם בתל-אביב אנחנו מסבסדים – אל תתפסו אותי במספר – בסביבות 2,000 שקלים לנכה, אז בבאר-שבע אנחנו ב-19,000 לנכה.
עידן קלימן: גם אם כמות נכי צה"ל תצטמצם, אנחנו עדיין נצטרך להשאיר את הבתים האלה פתוחים.
עידן קלימן: למעשה, עד היום הבתים האלה פטרו את המדינה באיזשהו מקום מלקחת אחריות, כי אם לא היו בתי הלוחם מדינת ישראל הייתה צריכה להכין מאות חוזים מול כל המתנ"סים במדינה לטובת פעילויות תרבות, ספורט ושיקום, והייתה צריכה לשלם הרבה מאוד כספים כדי להחזיק עובדים במשרד הביטחון, שהיום אין אותם.
עידן קלימן: מה שארגון נכי צה"ל מתחזק היום זה בסביבות 150 גרוסו מודו היה עולה למדינה לא פחות ממיליארד שקלים.
עידן קלימן: אנחנו יודעים את זה, כי אנחנו רואים כמה המדינה משלמת על 30–40 נכים שהיא מחזיקה במועדון של פגועי ראש.
עידן קלימן: כמו שאתם רואים, היום, התורמים הרבה יותר קשים, כל עוד המדינה לא משתתפת.
רם בן ברק: למה רק מחצית מנכי צה"ל הרשומים נמצאים בבתי הלוחם?
אורלי לוי אבקסיס: נגישות, נגישות.
עידן קלימן: קצת יותר ממחצית.
עידן קלימן: לצערנו הרב, אנשים שנמצאים במרחק של מעל שעה נסיעה מבית הלוחם ובאחוזי נכות יחסית נמוכים, לא משתלם להם.
עידן קלימן: אם אתה רוצה לפתוח את זה ממש, אז אם אחזקת הרכב ממשרד הביטחון הייתה באה בהלימה ליוקר המחיה וכו' – אנשים כן היו, אבל אם אני מגיע לכנס ברמלה ועומד אדם בן 70 ואומר לי "עידן, אנחנו נורא רוצים להשתתף, אבל בין תרופות לדלק אני מעדיף תרופות" – אז כשאני עושה אירועים של הרמת כוסית, כשנכנסתי לתפקיד כיושב-ראש מחוז תל-אביב אמרתי לחברים שהחלום שלי הוא שמערי הפריפריה יגיעו להרמות כוסית בבתי הלוחם בפסח ובראש השנה.
עידן קלימן: זה התחיל עם שלושה אוטובוסים בראש השנה הראשון, וזה הסתיים ב-15 אוטובוסים.
עידן קלימן: זאת אומרת, יש דרישה ורצון.
עידן קלימן: אז, עכשיו, לדוגמה: ארגון נכי צה"ל סגר עם אחד התורמים הכבדים על ארבעה "באבלים" כאלה, רכבים, שיסעו לנכים העריריים המבוגרים, ייקחו אותם מהבתים ויביאו אותם לבתי הלוחם.
עידן קלימן: אבל, האם זה הפתרון משביע הרצון?
עידן קלימן: אני מאמין שאם המדינה הייתה לוקחת על עצמה, בצורה הרבה יותר אבסולוטית, את המימון – היינו יכולים להקים בטבריה, באילת ובעוד מקומות.
עידן קלימן: אבל, אנחנו נאבקים עכשיו עם אשדוד, והגענו למצב שסיימנו את שלב א' וחסרים לנו 100 מיליון שקלים להשלמת שלב ב'.
עידן קלימן: בקורונה אין כמעט עם מי לדבר עם התורמים בחו"ל, המדינה לא משתתפת ועוזרת בעניין הזה, למרות שאנחנו יודעים שיש את מפעל הפיס וכו'.
עידן קלימן: אנחנו לא נמצאים באף קטגוריה.
אורלי לוי אבקסיס: מפעל הפיס לא משתתף בכלום?
עידן קלימן: במימון השוטף – כן.
עידן קלימן: כמה?
עידן קלימן: לא?
אורלי לוי אבקסיס: כלום.
עידן קלימן: המנכ"ל מתקן אותי: לא.
עידן קלימן: כלום, ובטח לא בהקמת הבתים האלה.
אורלי לוי אבקסיס: חבל.
