GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ועדת החוץ והביטחון): ולכן יש עבודה על העניין הזה, ובהחלט תקבלו תיקון.
ועדת החוץ והביטחון): הסיפור הזה של המיגון בכלל, של לבנות ממ"דים במקומות שאין ממ"דים, שזה דבר ענק מבחינה תקציבית, הוצאה תקציבית מאוד מאוד גדולה.
ועדת החוץ והביטחון): וצריך לזכור שבכל הבניינים החדשים יש ממ"דים אחרת אי-אפשר לבנות בלי ממ"ד, מדברים רק על בניינים ישנים.
ועדת החוץ והביטחון): אנחנו מנסים ליזום איזושהי תוכנית, כבר דיברנו על עם האוצר – זה לא כל כך פשוט, זה הרבה יותר מורכב – שבה בעצם יינתנו הלוואות מדינה לאנשים פרטיים שיוסיפו ממ"ד.
ועדת החוץ והביטחון): התחדשות עירונית זה כמובן הדבר הטוב ביותר.
ועדת החוץ והביטחון): יש בניין בלי ממ"דים, מחדשים אותו, בונים אותו כבר עם ממ"דים, וכולם מרוויחים.
ועדת החוץ והביטחון): אבל לא בכל המקומות זה אפשרי.
ועדת החוץ והביטחון): במקומות שזה לא אפשרי, אנחנו ננסה לייצר מנגנון, שלוקחים הלוואה להרבה מאוד שנים ללא ריבית, שבעצם האדם מוסיף לעצמו חדר ומשלם סכומים קטנים בכל חודש בערבות מדינה.
ועדת החוץ והביטחון): אני חושב שזה יכול, ביחד עם התקציב שיש לנו היום, לעזור מאוד לפתור את הבעיה הזאת.
ועדת החוץ והביטחון): זו בעיה ענקית הזאת מבחינת ההיקפים שלה, אבל במקום שלא מתחילים אף פעם לא מסיימים, ואני שמח שהאוצר החליט להקציב לזה תקציב ואנחנו מתחילים.
ועדת החוץ והביטחון): אז תודה רבה לך, גברתי היושבת-ראש, על הדיון.
ועדת החוץ והביטחון): אם תסלחי, מחכים לי בחדר, אני חייב לצאת.
נירה שפק: רם, אני רק אעדכן אותך בדבר אחד שעלה כאן בצורה מאוד גורפת כפער, כולל התייחסות פיקוד העורף, שבעצם לאוכלוסיית החירשים המענה שניתן לא קיים יותר, ומדברים על צפי עוד שנה.
נירה שפק: זאת אומרת, אם קורה משהו עכשיו יש פער, כשכבר שמונה שנים ידעו שהמכשיר הזה נגרט ולא ניתן לו מענה.
ועדת החוץ והביטחון): המכשירים הישנים?
נירה שפק: אנחנו לא מתעסקים בתחקיר, אבל צריך לראות מה המענה שניתן עכשיו, מחר בבוקר, לאוכלוסייה הזאת.
נירה שפק: וזה משהו שנצטרך להתייחס עליו בנפרד ולראות איך סוגרים אותו, כי הכתובת על הקיר.
ועדת החוץ והביטחון): בסדר גמור.
נירה שפק: אז אני רק אגיד כמה דברים.
נירה שפק: אני קודם כול מתנצלת, בגלל כל לוחות הזמנים האלה, וזה דיון ראשון של בחינת המוכנות.
נירה שפק: אני מקווה שגם הסגנון שלי והדרישות שלי לגבי התשובות והנתונים שצריך להגיע איתם לכאן יהיו ברורים לשאר, אז אולי זה יחסוך לנו גם לוחות זמנים.
נירה שפק: אני מראש מתנצלת בפני הגופים שעוד לא דיברו, אבל אנחנו נקיים עוד דיון נוסף.
נירה שפק: יש לי בדיוק חמש דקות, אז אם למישהו יש משהו דחוף להגיד ברמה של דקה, אני אשמח.
שרון שטול: שלום, אני מהמשרד לביטחון הפנים.
שרון שטול: הדיון הזה מתמקד במוכנות לחירום לעורף, אני מזכיר שיש חירום אזרחי.
שרון שטול: אני אתן דוגמה.
שרון שטול: שבוע הבא אנחנו עושים קפ"ק לקראת החורף, כשאנחנו יודעים שלתפוס את האזרחים, כולל מוגבלויות, ואנחנו נותנים מקום למשרד הרווחה לעלות, כל משרדי הממשלה מוזמנים, כל הגופים, כדי להתחיל להניע את התהליך.
שרון שטול: גם בשריפה בירושלים, אחד הדברים שהכי הטרידו אותנו זה נושא המוגבלויות, והיינו בקשר ישירות עם משרד הרווחה, משרד הבריאות, משרד האנרגיה אם אין חשמל.
שרון שטול: זה עוד נושא, אני חושב, שהוא לא פחות חשוב, כי הוא דרך אגב - - - לנו שנה – חורף-קיץ.
שרון שטול: וזה משתלב ביחד בכל המוכנות.
שרון שטול: אם אני צריך להודיע לבן אדם, אני צריך את הביפר הזה, כמו שהיה לנו פעם.
נירה שפק: אתה אומר שזה משמש גם לשגרה או למצבי - - -
שרון שטול: אנחנו קוראים לזה אירועי חירום אזרחיים, כי אם עכשיו יש שלג או הצפות - - -
נירה שפק: אז אנחנו נצרף את זה באמת לצורך של המכשיר הזה.
