GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אל"מ ניר ינאי: לפני חודש כבר עשינו יום עיון משותף גם לזרועות של צה"ל בשביל להכווין את התכנון בגופים אבל גם עם הרבה מאוד מהאנשים שיושבים פה סביב השולחן שנתנו את הסקירות הרלוונטיות.
אל"מ ניר ינאי: אנחנו נעזרים גם עם שותפים בינלאומיים, הוצגו פה חלק מהעבודות שנעשו במקומות שונים, שיח עם נאט"ו, הרבה מאוד גופים בינלאומיים עוסקים בזה ואנחנו עושים שיתוף פעולה בתחום הזה וזה חלק מההזדמנויות.
אבי טננבאום: אני אבי טננבאום, רמ"ח תשתיות באג"ת.
אבי טננבאום: מעבר להסתכלות ארוכת הטווח, אנחנו מבחינתנו מבינים שמשבר האקלים כבר נוכח.
אבי טננבאום: הזכרת, יו"ר הוועדה, גם את אירוע חצור, גם אירועי גשם קיצוניים אחרים, גם אירועי שריפות.
אבי טננבאום: צה"ל לא חיכה לא ל-2030 ולא ל-2050.
אבי טננבאום: עוד רגע נדבר מה כן נעשה בראייה ארוכת טווח, אבל חלק גדול מהצעדים שהתחלנו לנקוט מדברים בדיוק על הדברים האלה.
אבי טננבאום: לא נחכה להשלים את איום הייחוס כדי למפות את אותן תשתיות רגישות שיש בצה"ל, גם בסיסי תעופה וגם בסיסים שיש בהם חמ"לים תת קרקעיים.
אבי טננבאום: הדגשנו את זה לא מעט בתקופה האחרונה, שבה ראינו את איום הגשם וראינו מה הוא יכול לעשות, כבר עשינו צעדים, השקענו משאבים בשנתיים האחרונות בהיבטים האלה.
אבי טננבאום: חלק מהדברים הם גם תפיסת פעולה, מה אתה עושה כשאתה מזהה, חלק מהמקרים, כמו שאמר יוסי, זה יומיים לפני, חלק זה גם תוך כדי האירוע.
אבי טננבאום: השקענו משאבים גם כדי לטפל באותם דברים כאן ועכשיו.
אבי טננבאום: כנ"ל גם לגבי שריפות.
אבי טננבאום: צה"ל התחיל את התהליך הזה בעשור האחרון, גם מאז השריפה בכרמל וגם הסתכל רגע על התשתיות שלנו ומהחלפת לוחות חשמל וביקורות הדוקות.
אבי טננבאום: בכל תוכנית עבודה שמציגים בצה"ל, קודם מסתכלים רגע בכל ההיבטים של כיבוי אש, גם שיתוף פעולה מאוד הדוק שיש לנו עם הרשות לכיבוי אש.
אבי טננבאום: יש עדיין הרבה שאלות וסוגיות שנכנסו אליהן בחודשים האחרונים שהן ארוכות טווח.
אבי טננבאום: אציג עוד רגע בהרחבה איזה שאלות ובאיזה נושאים, מה עושה לחיל הים ולבסיסי חיל הים ולפלטפורמות עליית גובה פני הים, מה עושה טמפרטורת קיצון.
אבי טננבאום: דיברת מלגעת בברזל של הטנק ועד עד כמה ימי אימונים נאבד בצאלים בתרחישים קיצוניים יותר ארוכי טווח, נסקור את זה בעוד רגע.
אבי טננבאום: בגדול, העבודה מתחלקת לחמישה אזורים.
אבי טננבאום: הראשון, שיפור רציפות התפקוד והקושי המבצעי של צה"ל.
אבי טננבאום: יש בזה היבטים של בניין כוח ויש בזה גם היבטים של הפעלת כוח כדי לראות מה נדרש לעדכן בשניהם בהתאם.
אבי טננבאום: יש את ההיבט שנזכיר אותו במילה, לא נעמיק בו פה, אשמח להגיע לוועדה בהזדמנות אחרת ולהציג את הצעדים המשמעותיים שצה"ל עושה לגבי שינוי התביעה הפחמנית של צה"ל, מיטיגציה, גם עם המשרד להגנת הסביבה, גם משרד האוצר.
אבי טננבאום: יש פה עשייה מאוד מאוד ענפה ומשמעותית.
אבי טננבאום: השתלבות במאמץ הלאומי, זה ממה פקע"ר עושה ויעשה בתרחישי קיצון ועד אותה מיטיגציה לסייע למדינה לממש חלק מהתכליות.
אבי טננבאום: טורבינות רוח ברמת הגולן היא אחת הדוגמאות למשל, שביחד עם משרד האנרגיה אנחנו עושים שינויים ממש בהיערכות שלנו ובמענה שאנחנו נותנים לגזרה כדי לאפשר למדינה להיכנס בצורה יותר משמעותית לעולם האנרגיות המתרחשות ולעמוד ביעדי הממשלה.
אבי טננבאום: ניר ידבר תיכף על שילוב סוגיות האקלים בהערכת המצב האסטרטגית והלאומית.