עידן קלימן: אני מסיים ואומר שהדבר הכי מדהים – שימו לב למה שבאמצע – הוא שאנחנו משלמים קרוב ל-10 מיליון שקלים בשנה מים, חשמל וארנונה.
עידן קלימן: כלומר, אני משלם מעל 5 מיליון שקלים לברכות, שמי קופץ לתוכם?
עידן קלימן: פצועים, קטועים ומשותקים על חשבוננו.
עידן קלימן: אגב, אני הצעתי למשרד הביטחון ואמרתי להם: בואו, קחו את בתי הלוחם, הנה המפתחות, ותממנו את זה.
עידן קלימן: כמובן שבצדק ובשכל רב הם אמרו "תודה רבה.
עידן קלימן: מה שאתם יודעים לעשות – אנחנו לא, ושזה יישאר אצלכם".
עידן קלימן: (מקרין שקף, שכותרתו: הפתרון המוצע – "חוק בתי הלוחם".
עידן קלימן: ) זה הפתרון המוצע: * מימון יחסי – אמרתי שבכל זאת לנו, נכי צה"ל, יש את גאוות היחידה שלנו ואנחנו גאים בעשייה שלנו.
עידן קלימן: לא באנו לפה לבקש.
עידן קלימן: אנחנו מבקשים חוק – שאתה, אדוני, תוביל חוק של בתי הלוחם, מימון בתי הלוחם, אבל לא חוק שיממן את כל התקציב אלא אמרתי ובאתי עם רעיון שעל כל שקל של נכי צה"ל יהיה שקל של המדינה.
עידן קלימן: * פטור מתשלומי חובה – כמו שאני יודע שיש גם לבתי כנסת, אבל יש גם למשרדי ממשלה.
עידן קלימן: * גיוס תרומות – כמובן לאפשר לנו להמשיך לגייס את התרומות, ואז התרומות באמת יהיו מיועדות לתוכניות ייעודיות שיקומיות לפצועים ולא לתשלומים של המדינה, כשאנחנו משלמים למדינה שנפצענו למענה.
אייל בן שושן: - - -
עידן קלימן: זה לא רלוונטי פה.
עידן קלימן: אגב, רק להדגיש כמה הדבר הזה – מה שקרה פה – הזוי, מדינת ישראל נתנה ל-FIDF, למעשה, רישיון בלעדי לגייס תרומות למדינה.
עידן קלימן: אנחנו גילינו שה-FIDF תרמו לארגונים שהם סקטוריאליים, מפלים ולא מייצגים, ואגב, אולי 500 איש, כאשר בכל מקום כותבים ומציינים שמטפלים בפצועי צה"ל.
אורלי לוי אבקסיס: כדי שאני אבין, הם, בעצם, כביכול לוקחים את היוקרה, את היח"צ, ומשתמשים בכם - -
עידן קלימן: ממש.
אורלי לוי אבקסיס: - - כפרה חולבת ומעבירים את הכספים - -
עידן קלימן: ממש כך.
אורלי לוי אבקסיס: - - לארגונים אחרים, שאם אני מבינה את הניואנסים שלך הם לא בדיוק - - -
עידן קלימן: הם לא ארגונים יציגים.
עידן קלימן: אני לא רוצה להיכנס לזה.
עידן קלימן: יש ארגון יציג אחד.
אורלי לוי אבקסיס: כן, כן, כן.
אורלי לוי אבקסיס: הבנו.
עידן קלימן: מי שאמור לעשות את ההתרמה אמור גם לתת לארגון היציג, ואז בפועל קרה המצב שנפגשתי שם עם בחור מהדירקטוריון שלהם, הוא חבר דירקטוריון, והוא אמר לי: אנחנו תורמים לכם.
אורלי לוי אבקסיס: הם מאמינים שהם תורמים, שהכסף מגיע אליכם.
עידן קלימן: הוא מכיר אותי 10 שניות, ואני אומר לו: no, you don’t.
עידן קלימן: ואז, הוא הלך ובדק, ואמר: וואלה, שיקרו אותנו.
עידן קלימן: אז, היום, אני מקווה שאדוני יתחיל להוביל צדק היסטורי שבו המדינה תומכת בפצועי צה"ל כמו שצריך באמת.
רם בן ברק: תודה רבה, עידן.
רם בן ברק: איפה החשבת ממשרד האוצר?
רם בן ברק: תרצי להתייחס?
רם בן ברק: משרד האוצר?
עמוס שקדי: שמי עמוס שקדי, ואני סגן החשכ"ל.