נירה שפק: תודה, שרון.
חגית רפפורט: אני ממדור חוסן והכוונת אוכלוסייה במחלקת חירום, אגף מבצעים, משטרת ישראל.
חגית רפפורט: אנחנו עוסקים גם בבניית תמונת מצב והערכת מצב לפיקוד, וגם, זה אני עושה באופן אישי, בהנגשה של הנחיות לכלל האוכלוסייה וכלל אירועי החירום האזרחיים.
חגית רפפורט: כלל אירועי האזרחיים הם על פי התרחישים של המשטרה, שזה גם רעידות אדמה, צונאמי, פגעי מזג אוויר, שריפות, חומרים מסוכנים.
חגית רפפורט: יש הרבה מאוד אירועי חירום.
חגית רפפורט: ואוכלוסייה במובנה הרחב.
חגית רפפורט: זה גם כמובן מיעוטים וחרדים, אבל אנחנו מקדישים סרטונים ספציפיים לאנשים עם מוגבלות, ובגלל זה נשלחתי לכאן.
חגית רפפורט: אנחנו עושים עכשיו, הסרטון צריך להיות עד סוף השנה הזאת, כי זה בתקציב של 2021, סרטון עם הרבה מאוד גופי ממשלה – גם עם פיקוד העורף, גם עם משרד הרווחה, הבריאות, החינוך, כמובן ועדת - - - ורח"ל.
חגית רפפורט: סרטון לאנשים עם מוגבלות, שהם עצמאיים וחיים בקהילה.
חגית רפפורט: זה פונה אליהם ולא מעל ראשם באיך להתנהל באירוע של רעידת אדמה.
חגית רפפורט: וזה כמובן יהיה מונגש לכלל האוכלוסיות מבחינת מוגבלות שמיעה, מוגבלות ראיה וכו'.
חגית רפפורט: וזה לא ירייה בודדת, זו יריית פתיחה.
חגית רפפורט: אנחנו בהחלט מתכוונים בשנת 2022 לעשות סרטונים קצרים, ממוקדים, על פי סוג מוגבלות ועל פי אירוע חירום.
נירה שפק: אני אגיד כמה דברים לסיום.
נירה שפק: קודם כול, כל משרדי הממשלה יבואו ויציגו את המוכנות שלהם לחירום.
נירה שפק: כבר שבוע הבא ב-8 בחודש אנחנו עושים דיון על נושא התפנות אוכלוסייה.
נירה שפק: וכל הגופים יצטרכו לבוא ולהציג תוכניות, איך עושים את זה.
נירה שפק: זאת אומרת, אנחנו יורדים לרמת התכלס.
נירה שפק: אלוהים מצוי בפרטים הקטנים, אנחנו נבדוק את האוכלוסייה החרדית, ניקח את הקורונה, מה קרה.
נירה שפק: כשנתנו את כל ההנחיות דרך הטלפונים ודרך הטלוויזיה, אני התנדבתי בביתר עילית באותה תקופה, אנשים בבתים בלי טלוויזיה ובלי טלפונים חכמים, אז איך הם מקבלים את ההודעות?
נירה שפק: הם לא מקבלים אותן.
נירה שפק: אנחנו למודי מצבי משבר, והגיע הזמן שאנחנו נעביר את זה מאחד לשני, ונתקדם ונהיה מקצועיים בתחום.
נירה שפק: אני אגיד שני דברים בשתי דקות שנותרו לי: קודם כול זיהינו כאן שני פערים.
נירה שפק: פער ראשון במענה שאנחנו נותנים לאנשים עם מוגבלויות להציל את עצמם.
נירה שפק: בהקשר הזה יש לנו פער, אנחנו לא מאפשרים להם את התנאים כמו לכל אזרח במדינת ישראל, וזו חובתנו לעשות את זה, לתת להם את כל הכלים כדי להציל את עצמם.
נירה שפק: ופה זיהיתי פער ראשון.
נירה שפק: הפער השני, במענה של הגופים התומכים והמשלימים.
נירה שפק: גם פה זיהינו פערים בכל הרמות.
נירה שפק: נגענו בנקודות, נגענו בעזרים שאמורים להשוות תנאים להצלה עצמית לכל אזרח.
נירה שפק: דיברנו על רשויות מקומיות, דיברנו על מבנים ותשתיות.
נירה שפק: בסוף כשעושים תוכנית התפנות, ואני אתייחס לזה בדיון הבא שלי, נצטרך לדעת כמה רכבים מסוג מסוים צריך המשק להשבית או לקחת אותם ולהכניס אותם לימ"לים או לגייס אותם לחירום.
נירה שפק: איך אפשר לדעת?
נירה שפק: מי יודע כמה רכבים ציבוריים יש להם עם יכולת הכנסה של מיטה?
נירה שפק: כמה מתוכם עם יכולת הכנסה של איש עם כיסא גלגלים או אישה עם ילד?
נירה שפק: לכל הדברים האלה צריך לתת את המענה.
נירה שפק: ואנחנו לא שלמים במענה, ואנחנו כל פעם מגיעים מתחקיר לתחקיר, ולא בא להיות בתחקיר הבא.
נירה שפק: הקטע במצבי חירום ואי-ודאות, שכשזה קורה יש מלא דברים שלא צפינו.