אבי טננבאום: ובסוף, איזה הזדמנויות יש באותן פעולות שנבצע, איזה הזדמנויות ברמה האזורית, בבינלאומית מקש"ח צבאי ועד היבטים אחרים של אותה נכסיות שמערכת הביטחון יכולה לתת לאירוע.
אבי טננבאום: ניר יתאר את שלבי העבודה.
אל"מ ניר ינאי: אנחנו נעסוק בחלק הראשון בניתוח שהוא ניתוח השלכות הגיאופוליטי, אותן השלכות חיצוניות, השלכות מנגזרת ראשונה ושנייה שדיברתי עליהן.
אל"מ ניר ינאי: יש כאן את אמ"ן גזית, שזה חלק מרכזי בעשייה שלהם, בניתוח המודיעין.
אל"מ ניר ינאי: יש את שלב הגיבוש, איום ומתארי הייחוס, אני אגיד על זה מילה עכשיו ונחסוך שני שקפים בהמשך.
אל"מ ניר ינאי: בשונה מהרבה מאוד איומים בתרחישים אחרים, פה זה כמובן צריך להישען ולשבת בסנכרון מאוד גבוה לאיום הייחוס הלאומי, לתרחיש הייחוס שמוגדר בגופים המקצועיים עם התאמות שנעשה בצה"ל לדברים האלה במקומות שבהם צה"ל צריך לשפר רזולוציה בתרחיש, לחדד את הרגישויות הפרטניות שלו וכן הלאה.
אל"מ ניר ינאי: זה חלק מאוד חשוב וזה כמובן ישים את הנתיב לכיוון ניתוח של המשמעויות בבניין הכוח, הפעלת הכוח וכו' ויסלול את הדרך לתוך תוכנית עבודה שלמה, ישים את ראשית הצירים.
אל"מ ניר ינאי: חשוב להגיד, בצה"ל זה המון המון עשייה, המון גופים: חיל האוויר, חיל הים, הרבה גופים יצטרכו לעסוק בזה וגם בתוך הגופים בינם לבין עצמם ונגיע לגיבוש תוכנית עבודה.
אל"מ ניר ינאי: כאמור, לא ארחיב פה על איך מגבשים איום ייחוס וכנ"ל - - -
רם בן ברק: זה לא הדיון.
אל"מ ניר ינאי: אני רק אגיד בכל זאת מילה על זה, יש פה את שאלת הסבירויות, שאלת ממד הזמן, מתי נפגוש כל אחד, יש סוגיות של מחירי טעות ולכן איום הייחוס הצה"לי במובן הזה יכול להיות טיפה שונה.
אל"מ ניר ינאי: הוא יכול להחמיר על דברים שאנחנו נמצאים באיום הייחוס הלאומי כי מחירי הטעות אצלנו שונים בחלק מהמקומות.
אל"מ ניר ינאי: וכמובן, ההסתכלות על מתאר האיום היא הסתכלות רב שנתית, 2030-2050, הסתכלות על כל אותם פרמטרים.
אל"מ ניר ינאי: נבחן את הניתוחים בהתאם למה שנעשה ברמה הלאומית לפי תרחיש יותר מקל או סביר ולפי תרחיש יותר מחמיר, נמפה מהם את המשמעויות, וכמו שנאמר, סוגיות דחופות יקבלו מענה כבר היום, לא נחכה ל-2030-2050.
אל"מ ניר ינאי: כמובן שנעבור דרך כל אותן תופעות שנסקרו בהרחבה כבר קודם, לכל תופעה כזאת יש השפעה שונה על משהו אחר בבניין הכוח של צה"ל, על משהו אחר בהפעלת הכוח של צה"ל.
אל"מ ניר ינאי: אין דין סופות חול כדין הצפות, כמובן כל דבר כזה, כל מיפוי כזה, כל שלב כזה בתרחיש יחייב בחינה ייעודית.
אבי טננבאום: אם אנחנו מדברים על טמפרטורות גבוהות, אנחנו מסתכלים מה זה עושה לאימונים והכשרות, כמה ימי עוצר פעילות יהיה לנו ועד מה זה עושה למתאר האימונים.
אבי טננבאום: זה יכול להגביר סימולטורים, יכולים להיות היבטים פיזיולוגיים של מדים או תרגולים אחרים, יש פה מרכיבים של אחסנת תחמושת בטמפרטורות קיצוניות שיכולות להביא לנזקים, וגם לאחזקה של פלטפורמות מרכזיות של צה"ל.
אבי טננבאום: כל אחד מהגופים הרלוונטיים נכנס לפרמטרים האלה, כולל גם באיזה נקודת ציר הזמן זה פוגש אותנו.
אבי טננבאום: יש דברים שיכולים להיות בעוד 30 שנה, יש דברים שיכולים לפגוש אותנו בשנתיים הקרובות או שכבר התחילו.
אבי טננבאום: אם אנחנו מדברים רגע על מזג אוויר קיצוני, דיברנו על זה בהרחבה, אגב, חווינו את זה גם באילת, מה עשתה סופה אחת לבסיס חיל הים באילת, בזירת ים סוף, בעצם יום אחד של גשם קיצוני הצליח לעשות נזקים לא קטנים.