עמוס שקדי: להבדיל בין היקף הכסף שמגיע לתפעול מהמדינה לבתי הלוחם לבין הפרוצדורה שבה הכסף שמועבר – פה, אם אני מבין נכון, הפתרון הוא בעצם מתייחס לשניהם.
עמוס שקדי: הוא אומר שצריך להגדיל את המקורות וגם לשנות את הפרוצדורה.
עמוס שקדי: אני חושב שלצורך העניין אםדרך הכספים שהוקצו לרפורמה או מתקציבי משרד הביטחון היו מחליטים - - -
אופיר סופר: מהרפורמה אי-אפשר להוריד שקל.
אורלי לוי אבקסיס: רגע, אני לא מבינה.
אורלי לוי אבקסיס: זה כאילו אתם אומרים: כדי להרוויח את מה שיש לכם היום תעבירו לנו את הכספים שהעברנו לרפורמה.
רם בן ברק: רבותי.
רם בן ברק: חברת הכנסת אבקסיס.
אורלי לוי אבקסיס: איך זה מקדם אותנו?
רם בן ברק: חברת הכנסת אבקסיס, אני מבקש.
אורלי לוי אבקסיס: אני מתנצלת.
אורלי לוי אבקסיס: זה פשוט הקפיץ אותי.
אורלי לוי אבקסיס: אני אשתדל לשמור על איפוק.
רם בן ברק: כללי דיון.
אורלי לוי אבקסיס: על איפוק, על איפוק.
רם בן ברק: חבר הכנסת סופר, אתה רוצה להגיד משהו?
אופיר סופר: אני רוצה לומר שמהרפורמה אי-אפשר להוריד שקל, ואם הרפורמה הזאת הייתה יוצאת באמצע דיוני התקציב הנוכחי – אז היא הייתה צריכה להיות גדולה פי שלושה, כי חלק מההתמודדויות היום, אנחנו לא מצליחים לעמוד בהן.
אופיר סופר: אני אומר "אנחנו" – גם כשאני באופוזיציה, אני רואה אחריות שלי כחבר כנסת בעניין הזה שלנכי צה"ל יהיה שירות אחרי לגמרי.
אופיר סופר: אז, יש דברים שמה שנקרא: אפילו בצחוק אל תגיד אותם, ובטח לא ביום הזה.
יעל אגמון: חבר הכנסת אופיר, אני רק אתייחס - - -
עמוס שקדי: ברשות
עמוס שקדי: כם, אני רק רוצה לסיים.
עמוס שקדי: אמרתי שזה יכול להיות אם מהרפורמה או - - -
אופיר סופר: אני מצטער שאתה חוזר על זה עוד פעם, כי אני אומר לך: אל תתחיל להגיד דבר כזה, כי זה לא רלוונטי להגיד דבר כזה.
רם בן ברק: חבר הכנסת סופר, כל אחד יגיד מה שהוא רוצה.
עידן קלימן: רק לחדד ולהגיד לכם: בסך-הכול, לאור העובדה שלמדינת ישראל יש בסל התמיכות 25 מיליון שקלים, מדובר בפער אדיר של 50 מיליון שקלים, וזה כל הסיפור, כלומר מ-25 ל-75.
עידן קלימן: זה לא יהיה דרך סל תמיכות, מהסיבה הפשוטה שהיום אנחנו נדרשים לשפץ את הבתים.
עידן קלימן: הבית הכי גדול שלנו הוא בן 48 שנה.
עידן קלימן: יש לי גרנוליט שבורה בכניסה שמסכנת את העיוורים והמשותקים שנמצאים שם.
עידן קלימן: בגלל סל התמיכות, הקריטריונים הם שאתה חייב רק על תוכניות ייעודיות של שיקום אבל לשפץ את הבית אני לא יכול.
עידן קלימן: אף תורם לא אוהב לעשות את זה.
עידן קלימן: הם אוהבים שיש חדרים על שמם, אבל לא לשיפוצים.
עידן קלימן: אז, אנחנו נמצאים בבעיה.
עידן קלימן: דבר אחרון שהוא מאוד מאוד חשוב – סל התמיכות נותן את הכסף בסוף השנה ולא בתחילת השנה, בעוד חוק נותן את זה בתחילת השנה, וזה מה שאנחנו נחתור אליו.