נירה שפק: אז לא יכול להיות שנשאיר למצב הזה גם את הדברים שאנחנו יכולים לצפות ולטפל בהם.
נירה שפק: ופה אנחנו נטפל בדברים שאנחנו יודעים ונטפל.
נירה שפק: אנחנו נוציא לוחות זמנים.
נירה שפק: אני מזמינה את כולם, גם ברשתות וגם מי שצופה בנו וגם מי שפה, אז אני ממש מתנצלת בפני מי שהגיע, אני מקווה שהדיון הזה לפחות תרם לו בחשיפה ובכיוון.
נירה שפק: ואסף, המון תודה.
נירה שפק: נסיים דיון זה.
דפנה סידס כהן: לפרוטוקול יאמר שהדיון פתוח לפי סעיף 120(ב)(2) לתקנון הכנסת.
רם בן ברק: הוועדה מתכנסת היום כחלק מתפקידה לפקח על עבודת הממשלה ומערכת הביטחון.
רם בן ברק: המקרה בו משתמשים בשירות הביטחון הכללי בפיקוח על אזרחים ישראלים הוא מעשה חריג שמחייב זהירות יתרה וקבלת ההחלטות אחראית.
רם בן ברק: הממשלה, מתוך דאגה לבריאות הציבור ומכוח הנסיבות של וריאנט חדש שאנו לא יודעים עליו מספיק לגבי אופן וקצב התפשטותו ועמידותו, קיבלה החלטה להפעיל את התקנות לשעת חירום ולהשתמש בשירות הביטחון הכללי לצורך ניטור מי שהוכח שנדבק בווריאנט הספציפי.
רם בן ברק: התקנות הללו פגות ביום חמישי בלילה אנחנו כאן בוועדה, כפי שנעשה בפעמים הקודמות, שומעים את המומחים על-מנת לקיים דיון ולפקח פיקוח פרלמנטרי הדוק הן במליאת הוועדה בדיונים פתוחים, והן בוועדת המשנה למודיעין ושירותים חשאיים, על מנת לוודא כי החלטות אלו הן החלטות סבירות שנעשו בתהליך סדור ומדתי.
רם בן ברק: במידה והנושא יבוא בחקיקה לכנסת, יתקיים דיון נוסף שייבחנו בו ההתפתחויות בתחום אל מול החקיקה המוצעת.
רם בן ברק: זכויות הפרט ושימור הדמוקרטיה הישראלית היא נר לרגלינו כפי שאני מאמין שהם נר לרגלי הממשלה.
רם בן ברק: אנחנו פותחים את הדיון.
גבי לסקי: שאלה, פשוט עדיין לא מכירה.
גבי לסקי: אנחנו נמצאים פה בדיוני משמעותי שגם מהשב"כ אמור להיות חלק מזה ואני פשוט לא מכירה את הנפשות הפועלות ורוצה לדעת האם יש נציגים של השב"כ בדיון.
רם בן ברק: שירות הביטחון הכללי יהיה איתנו בחלק הסגור של ועדת המשנה למודיעין.
גבי לסקי: זאת אומרת שבדיון על התקנות ששיש להם בו חלק מרכזי, הם לא חלק מהדיון הזה.
גבי לסקי: אני לא יכולה לשמוע את עמדתם.
רם בן ברק: תוכלי לשמוע את עמדתם.
רם בן ברק: ב-4 עיניים אני אגיד לך אותה.
מיכל רוזין: אני חייבת להצטרף לעמדתה של חברת הכנסת לסקי.
מיכל רוזין: אני מבינה שיש דברים שהם יכולים להגיד בחדר הסגור ולא יכולים להגיד פה, ועדיין הם צריכים לכבד את חברי הכנסת שלא נמצאים בחדר סגור ולהיות פה ולהגיד מה שהם כן יכולים.
מיכל רוזין: ואני חייבת לומר, אני לא יודעת אם רז נזרי שומע אותי - -
רם בן ברק: הוא שומע.
רם בן ברק: הוא ידבר.
מיכל רוזין: ואני יודעת שיש פה ענת אסיף, אבל אני חושבת שראוי היה שתהיה פה, רז, אם זה בעיקר דיון בינינו, בין חברי הכנסת, מה נכון לעשות, אז נכון היה שתהיה פה מכיוון שאתם אלה שדרשתם את החקיקה ואני חושבת שחשוב היה שתהיה פה.
מיכל רוזין: לצערי, זה נראה כמו דיון שהולך להיות המון הצהרות לתקשורת אבל לא באמת דיון ענייני.
רם בן ברק: קודם כל, אני מבקש מחברת הכנסת רוזין, לא אהבתי את ההערה האחרונה שלך.
רם בן ברק: אנחנו לא עושים שום דבר לתקשורת פה.
מיכל רוזין: לא אמרתי שאתה.
מיכל רוזין: בעצם זה שהם לא מכבדים אותנו בנוכחותם.
רם בן ברק: שום דבר אנחנו לא עושים פה לתקשורת.
רם בן ברק: וזה בסדר גמור להיות - - -
אמילי חיה מואטי: זה שאין פה הרבה חברי כנסת זה סימן טוב.
רם בן ברק: זה בסדר גמור להיות בזום כי הייתה כאן תקלה קצת שלנו.
רם בן ברק: אנחנו אישרנו להיות בזום ורק אחרי זה אני חזרתי בי, אז הם קיבלו התראה מאוד קצרה.