אבי טננבאום: אנחנו מסתכלים בהיבטים של ניקוז, זה גם ריבוי הפסקות חשמל ופתרונות שאפשר לעשות כדי לייצר לנו את אותה עצמאות אנרגטית ובעצם רציפות תפקוד באותם מקומות רגישים.
אבי טננבאום: אנחנו מסתכלים על תשתיות צה"ל בראייה ארוכת טווח, איך אנחנו בונים בנייה בת קיימא, זה לא רק רציפות, זה מסתכל רגע איך אתה יעיל אנרגטית, צה"ל עובר לנגב, בנגב חם יותר, איך כל הבנייה, גם בקריית המודיעין, בקריית התקשוב וקריית הדרכה, בנויה בצורה שהיא מותאמת אקלימית.
אבי טננבאום: בהקשר הזה אנחנו כבר נמצאים שם ונמשיך.
אבי טננבאום: וסיוע למרחב האזרחי, דיברנו על זה גם קודם, זה באותם אזורים, ראינו שצה"ל נכנס משמעותית מתחת לאלונקה, ראינו את זה כשירושלים הייתה נצורה בשלג, ראינו את זה גם באירועי שריפות ואת כל ההיבטים האלה.
אבי טננבאום: גם המשלחת האחרונה שפיקוד העורף הוציא לדרום אמריקה, שהיו אנשים בבוץ ויכולות חילוץ כאלה ואחרות, זה גם אזורים שפיקוד העורף נכנס יותר מבעבר.
אבי טננבאום: אם אנחנו מדברים על מה ייקרה למי הים, זה לא רק גובה פני הים, זה גם הטמפרטורה, זה המליחות, זה החומציות.
אבי טננבאום: כל אחד מהדברים האלה, אנחנו בודקים מה זה עושה, בין אם זה לנמלים, המזחים ולתשתיות הימיות או סמוכות חוף שנמצאות, של צה"ל.
אבי טננבאום: והשפעות לפלטפורמות ימיות, מה זה עושה לספינות ולצוללות, כל הדברים האלה נבחנים במסגרת העבודה.
אבי טננבאום: אם אנחנו מדברים על היבטים של מדבור ובצורת, הדברים המשמעותיים שמשפיעים על רציפות הפעולה של צה"ל, יכול להיות גם היבטים של אובך, מה זה עושה בהיבטים של חוזי, מה זה עושה בהיבטים של ממסור, מה זה עושה בהפעלות כטב"מ ואחרים, איך זה משפיע על שריפות.
אבי טננבאום: דיברנו קודם על ריבוי שריפות - - -
רם בן ברק: אגב, גם שריפות שייקרו בצד השני.
אבי טננבאום: נכון ובזה גם צה"ל מסייע בכיבוי השריפות.
רם בן ברק: אם אתה מפציץ בלבנון וגורם שם לשריפות, מן הסתם יש לך בעיה עם חוזי.
אבי טננבאום: נכון.
אבי טננבאום: לחלוטין נכון.
אבי טננבאום: בריאות החייל דיברתי כבר קודם.
אבי טננבאום: תחזוקת בסיסים ומה זה עושה לנו כשאנחנו בנויים בצורה שיודעת לתת לזה מענה.
אבי טננבאום: יש גם היבטים ששמתי להם סימן שאלה כי פה יש בכלל שאלה אם יש השפעה מה זה עושה ליכולת המראה על מסלול המראה מאוד לוהט והאם סופות חול ומה התרחיש בכלל, אני שם על זה סימן שאלה, זה בלבל הראשון.
אבי טננבאום: הבחינה כדי להבין מה ההסתברות, מתי זה ייקרה, ביחד עם השירות המטאורולוגי, עם כל השחקנים, זה בעצם לבדוק ויחד עם גופי האמל"ח והזרועות, אנחנו בודקים כל אחת מהשאלות האלה כדי שתוכנית העבודה תדע בסוף להסתכל על כל ההיבטים הרלוונטיים.
דפנה סידס כהן: עד מתי אתם אמורים לסיים את העבודה הזאת?
אבי טננבאום: זה מה שאמרתי, העבודה הזאת יש בה כמה מרכיבים, יש דברים שהתחילו, כמו למשל, סקרים לבדוק את סכנת ההצפות והניקוז בבסיסי צה"ל, כבר התחלתי, לא חיכיתי לעבודה.
אבי טננבאום: יש היבטים שהעבודה הותנעה לפני כחודש וחצי, זאת אומרת, אנחנו עכשיו בעיצומה, במהלך השנה הבאה נציג את זה לרמטכ"ל, חלק מהדברים ייקחו יותר זמן, יש דברים שהם מחקרים ארוכים יותר, למשל, מחקרים פיזיולוגיים כאלה ואחרים.
אבי טננבאום: יש גם איומים שיפגשו אותנו ארוך טווח, בסוף הכול יתוכלל לעבודת מטה אחת שבעצם מסתכלת על כמה נקודות זמן.