עידן קלימן: אני נמצא באי-ודאות כלכלית, בסיכון כלכלי, שאני לא יכול לקחת על עצמי כי זה לא המשפחה שלי – זה הארגון שלי.
עידן קלימן: אני לא יכול להיכנס לגירעונות.
עידן קלימן: בניגוד לאחרים, אני לא אכניס את הארגון שלי לגירעונות.
עידן קלימן: לכן, החוק הזה מייצר דבר אחד שהוא יותר חשוב מהכול, וזה גם חלק מרפורמת "נפש אחת", וזה ודאות.
עמוס שקדי: ברשותכם, בבקשה, אני רק רוצה לסיים.
עידן קלימן: אגב, לא לכעוס על עמוס.
עידן קלימן: אני חייב לומר שעמוס עוזר לנו, לארגון נכי צה"ל, בחיי היומיום.
אופיר כץ: עידן, אני למדתי ממך לכעוס.
אופיר כץ: מה אתה מדבר?
עידן קלימן: עמוס באמת עוזר לנו בהרבה דברים.
רם בן ברק: חברים, אני מבקש.
רם בן ברק: עמוס, בבקשה.
עמוס שקדי: אני אומר כך, ואמשיך מאיפה שהפסקתי: או מתקציב משרדי הביטחון.
עמוס שקדי: ההחלטה כמה להקצות למבחן התמיכה היא החלטה משרדית.
עמוס שקדי: אני שם שנייה בצד את השנתיים האחרונות שהן היו אנומליה, שכן לא היה תקציב מדינה מאושר ולכן היה קושי להגדיל את התמיכות.
עמוס שקדי: זו לא הסיטואציה הנוכחית.
עמוס שקדי: התקציב עבר.
עמוס שקדי: משרד הביטחון יכול להחליט שהוא מקצה יותר כסף.
עמוס שקדי: שני דברים: אחד – למיטב ידיעתי, ופה אני חושב שאפשר גם לעזור בכל מקרה, מתחילת שנה משלמים מקדמות בעולם התמיכות.
עמוס שקדי: נכון שאישור התמיכה הסופי מגיע במהלך השנה, אבל התזרים מתקבל - - -
קריאה: בסוף השנה.
עמוס שקדי: לאורך כל השנה, וזה פתיר בכל מקרה.
עמוס שקדי: מתוקף היותי בעבר חשב משרד החינוך, אני מכיר את המנגנון של "יד ושם", אז רק לחדד: גם שם הוודאות לא קיימת, וכל שנה מתקיים משא ומתן מחדש לגבי מה ההיקף התקציבי.
עמוס שקדי: אם תבדוק אותי, ב-2019 הוסיפו, לדעתי, 30 או 25 מיליון שקל בדצמבר 2019.
עמוס שקדי: כלומר, הציפייה לוודאות לא תמיד נפתרת.
עמוס שקדי: אבל, שוב, אני אומר:
עמוס שקדי: גם הפתרון של בינוי יכול להיפתר דרך מנגנון התמיכות.
עמוס שקדי: אפשר לשנות את מבחן התמיכה כך שזה ייתמך.
עמוס שקדי: נדמה לי, שאין כל כך מחלוקת על מה ייצא הכסף.
עמוס שקדי: אני לא חושב שיש מחלוקת אמיתית.
עמוס שקדי: לגבי ההיקף, אני הייתי רוצה לשמוע את נציגי משרד הביטחון, והשאלה היא איך לתת את זה, הפרוצדורה שבה מעבירים את זה.
עידן קלימן: עמוס, אני רק אגיד דבר אחד, לפני נציגי משרד הביטחון, כי אני לא רוצה שתיקח אותנו אחורה במה שרפורמת "נפש אחת" לקחה אותנו קדימה.
עידן קלימן: נכי צה"ל שייכים לכל המדינה, לכל משרדי הממשלה, ולא רק למשרד הביטחון, ולכן כל פעם שאנחנו נגיע לסיטואציה הזאת, לפחות כל עוד אני יושב-ראש הארגון, שבו משרד האוצר או כל משרד אחר יבוא ויגיד על צורך חדש שזה בא מתקציב טנקים, התחמשות או משהו כזה – אנחנו נצא על הדבר הזה עד הסוף.
עידן קלימן: מספיק לשים אותנו במקום הבלתי-אפשרי הזה שבו משווים בין תרופות לחימוש ובין פרוטזות לרכבים וציוד לחיילים.
עידן קלימן: הדבר הזה לא עובד.