רם בן ברק: דבר שני, אני קיבלתי את עמדת השב"כ, כל חבר כנסת שרוצה יכול לקרוא אותה, אנחנו נאפשר את זה.
רם בן ברק: היא חסויה לציבור, אבל כל חברי ועדת חוץ וביטחון יוכלו לקרוא את חוות הדעת של שירות הביטחון.
רם בן ברק: בדיון המסווג אנחנו נתחקר אותם לעומק ונתמודד, מה שאני לא אעשה בדיון פתוח.
רם בן ברק: אחרי כל זה אני בא ואומר שהתקנות הן עד יום חמישי בלילה.
רם בן ברק: הדיון הזה הוא לא דיון עם הצבעה.
רם בן ברק: אין אישור או אי-אישור של הדבר הזה.
רם בן ברק: זה בשביל שאנחנו נבין כחברי כנסת שנעשה כאן תהליך סדור, סביר.
רם בן ברק: ואם זה יבוא לחקיקה, יהיה דיון נוסף ביום שני, שם גם יהיה נציג השב"כ.
רם בן ברק: ראשונת הדוברים, ד"ר שרון אלרעי-פרייס כנציגת משרד הבריאות.
רם בן ברק: בבקשה, ד"ר פרייס.
שרון אלרעי-פרייס: בוקר טוב.
שרון אלרעי-פרייס: אני רק אגיד שאני לצערי צריכה לרדת באיזשהו שלב ולכן גם לא הגעתי פיזית.
שרון אלרעי-פרייס: יש לנו שיחות עם דרום אפריקה כדי להבין מה המצב שם.
שרון אלרעי-פרייס: אבל אילנה גנס שהיא ראש המטה שלי, נמצאת שם ותוכל להמשיך לענות על שאלות ככל שיהיו.
שרון אלרעי-פרייס: אני חושבת שהדבר הראשון זה להסביר איפה אנחנו עומדים מבחינת הווריאנט הזה.
שרון אלרעי-פרייס: משרד הבריאות עוקב במשך חודשים ארוכים ביחד עם מרכז המידע והידע על וריאנטים בעולם בצורה מאוד קבועה ותדירה.
שרון אלרעי-פרייס: אנחנו עושים פגישות פעם בשבוע, עוקבים אחרי כל המצב.
שרון אלרעי-פרייס: בשום שלב לא הרמנו את הדגל ככה ואמרנו שיש פה משהו שהוא מאוד מאוד חריג.
שרון אלרעי-פרייס: עשינו את זה הפעם בגלל שילוב של שני דברים: אחד, באמת שלל מוטציות שיש בווריאנט הזה שהוא מאוד חריג, זה ממש כמו זן חדש במקום האסטרטגי שבו הווירוס הזה נצמד לתאים של הגוף וחודר באמצעותם לגוף.
שרון אלרעי-פרייס: לאתר הזה גם החיסונים מכוונים ואמורים לייצר נוגדנים רק באזור הזה.
שרון אלרעי-פרייס: יש 15 מוטציות.
שרון אלרעי-פרייס: להשוואה, במקרים של הווריאנטים הקודמים באזור הזה היו בין 1 ל-4 מוטציות לכל היותר.
שרון אלרעי-פרייס: פה יש 15 מוטציות במקום הכי אסטרטגי בווירוס.
שרון אלרעי-פרייס: אז זה גורם אחד.
שרון אלרעי-פרייס: הדבר היותר מדאיג מבחינתנו זה ההתפשטות המאוד מאוד מהירה שיש לווריאנט הזה בדרום אפריקה.
שרון אלרעי-פרייס: שמענו ישירות מהם, אבל זה גם מפורסם, שיש עליה מ-200 מקרים ל-2,000 מקרים ב-10 ימים.
שרון אלרעי-פרייס: זה אומר שכל 3 ימים המספרים שם מוכפלים.
שרון אלרעי-פרייס: מקרים שבהם יש הדבקות מסיביות, הם תיארו אירועים שבן-אדם אחד הדביק הרבה מאוד אנשים.
מיכל רוזין: סליחה.
מיכל רוזין: האם הם מחוסנים בדרום אפריקה?
שרון אלרעי-פרייס: בחלקם הם לא מחוסנים.
שרון אלרעי-פרייס: אבל הם רואים גם הדבקות בקרב מחוסנים.
שרון אלרעי-פרייס: ממה שאנחנו שומעים מהם, הדבקות בקרב מחוסנים, בינתיים, זה אנשים שאין להם סימפטומים משמעותיים.
שרון אלרעי-פרייס: זו מחלה קלה, אבל זה בינתיים.
שרון אלרעי-פרייס: זה מידע שהוא מאוד ראשוני.
מיכל רוזין: אבל הם מחוסנים בלי בוסטר.
מיכל רוזין: הם לא כמו במדינת ישראל.
שרון אלרעי-פרייס: קודם כל, הם התחילו להתחסן הרבה אחרינו.
שרון אלרעי-פרייס: בקרב בכלל האוכלוסייה שם יש כ-20% מחוסנים.
שרון אלרעי-פרייס: בקרב האוכלוסייה מעל גיל 18 יש כ-45-40 אחוז מחוסנים.
שרון אלרעי-פרייס: צריך להגיד שרוב המדינה שם, על-פי סקרים סרולוגיים שלהם, בין 50 ל-70 אחוז אנשים נושאי נוגדנים.
שרון אלרעי-פרייס: שזה גם מדאיג שיכולה להיות התפשטות כל-כך נרחבת בקרב אוכלוסייה שלמעשה רובה מחלימים או חציה מחלימים לפי הסקרים שלהם.