אבי טננבאום: אז על חלק מהשאלות, תשובה עליהן יכולה להיות גם בעוד חודשיים.
אבי טננבאום: יש כאלה שיכול להיות בעוד שנה וחצי.
אבי טננבאום: מה שחשוב פה, יציאה לדרך, לא לעזוב אף שאלה שיש בה תשובה.
אבי טננבאום: שאלת הרגע מה בין איום ייחוס לתוכנית פעולה, זה בדיוק זה.
אבי טננבאום: זה גם החיבור בין ניר לביני בהקשר הזה.
אבי טננבאום: אנחנו מבינים מהם האיומים, מבינים מה צריך לעשות ומתי הם גם ייקרו.
אבי טננבאום: ובסוף, עצם העובדה שזה הצד שכל כך מרוכז באג"ת בהקשר הזה, כדי לראות איך זה מתחבר גם לתר"ש וגם לתוכנית העבודה, כל דבר בנקודה הנכונה על ציר הזמן.
אבי טננבאום: אני אגיד רק עוד שתי מילים, נתבקשתי לא להיכנס לזה, יש עיסוק גדול בצה"ל לגבי אנרגיה מתחדשת לצמצום פליטות, שורה של צעדים ובגדול בגדול, אנחנו מדברים גם על התרבות הארגונית בהקשר הזה, אנחנו מחליפים מערכות לא אפקטיביות, אנחנו מדברים על אחזקה ותפקוד שלהן, והמון המון יוזמות של חדשנות.
רם בן ברק: דודי, אתה רוצה להוסיף משהו?
דודי שטרנברג: כן.
דודי שטרנברג: אשלים בכמה נקודות את הטריו הצה"לי.
דודי שטרנברג: מכון גזית זה בעצם מכון של אמ"ן, רב תחומי, כלומר, הוא משלב אנשים ממדעי החברה והמדעים המדויקים עם רקע מגוון בתעשייה, הוא מוקם בשיתוף פעולה עם חברת רפא"ל והתכלית שלו זה בעצם לבצע מחקרים מתקדמים, בעיקר בכלים של דאטה.
דודי שטרנברג: קמנו באזור יולי, כעת בתהליכי הקמה ובשנה הבאה נתחיל לרוץ.
דודי שטרנברג: הנושא של אקלים באופן כללי בקהילות המודיעין תופס מקום גבוה בסדר היום.
דודי שטרנברג: ראינו ביטוי לזה גם בדוח של ה-NIE שיצא לאחרונה על הנושא הזה.
דודי שטרנברג: אנחנו גם מכירים התארגנויות בסוכנויות המודיעין השונות בארצות הברית ובריטניה.
דודי שטרנברג: באמ"ן הנושא הזה מסומן כאיזשהו מעצב מרכזי כבר כמה שנים אבל הטיפול בו היה בצורה יחסית ספורדית סביב תלוי הקשר, סביב נושאים מאוד מסוימים, מים, פליטות, אנרגיה, מתחים בין מעצמתיים.
דודי שטרנברג: ובעצם עכשיו אנחנו מקבלים אחריות על הנושא הזה מבחינה אמ"נית וכמובן הזווית שלנו היא הזווית של הצד האדום ועל המערכת הבינלאומית וההשפעות שזה מקרין על ישראל.
דודי שטרנברג: כצעד ראשון עשינו סדנה באזור ספטמבר, יחד עם ה-INSS, עם ד"ר שירה עפרון.
דודי שטרנברג: מה שסימנו שם כמוקדי העניין שאנחנו הולכים להעמיק בהם: אחד, כל נושא הגיאופוליטי, אני לא אחזור על הדברים שנאמרו פה, אני כן אגיד, שפער אחד מאוד מרכזי שראינו זה רמת הרזולוציה.
דודי שטרנברג: כלומר, זה נחמד לדבר על האזור בצורה מאוד רחבה, אתה מנסה לפרק את זה לרמת המדינה, תאי האזור, ההשלכות הנקודתיות, הפך להיות הרבה יותר מגומגם.
דודי שטרנברג: אז זה אזור אחד שאנחנו הולכים להתעמק בו.
דודי שטרנברג: שנית, ההשלכות לבניין הכוח המודיעיני.
דודי שטרנברג: זה הוזכר פה ויש פה עניינים מאוד רציניים, גם הנושא של התווך, גם הנושא של הסנסורים, גם נושא של יכולת עיבוד ואלגוריתמיקה, וגם הנושא של התשתיות.
דודי שטרנברג: והדבר השלישי, השלכות למתארי חירום.
דודי שטרנברג: הזכרת את זה בחצי מילה, היעלמות האויב, תנאי לחימה, השפעות על אוכלוסייה במרחב של הלחימה.
דודי שטרנברג: ברוח הצה"לית, בהובלת סגן הרמטכ"ל, אנחנו הולכים לתהליך של בניית צוות ייעודי לנושא הזה שיעסוק בו.
דודי שטרנברג: מה שאנחנו נרצה להעביר שם, יתרונות יחסיים, בעיקר היתוך של תחומי מידע שונים, כלומר, ההיטל של המידע האקלימי על נושאים סוציו דמוגרפיים, יכולת של דאטה ויכולת סימולציה שזאת יכולת שאנחנו מפתחים.
דודי שטרנברג: ומיקוד והעמקה ספציפית, כמו שאמרתי, גם בתאי שטח וגם אל מול שאלות יותר ספציפיות של הצבא.
אל"מ ניר ינאי: אני לא עברתי על הסקירה הגיאופוליטית, אבל ברור שזה חלק מהסיפור פה.
אל"מ ניר ינאי: רוצה להגיד מילה על הזדמנויות.
אל"מ ניר ינאי: יש בתוך התהליך הזה שעקרונית הוא תהליך שלילי, עם השפעות שליליות ממספר סוגים, יש פה גם כמה הזדמנויות.
אל"מ ניר ינאי: יושב פה גם השגריר גדעון בכר, יש פה סוגיות של השפעות ושיתופי פעולה אזוריים ובינלאומיים, יאפשר לנו לייצר נכסיות גם כמדינה אבל גם כצבא בתחום הזה ולהרחיב תחומי שת"פ.
אל"מ ניר ינאי: בקצרה, אנחנו מבינים שהעניין דחוף, אני מזכיר שוב פעם, סיכום של הרמטכ"ל, לגבש תוכנית עבודת מטה מקיפה עם מיפוי של כלל המשמעויות ואנחנו נעסוק בזה בשנה הקרובה ביתר שאת.
אל"מ ניר ינאי: אלה השותפים במערכת הישראלית מסך כל הגופים.
רם בן ברק: אדוני השגריר, בבקשה.
גדעון סער: שמי גדעון בכר, התפקיד שלי, שליח מיוחד לשינויי אקלים וקיימות במשרד החוץ, זה תפקיד שקיים ארבע שנים במשרד, אני עושה אותו בשנתיים האחרונות.
גדעון סער: המטרה של התפקיד הזה, לשלב נושאים של שינויי אקלים ואיכות סביבה, סביבה, קיימות וכדומה, במדיניות החוץ של ישראל.
גדעון סער: כשאני אומר ישראל, לא רק משרד החוץ, אלא של ישראל בכלל.
גדעון סער: ומן הצד השני, להביא לישראל את תמונת המצב העולמית, מה שקורה בעולם בתחומים האלה ואיך זה משפיע עלינו.
גדעון סער: להיות איזשהו סוג של סנסור, גם מהיכרות אישית וגם באמצעות 108 נציגויות שיש לנו בחו"ל.
גדעון סער: אנחנו עובדים די צמוד גם עם המל"ל, גם עם הצבא, בחודשים האחרונים ישבנו יחד הרבה פעמים, העברנו תדריכים, הרצאות ושיתופי פעולה ואני יכול להגיד, שיש לי הרבה מאוד סיפוק לראות את כל הדרך שהצבא עושה.
גדעון סער: אני חושב שזה לא היה לפני כן וזה נושא שהוא כל כך חשוב.
גדעון סער: אני רוצה לחזק את מה שאמרה פה גלית כהן, מנכ"לית המשרד להגנת הסביבה, להגיד שאנחנו בתקופת חירום משמעותית ולברך על כך שהמל"ל הכניס את זה כנקודה של ביטחון לאומי, זאת סוגיה בהחלט של ביטחון לאומי.
גדעון סער: בהקשר שלנו, של שינויי אקלים וביטחון, לא ארחיב לנושאים אחרים אבל בהקשר של שינויי אקלים וביטחון, אני חושב שמה שאנחנו רואים שצבאות אחרים עושים בעולם והחלו להיערך לזה צבאות, בעיקר נאט"ו החלה להיערך לנושא הזה, פרסמה תוכנית אסטרטגית איך להתמודד עם שינויי אקלים.
גדעון סער: הנושא הזה עלה בפסגה של ראשי נאט"ו ב-14 ביוני השנה כאחד מנושאי הליבה של נאט"ו.
גדעון סער: מזכ"ל נאט"ו הכריז על זה כנושא ליבה מרכזי עבור הברית הצפון אטלנטית.
גדעון סער: אז אנחנו רואים התייחסות מאוד משמעותית.
גדעון סער: לפני כשלושה שבועות יצא לי להיות בקפריסין, בכנס שעוסק בשינויי אקלים וביטחון.
גדעון סער: שמענו איך מדינות אחרות כבר מתחילות לעסוק בדברים האלה.
גדעון סער: אז אנחנו לא הקדמנו את המאוחר, יש לנו פערים מאוד מאוד גדולים לגשר עליהם היום ולעבור, כמו שעברת, אדוני היושב-ראש, מהצד של הערכה לצד של היערכות, שזאת בעצם המטרה המרכזית שלנו, להיות כבר בצד שפועל.
גדעון סער: צריך להבין, ששינויי האקלים הם לא פועלים באופן לינארי, זה לא שפני הים עולים ב-3 מ"מ שנה אחרי שנה, העלייה היא מערכתית.
גדעון סער: אותו הדבר האירועים המצטברים.
גדעון סער: ואותו הדבר ההשלכות שלהם על המערכת האנושית.