שרון אלרעי-פרייס: אז גם הדבר הזה הוא משמעותי ומדאיג.
שרון אלרעי-פרייס: אין נתונים עדיין להגיד האם המחלה היא יותר קשה, האם הקטלניות היא יותר גבוהה.
שרון אלרעי-פרייס: מתחילים לראות עליה באשפוזים.
שרון אלרעי-פרייס: במחוז שבו יש את ההתפרצויות האלה מתחילים לראות שם עליה, לכן מאוד חשוב לנו לקבל מידע אמין מגורמי המקצוע שם ולכן אני אצטרך לרדת מהשיחה כי קבענו איתם שיחה ללמוד יותר לעומק מה קורה שם ולשאול בדיוק את השאלות שאתם שואלים לגבי מחוסנים ושאלות אחרות, איך רואים את המחלה בילדים, עד כמה זה קשה.
שרון אלרעי-פרייס: אבל לקבל את זה באמת מגורמי המקצוע שנמצאים שם בשטח.
שרון אלרעי-פרייס: אז אנחנו עוד לא יודעים הרבה לגבי הווריאנט הזה ומידת הקטלניות שלו, גם לא יודעים את הנושא של מועילות החיסון.
שרון אלרעי-פרייס: צריך להבין שיש לנו שתי דרכים למדוד מועילות חיסון: אחת, דרך אפידמיולוגית, לראות מה שיעור התחלואה בקרב המחוסנים, להשוות לשיעור התחלואה בקרב הלא מחוסנים ואז לראות אם יש הבדל משמעותי בין שניהם ולחשב את המועילות.
שרון אלרעי-פרייס: כדי להגיע לדרך הזאת צריכים אלפי אנשים להידבק, מחוסנים ולא מחוסנים, כדי לעשות את ההשוואה הזאת.
שרון אלרעי-פרייס: בימים הראשונים של התפרצות כזאת אין עדיין את המידע הזה כדי להגיד.
שרון אלרעי-פרייס: הדרך השנייה כדי ללמוד על זה היא ממש לעשות מבחנים במעבדה, לגדל את הווירוס ולבדוק מול סרומים של מחלימים ומחוסנים האם הם מצליחים לנטרל את הווירוס ולגרום לו לא לגדול.
שרון אלרעי-פרייס: גם הדבר הזה לוקח כמה שבועות במעבדה.
שרון אלרעי-פרייס: זה תהליך שהוא תהליך מאוד מורכב.
רם בן ברק: גברתי, יש לי שאלה, את חושבת ש עד יום חמישי בחצות יהיו מספיק נתונים בשביל לקבל החלטה אם להמשיך או לא להמשיך בתקנות האלה?
שרון אלרעי-פרייס: השאלה היא מה זה נתונים.
שרון אלרעי-פרייס: נתונים לגבי מועילות החיסון, יכול להיות שיהיו איזשהם נתונים חלקיים מדרום אפריקה, אני מקווה שתהיה לנו את התשובה לזה בשיחה היום.
שרון אלרעי-פרייס: אני יודעת שהם עושים את בדיקות המעבדה כמו שתיארתי כדי לראות את מועילות החיסון כנגד הווריאנט הזה.
שרון אלרעי-פרייס: אבל שוב, זה משהו שבדרך כלל לוקח כמה שבועות כדי להגיע למסקנות מבוססות.
שרון אלרעי-פרייס: קשה לי להאמין שיהיו להם נתונים מאוד משמעותיים, אבל כנראה נתונים ראשוניים אולי כבר היום יהיו להם.
גבי לסקי: את יכולה לאשר שמנכ"ל פייזר כבר אמר שהחיסון גורם לתחלואה חלשה אצל מחוסנים שנדבקים מה מהווריאנט הזה?
שרון אלרעי-פרייס: אני לא יודעת מה מנכ"ל פייזר אמר.
שרון אלרעי-פרייס: אני לא דיברתי איתו, אז אני בוודאי לא יודעת לאשר משהו שהוא אמר.
שרון אלרעי-פרייס: אני אגיד מה שאנחנו שמענו.
שרון אלרעי-פרייס: אנחנו שמענו בשיחות הקודמות שלנו עם העמיתים שלנו בדרום אפריקה שזה מה שהם רואים.
שרון אלרעי-פרייס: הם רואים שאנשים מחוסנים חולים בדרגה יותר קלה.
שרון אלרעי-פרייס: אז שוב, זה היה לפני כמה ימים.
שרון אלרעי-פרייס: אנחנו עושים היום שיחת המשך לראות אם אלה עדיין הנתונים שהם רואים.
שרון אלרעי-פרייס: מה שאנחנו שומעים מהם כרגע מעודד לגבי אנשים מחוסנים.
שרון אלרעי-פרייס: צריך לזכור שאלה ממש נתונים ראשוניים.
שרון אלרעי-פרייס: אבל הנתונים שאנחנו רואים כרגע מעודדים מבחינת הנושא של אנשים מחוסנים.
שרון אלרעי-פרייס: יחד עם זאת, צריך לזכור שבמדינת ישראל יש כ-2.5 מיליון אנשים שהם לא מוגנים, בין אם הם ילדים בין אם הם אנשים שלא קיבלו את מנת החיסון הראשונה או השנייה שלהם, שזה בערך 670,000 אנשים ובין אם זה כמיליון אנשים שקיבלו מנת חיסון ראשונה ושנייה אבל חלפו יותר מ-6 חודשים והם כבר הרבה פחות מוגנים מקודם ולא הגיעו לקבל בוסטר.