גדעון סער: זאת אומרת, אנחנו גם יכולים להגיע למצב שאנחנו לא מודעים אליו של קריסה פתאומית במערכות, בין אם זה במערכות טבעיות ובין אם זה במערכות אנושיות, כמו מדינה, כמו חברה, כמו כלכלה וכן הלאה.
גדעון סער: אנחנו לא יודעים לדעת מתי תבוא בדיוק נקודת הקריסה של מערכת אבל אנחנו יודעים היום להגיד בצורה הרבה יותר ברורה, שהכיוון הוא לעבר סיכון גובר.
גדעון סער: הסיכון הוא גובר למערכות בכל כיוון שאנחנו נסתכל אליו.
גדעון סער: המזרח התיכון, הדגישו את זה, סובל לא רק ממשבר אקלים, הוא סובל מריבוי אוכלוסין מאוד גדול, האוכלוסייה פה תכפיל את עצמה עד 2050.
גדעון סער: כמות המים לנפש תלך ותפחת ביותר מחצי בעשורים הקרובים.
גדעון סער: יש פה תהליך משמעותי שאנחנו רואים יותר ויותר, מדינות שמתקשות להתמודד וכושלות, סוריה, עיראק, לבנון, לוב וכן הלאה.
גדעון סער: ותהליכי המדבור, גם תהליכי המדבור הם מאוד עוצמתיים במזרח התיכון.
גדעון סער: אנחנו כבר רואים את התהליך של שינויי האקלים, איך הם משפיעים בצורה מאוד משמעותית על מזרח התיכון.
גדעון סער: צריך לקרוא, כל המידע שם.
גדעון סער: התחיל התהליך שבו מזרח התיכון משתנה בגלל שינויי האקלים, הוא כבר החל, אנחנו עמוק בתוכו, אנחנו רואים את האנשים הפשוטים הקטנים עוזבים את חלקות האדמה שלהם כיוון שהן מתייבשות, נוטשים את צפון סוריה, נוטשים את האזורים החקלאיים בעיראק וכן הלאה.
גדעון סער: אנחנו רואים את זה בכל מקום.
גדעון סער: בסוף, הדברים הקטנים האלה מצטברים בתנועה אחת גדולה.
גדעון סער: אני אסכם ואגיד, מבחינתי, אנחנו צריכים לנוע בשלושה ערוצי פעולה עיקריים.
גדעון סער: הדבר הראשון, אני מדבר בקשר בין ביטחון לשינויי אקלים.
גדעון סער: זה שלושה ערוצים עיקריים.
גדעון סער: האחד, כל הנושא הגיאופוליטי האזורי, בהקשר שלנו של המזרח תיכון.
גדעון סער: בתוכו להכניס גם את הנושא של השתנות זירת הלחימה כי זירת הלחימה משתנה, נהרות מתייבשים, התווך שדרכו צריכים לעבור, בין אם זה תווך אווירי, יבשתי, ימי, כולו משתנה בגלל שינויי האקלים, יש לזה השלכות מאוד משמעותיות.
גדעון סער: הנושא השני, כל הנושא של השלכות והיערכות בתחום של תשתיות, בניית כוח, בריאות החייל, היערכות, אימונים, שגרה, ביטחון וכן הלאה.
גדעון סער: יש לזה השלכות מאוד משמעותיות.
גדעון סער: דבר שלישי והוא מאוד חשוב, שמחתי לשמוע את אנשי הצבא מתייחסים אליו, זה התחום של הפחתת פליטות ומיטיגציה בצבא.
גדעון סער: העולם צועד לעבר אפס פליטה של גזי חממה עד 2050, מי שלא יעמוד ביעדים האלה של אפס פליטת גזי חממה, יצטרך להתמודד עם השלכות כלכליות, זה יכול להיות סנקציות, יכול להיות דברים אחרים שהוא יצטרך לשלם.
גדעון סער: אסור שהדבר הזה ינחת עלינו וינחת על תקציב הביטחון או על תקציב המדינה בכלל, באופן כללי כמשהו נוסף.
גדעון סער: כבר היום אנחנו צריכים לדעת להיערך, לצמצם, לעשות כל מה שצריך.
גדעון סער: רוב הדברים הם לא דברים שקשורים בעלויות כספיות גדולות.
גדעון סער: לעבור לפנלים סולריים זה דבר פשוט.
גדעון סער: אנחנו התקנו אתמול פנלים סולריים על הגג של משרד החוץ.
גדעון סער: תוך חמש שנים אנחנו נחזיר את העלות הזאת.
גדעון סער: גם הצגנו במשרד החוץ תו תקן סביבתי ירוק לכל הנציגויות, 108 נציגויות מעכשיו הולכות להתנהג לפי תו תקן ירוק, להפחית פליטות וכן הלאה.
גדעון סער: שיתפנו את זה גם את הצבא.
גדעון סער: תמיד אני אומר, שגרירות שווה בסיס, אפשר לעשות את הדברים, אפשר ללמוד אחד מהשני, העקרונות הם אותם עקרונות.
רם בן ברק: ד"ר שירה עפרון.
שירה עפרון: אני חושבת שכיסו פה הרבה מהדברים שיש לי לומר, אני רק אוסיף על קצה המזלג.
שירה עפרון: העבודה של מחלקת המחקר והמידע של הכנסת הייתה מצוינת, אבל חשוב לומר, שהפנטגון מתעסק בסוגיה הזאת משנות התשעים.
רם בן ברק: את משווה את הפנטגון לכנסת?
שירה עפרון: לא.
שירה עפרון: אבל אגב, אם נשווה, אני חושבת שצריך לברך אתכם על קיום דיון ראשון בוועדת החוץ והביטחון בנושא הזה.
מיקי חיימוביץ': אני בתקופתי לא הצלחתי להביא את ועדת החוץ והביטחון לדון בנושא הזה.
שירה עפרון: אני זוכרת.
שירה עפרון: אני חושבת שצריך להתחיל בזה, לברך, לפני שמתחילים בנציגי צה"ל והעבודה שהם עושים, זה שזה הגיע לכנסת, לוועדת החוץ והביטחון, שיש לה סמכות וביקורת על החלטות ממשלה של הכנסת.
שירה עפרון: אז רק לסבר את האוזן, בוועדה המקבילה לכם בקונגרס, לא בסנאט, היו מעל 20 דיונים בעשור האחרון, כולל תקופת ממשל טראמפ שהכחיש ואסר על קיום דיונים מהסוג הזה.
שירה עפרון: אני רק אגיד כמה דברים שטיפה היו חסרים לי פה.
שירה עפרון: אני חושב שללכת מהתכלית האסטרטגית שבצה"ל היו חמש מרכיבי תכלית, חמש מטרות כדי להשיג כל אחת מהן מה שצריך, שבתהליכי קבלת החלטות אסטרטגיות, טקטיות ומבצעיות, ישולב ידע אקלימי אמיתי ובשביל זה צריך לבנות כוח אדם וזאת מומחיות שלוקח זמן לבנות.
שירה עפרון: בצבאות אחרים, גם עבודה שנעשתה בנאט"ו, עבודות מול צבאות ארצות הברית, עבודה מול אנגליה, אני יכולה להגיד לכם שהעבודה לא נעשית בצבא כי אין להם את הקשב ואין להם את המומחיות.
שירה עפרון: הם משלמים המון כסף לארגונים חיצוניים.
שירה עפרון: אני יודעת כי כתבתי חלק מהדוחות האלה.
שירה עפרון: זה גם מודל, יש גבול למה אפשר לצפות מכם.
שירה עפרון: זה היה חסר לי.
שירה עפרון: חסר לי שגם לא דובר על שרשראות אספקה.
שירה עפרון: הפגיעות בשרשראות אספקה בעולם היום זה משהו שצה"ל צריך להתייחס אליו בצורה מאוד רצינית.
שירה עפרון: הופתעתי קצת שהסיפור של סופות חול ואבק נדחק למעגל שני.
שירה עפרון: אנחנו יודעים כבר היום שזה משפיע גם על איסוף מודיעיני - - -
אבי טננבאום: אבק, אמרתי שכן.
אבי טננבאום: אמרתי, סופות חול ועוצמתן, העיתוי שזה יפגוש אותנו בעוצמות המדוברות הוא קצת יותר מאוחר.
אבי טננבאום: אובך ואבק דיברנו על זה כאיום שיכול להיות אפילו בהקדם.
שירה עפרון: כן, גם סופות חול, אני חושבת שכבר ראינו השפעות שלהן בזמן אמת, כולל השפעות על תקיפות בסוריה.
שירה עפרון: בהקשר ההזדמנותי, דיברנו על שיתופי פעולה אזוריים.
שירה עפרון: לא נמצאים פה נציגי התעשיות הביטחוניות אבל אני חושבת שיש פה הזדמנויות מאוד מאוד גדולות על התעשיות הביטחוניות הישראליות, שיש בהן גם את המהנדסים הטובים ביותר וגם יהיה ביקוש הולך וגובר לציוד צבאי, הגנתי, לוחמתי, שהוא עמיד בשינויי האקלים.
מיקי חיימוביץ': בהיבט הזה, אפילו אם תסתכלו על הביגוד של חיילי צה"ל היום, שפשוט לא מותאם לחום של ישראל היום, בטח ובטח שלא הלאה.
מיקי חיימוביץ': והביגוד הזה קיים, אני יודעת שמזמינים, מייצרים אותו בארץ לצבאות אחרים, ביגוד שמותאם למדבר ולאתגרים האלה.
מיקי חיימוביץ': קחו את זה גם בחשבון.
רם בן ברק: תודה, שירה.
רם בן ברק: תא"ל דורון לוין, בבקשה.
דורון לוין: שלום, אני רק אגיד בקצרה, רוב השנים עסקתי בעשייה מבצעית אבל התעסקתי גם בפרויקטים, בהסתכלות ל-2050 ו-2070.