שרון אלרעי-פרייס: זאת אומרת שאנחנו נמצאים במצב טוב במדינת ישראל שיש לנו אחוז חיסוניות יותר גבוה מאשר בדרום אפריקה, אבל עדיין יש לנו אוכלוסייה לא מבוטלת של אנשים לא מחוסנים שיכולים להיות בסיכון מהתפרצות משמעותית עם וריאנט מאוד מדבק.
שרון אלרעי-פרייס: זה רק הרקע של הווריאנט הזה, למה אנחנו מודאגים ממנו.
שרון אלרעי-פרייס: אנחנו כל הזמן נמצאים בשיחות עם עמיתים שלנו במקומות אחרים בעולם, בטח בדרום אפריקה אבל גם במקומות אחרים, כדי לנסות להבין.
שרון אלרעי-פרייס: לדוגמה, היה איזשהו מקרה בבלגיה של מישהי שחזרה ממצרים, היה לנו מאוד חשוב להבין אם הם חושבים שהתחלואה שלה נובעת מהשהות במצרים או יכול להיות לזה הסבר אחר.
שרון אלרעי-פרייס: ובעקבות השיחה הזאת מצרים לא הוגדרה כמדינה אדומה כי קיבלנו מהם את הסיפור האפידמיולוגי של אותה תיירת ומאוד יכול להיות שהיא לא נדבקה במצרים, אז לא הגיוני לסגור את מצרים בגלל זה.
שרון אלרעי-פרייס: אנחנו כל הזמן בשיחות עם כל העולם כדי לקבל כמה שיותר מידע.
רם בן ברק: כמה מקרים ידועים יש היום במדינת ישראל?
שרון אלרעי-פרייס: מקרים ידועים כיום יש לנו 2.
שרון אלרעי-פרייס: יש עוד מספר מקרים שמאומתים לקורונה ונמצאים בחשד גבוה לווריאנט.
שרון אלרעי-פרייס: אני יכולה להסביר איך אנחנו מגיעים למסקנה שזה חשד גבוה.
שרון אלרעי-פרייס: המקרים האלה הם המקרים שהעברנו לבדיקה של מגעים על-ידי השב"כ.
שרון אלרעי-פרייס: חשוב לי לנסות להסביר מה אנחנו עושים.
שרון אלרעי-פרייס: ומה שאנחנו עושים הפעם הוא מאוד מאוד שונה מהשימוש בכלי הזה בעבר.
שרון אלרעי-פרייס: השימוש בכלי הזה בעבר התחיל בגל הראשון.
שרון אלרעי-פרייס: היה שימוש שדיבר באופן רוחבי על כל המגעים, על כל המאומתים.
שרון אלרעי-פרייס: היו נשלחים הטלפונים של המאומתים והיינו מקבלים מגעים שהוגדרו בצורה מסוימת ועם הזמן האלגוריתמיקה שם טויבה מתוך הבנה של מה עוזר ואיפה יש טעויות.
שרון אלרעי-פרייס: אבל זה באמת נעשה בצורה רוחבית, מקיפה על כל המאומתים.
שרון אלרעי-פרייס: זה לא מה שאנחנו עושים היום.
שרון אלרעי-פרייס: במדינת ישראל יש כ-500 מאומתים ליום בגדול.
שרון אלרעי-פרייס: לא שולחים את הנתונים שלהם לשב"כ.
שרון אלרעי-פרייס: צריך להבין את זה, אנחנו עושים משהו הרבה הרבה יותר ממוקד כירורגי, ספציפי, במטרה לנסות למנוע את התחלואה מהווריאנט הזה.
שרון אלרעי-פרייס: אני יכולה גם לנסות להסביר למה חשוב לנו.
שרון אלרעי-פרייס: אנחנו לא חושבים שנצליח בהכרח למנוע כניסה של הווריאנט, אבל חשוב לנו שהוא לא יתפשט בצורה נרחבת בקהילה ולקנות לעצמנו זמן גם מהבחינה של להבין יותר על הווירוס הזה אם הוא קטלני, אם הוא פוגע יותר בילדים, מה המאפיינים שלו שבימים הראשונים של התפרצות כזאת לא ניתן עדיין לדעת, נדרשים הרבה יותר נתונים כדי שאנחנו נוכל להגיד את זה בצורה משמעותית.
שרון אלרעי-פרייס: אז כרגע לא יודעים.
שרון אלרעי-פרייס: הדבר השני זה באמת לאפשר לאוכלוסייה בישראל להתחסן.
שרון אלרעי-פרייס: מהעדויות שאנחנו שומעים מדרום אפריקה, האנשים המחוסנים חווים את זה בצורה קלה.
שרון אלרעי-פרייס: זה מה שאנחנו שומעים עד עכשיו.
שרון אלרעי-פרייס: יכול להיות שזה ישתנה, אז צריך להגיד את זה בזהירות.
שרון אלרעי-פרייס: אבל אנחנו רוצים לקנות זמן לאזרחי מדינת ישראל ללכת ולהתחסן, בין אם זה היה בבוסטר למי שלא עשה, בין אם זה מי שלא עשה את החיסון הראשון והשני וגם הילדים שגם להם יש זכות להיות מוגנים מהמחלה הזאת.
שרון אלרעי-פרייס: אז כמה שנדחה יותר את הכניסה של הווירוס, ובכל מקרה כזה נקטע את שרשראות ההדבקה, אנחנו בעצם קונים זמן לאזרחי מדינת ישראל שאם זה יגיע וזה יתפשט, לחוות את זה בצורה יותר קלה.
רם בן ברק: האם משרד הבריאות כבר עובד על איזשהו פתרון טכנולוגי שיוכל להחליף את הפתרון של השירות?
רם בן ברק: האם יש משהו כזה בדרך?
שרון אלרעי-פרייס: אני חייבת להגיד שהיו כל מיני רעיונות על זה במהלך הדרך, וכיום מנסים שוב לראות.
שרון אלרעי-פרייס: חשבנו שכבר זנחנו את עניין האיכונים ושלא נצטרך אותם יותר.
שרון אלרעי-פרייס: הווריאנט הזה בא והראה שיש מצבים, במיוחד בהתחלה, כשמגיעים למספרים גדולים זה כבר חסר משמעות ואין שום טעם להפעיל אותו, גם נציג השב"כ שהיה בדיון בממשלה אמר את הדבר הזה ואנחנו לגמרי מסכימים עם זה.
שרון אלרעי-פרייס: זה לא יופעל לתקופה ארוכה, זה לא יופעל מעכשיו על כל המאומתים.
שרון אלרעי-פרייס: ברגע שמבינים שזה כבר עבר מהכמות הקטנה שבה אנחנו יכולים עוד לשלוט וזה הפך להיות רוב המגפה, אין שום טעם להמשיך בכלי הזה ואנחנו לא נמשיך בו.
שרון אלרעי-פרייס: אבל אנחנו מבינים עכשיו שהצורך לזהות מגעים בווריאנט מסוכן, מגעים שהבן-אדם לא יכול לדווח עליהם, הם חשובים.
שרון אלרעי-פרייס: הבן-אדם לא מדווח עליהם כי הוא פשוט לא מכיר את האנשים שהיו איתו.
שרון אלרעי-פרייס: ועוד דוגמה מאוד טובה זה מה שקרה עם הסיפור של האוטובוס של המאומתת הראשונה.
שרון אלרעי-פרייס: היא נתנה בחקירה תאריך אחד, אחר כך התברר שזה היה תאריך אחר.
שרון אלרעי-פרייס: בן-אדם מותר לו להתבלבל, ואנחנו הלכנו לפי מה שהיא אמרה ופרסמנו פרטים של אוטובוס לפי הנתונים שהתקבלו בחקירה האפידמיולוגית ואחר-כך, לפי נתוני השב"כ, הסתבר שזה בכלל היה בזמן אחר.
שרון אלרעי-פרייס: הדבר הזה הוא קריטי כי בינתיים יש אנשים שיכול להיות שנחשפו לווריאנט שאנחנו מגדירים אותו בשלב הזה כמסוכן ולא הצלחנו להגיע אליהם.
שרון אלרעי-פרייס: ולכן בשלבים הראשונים מאוד של התפרצות כזאת כשמדובר בווריאנט מסוכן, זה הרגע שאתה אומר שיש יתרון לכלי הזה שהוא כלי משלים לחקירה אפידמיולוגית, הוא לא מחליף אותו.
שרון אלרעי-פרייס: הבסיס הוא החקירה האפידמיולוגית אבל אנחנו משלימים את המגעים האחרים שהבן-אדם או לא זוכר אותם או לא יכול לתת אותם כי זה מגעים של אנשים זרים לו והוא לא יודע את השמות שלהם.
שרון אלרעי-פרייס: במקרה הזה אנחנו יכולים להשלים את זה, ברגע שזה עובר איזשהו רף מסוים של כמות מאומתים וכבר הדבקה קהילתית ודברים כאלה, אז זה באמת פחות מועיל ובמקום הזה לא יהיה שימוש בכלי.
מירי פרנקל-שור: מה הרף אליו את מתכוונת?
מירי פרנקל-שור: כלומר, מעל כמה חולים תחליטו שהשב"כ הוא כבר לא יכול לסייע?
שרון אלרעי-פרייס: זו שאלה טובה.
שרון אלרעי-פרייס: אנחנו עוד לא הגענו לרף הזה.
שרון אלרעי-פרייס: אנחנו קודם כל בודקים לראות עכשיו אם ההפעלה שלו מחדש בדרך הזאת באמת מועילה.
שרון אלרעי-פרייס: אז אני לא רוצה לקבוע רף ואז להגיד: שנייה, זה בעצם לא הוסיף לנו שום דבר לחקירות.
שרון אלרעי-פרייס: אז כרגע יש לנו נתונים שאנחנו רוצים לבדוק עם הכלי הזה שאנחנו הפעלנו אותו בצורה מאוד מאוד שונה הפעם מהפעמים הקודמות, כולל לא רק לשלוח סמס לאנשים אלא גם להתקשר אליהם וגם לשלוח אליהם דיגום כדי לנסות כמה שיותר לקצר את הזמנים.
שרון אלרעי-פרייס: אנחנו נראה אם הכלי הזה עובד.
שרון אלרעי-פרייס: אני מקווה שחלק מהתשובות יהיה לנו עד יום חמישי.
שרון אלרעי-פרייס: חלק לא יהיה, ואני כבר אומרת שחלק מהשאלות שהתבקשנו להציג זה שאלות שהתשובה עליהם תגיע בעוד שבוע-שבועיים.
שרון אלרעי-פרייס: אנשים נחשפים למאומת, יש תקופת דגירה, אז אם לצורך העניין יושבי האוטובוס, בגלל שנמסרו לנו פרטים לא מדויקים לגבי האוטובוס בחקירה, אז רק היום מגיעים לאנשים שבאמת היו עם המאומתת הראשונה באוטובוס.
שרון אלרעי-פרייס: אני לא יודעת להגיד כמה מתוכם יהיו מאומתים, אני גם לא אדע אם מישהו מהם היה מאומת ועד שהגענו אליהם עכשיו בעצם הוא כבר לא חיובי אבל הדביק בדרך אנשים אחרים.
שרון אלרעי-פרייס: אני לא אדע לענות את התשובות האלה, אבל בעוד שבועיים אוכל לדעת יותר.
שרון אלרעי-פרייס: אבל אני אדע עד יום חמישי האם הכלי של השב"כ מעלה לנו יותר מגעים ממה שעולה בחקירה אפידמיולוגית.
שרון אלרעי-פרייס: אז אני יכולה להגיד שאנחנו העברנו לשב"כ עד עכשיו 13 מגעים, תבינו שמבחינת כמויות זה לא המאות מאומתים, ביום העברנו 13 מגעים.
שרון אלרעי-פרייס: על 13 המגעים האלה התקבלו בחקירה האפידמיולוגית שלנו 186 מגעים שנחקרים ומבודדים ונעשה בהם כל התהליך הרוטיני כלפי מגעים של חולה מאומת.
שרון אלרעי-פרייס: ובמקביל, מה שקיבלנו כרגע מהשב"כ, זה 44 מגעים, מתוכם רק 2 חפפו ל-186 שידענו עליהם קודם.
שרון אלרעי-פרייס: זאת אומרת, זה כלי שהוא כלי משלים.
שרון אלרעי-פרייס: אנחנו רוצים לראות עכשיו שבאמת לא היו יום-יומיים חריגים.
שרון אלרעי-פרייס: אלה היו נתונים של יומיים שנשלחו.
שרון אלרעי-פרייס: אם אנחנו נראה שהכלי הזה יכול לשמש, אז אנחנו כמובן גם נקבע את הרף כמו שהיה בשאלה של מתי בעצם מפסיקים להשתמש בו.
מירי פרנקל-שור: רק לוודא איתך, גם מחוסנים נכנסים לבידוד, נכון?
מירי פרנקל-שור: מבין המגעים שאתם - - - לכמה זמן?
שרון אלרעי-פרייס: נכון.
שרון אלרעי-פרייס: כרגע הם נכנסים לבידוד.
שרון אלרעי-פרייס: כרגע, מחוסנים שבאים במגע עם חולה מאומת בווריאנט או חשוד - - -
מירי פרנקל-שור: לכמה זמן הם נכנסים לבידוד?
שרון אלרעי-פרייס: הם נכנסים לבידוד מלא של 7 ימים, עם קיצור בידוד של שתי בדיקות.
רם בן ברק: חברים, אנחנו חייבים לקצר כי יש הרבה דוברים.
רם בן ברק: כן, חברות וחברי הכנסת, מי שהו רוצה לשאול שאלה?
מיכל רוזין: קודם כל, תודה על הסקירה.
מיכל רוזין: אני גם רוצה להגיד שאין לנו טענות כלפייך.
מיכל רוזין: הטענות שלנו, אם יש לנו התנגדות היא ברמה אולי משפטית אולי ברמה אחרת.
מיכל רוזין: ברור לי למה גורמי הבריאות רוצים להשתמש בכל הכלים שנמצאים בידיהם, ולכן הטענות אינן עלייך.
מיכל רוזין: אני גם חושבת שנושא החיסונים אינו קשור לאיכוני השב"כ.
מיכל רוזין: טוב שכולם יתחסנו כמה שיותר, לא קשור לאיכוני השב"כ.
מיכל רוזין: אני כן רוצה לשאול אותך, כי את דיברת על זה ואני רוצה להבין יותר טוב, למה לא פותחה באמת חקירה אפידמיולוגית איכותית יותר לאורך הזמן?
מיכל רוזין: היו כבר בג"צים, היה ברור שכבר לא יהיה ניתן לעשות שימוש נרחב באיכוני שב"כ.
מיכל רוזין: זה אחד.
מיכל רוזין: ושתיים, יותר חשוב מכך, מה עושות מדינות אחרות?
מיכל רוזין: הרי כל מדינות העולם היום מתמודדות עם הנושא הזה, עם חקירות אפידמיולוגיות, עם להגיע לשורש ההדבקה, מי מדביק, ובסופו של דבר הם לא משתמשים בכלים של שב"כ, אין להם את זה.
מיכל רוזין: אז מה, הם מפקירים את אזרחיהם?
מיכל רוזין: לא אכפת להם מנושא הבריאות או שהם מוצאים דרכים אחרות?
מיכל רוזין: וזאת השאלה: האם פותחה דרך אחרת, ומה עושות מדינות אחרות.
מיכל רוזין: ודבר שלישי שקשור לזה, למשל הסיפור עם האוטובוס, הרי נתוני תחבורה, בוודאי דרך אגב, מי שקונה כרטיס לאילת, זה לא בתוך תל אביב נוסע מכאן לשם.
מיכל רוזין: יש נתונים של שימוש בתחבורה.