דורון לוין: אני חושב שבתחום הזה יש לנו עוד כברת דרך כי האמל"ח שאנחנו מסתכלים עליו היום, אנחנו לא מאפיינים אותו ל-2050-2070, לא בהיבטי האזור שהוא יצטרך לפעול בו – אני לא ארחיב פה כי זה מצולם – אני אומר, לא בהיבטי טמפרטורות הצפויות באותם אזורים, דרך אגב, גם לא בהיבטי סופות חול כי סופות חול משפיעות על מנועים של אמל"
דורון לוין: חים מסוימים שלא יוכלו לטוס באזורים האלה בעתיד.
דורון לוין: אין פה נציג התעשיות, אבל צריך להבין, שזה לא מגיע מהצד של התעשיות, זה חייב להגיע באפיון המבצעי שצה"ל דורש.
דורון לוין: למה?
דורון לוין: כי יש לזה עלויות גבוהות, גם בהיבטי ההוכחה.
דורון לוין: דרך אגב, יש לזה גם עלויות גבוהות על צה"ל, כשהוא יצטרך לקנות אמל"ח, הוא יוכל לקנות פחות אמל"ח אבל לפחות זה יהיה אמל"ח שמותאם 40 שנה קדימה.
דורון לוין: מילה אחת בנושא איום הייחוס.
דורון לוין: תפיסת עולמי, שאיום הייחוס צריך להיות איום ייחוס לאומי.
דורון לוין: תרחיש הייחוס, אחרי זה כל גוף יכול לעשות לעצמו.
דורון לוין: לא סביר שרח"ל קובעת תרחיש ייחוס לאומי בהיבט הזה, גם אם הממשלה מאשרת.
דורון לוין: בעיניי, איום הייחוס הוא מגדיר לאיפה אנחנו מסתכלים ל-10 שנים, ל-30 שנה ו-50 שנה ואת זה בעיניי המל"ל צריך לעשות.
דורון לוין: תרחיש ייחוס, צה"ל יגדיר לעצמו, משרד הביטחון יגדיר לעצמו, כמו שמשרד התחבורה ומשרד האנרגיה יצטרכו להגדיר לעצמם ולהיערך לטובת הדבר.
דורון לוין: אני חושב שזה שוועדת החוץ והביטחון מתכנסת לנושא, יכולה להגדיר יעדים ולהבטיח שכל הגופים האלה מציגים את זה במפגשים עתידיים.
דורון לוין: העובדה שצה"ל נכנס לנושא הזה רק עכשיו, יש לנו יתרון שיש לנו יחסית צבא קטן ומרוכז, שצה"ל החליט לרוץ מהר, הוא יודע לסגור את הפער שארצות הברית מטפלת בזה מזה 15 שנה, כי רוב התשתיות שלנו מרוכזות במקום אחד וניתן יהיה לתת לזה מענה, רק שזה ידרוש משאבים.
רם בן ברק: הממונה על בריאות הציבור, אתה רוצה להוסיף משהו?
חגי לוין: תודה רבה לך, יושב-ראש הוועדה.
חגי לוין: אני פרופ' חגי לוי, יושב-ראש איגוד רופאי בריאות הציבור בהסתדרות הרפואית.
חגי לוין: אני לא רוצה להעכיר את האווירה, מעבר להערכה לפעילות הרבה, המקצועית והמעמיקה, אני רוצה להגיד, אנחנו לחלוטין לא מוכנים לשינויי האקלים, וגם מערכת הביטחון בתוך זה כמובן לא מוכנה.
חגי לוין: מעבר לביטחון הלאומי, קומה למעלה זה שינוי אקלים שמאיים על האנושות כולה.
חגי לוין: זה איום קיומי שילווה אותנו.
חגי לוין: אנחנו במדינת ישראל יודעים לחיות בשגרת חירום ואנחנו צריכים לראות איך אנחנו מטמיעים את ההיערכות לחירום בתוך השגרה, גם בהיערכות השנתית לקיץ ולחורף.
חגי לוין: בכל הגופים צריך לראות איך אנחנו מיישמים את לקחי הקורונה.
חגי לוין: למרות כל התרגילים וההכנות, לא היינו מוכנים כמו שצריך לקורונה ואם לא נלמד להפיק את הלקחים, לא איך פתאום אנחנו מפתיעים את המוסד או כל גוף אחר בדרישות, איך לא פתאום מקימים מרכז ידע לאומי, אלא אפשר להקים אותו עכשיו, לא צריך לחכות לאסונות שיבואו אלא אפשר וצריך להקים את המערכים האלה עכשיו לפעול ביחד.
חגי לוין: אנחנו תמיד מדברים על בריאות בכל מדיניות, צריך להיות היערכות לשינוי אקלים בכל מדיניות, בכל אחד מהדרגים.
חגי לוין: העיקרון האבולוציוני הוא survival of the fittest.
חגי לוין: אם אנחנו לא נדע להיות ה-fittest, אנחנו פשוט כמדינה לא נשרוד את המשבר שעומד לפתחנו.
חגי לוין: מאוד נכון מה שאמר ראש מחלקת תכנון, שיש כאן הזדמנויות רבות ואנחנו צריכים לראות איך אנחנו ממנפים את ההזדמנויות האלה כדי לבנות חוסן לאומי.
חגי לוין: החוסן הלאומי, ההשקעה שלנו בהיערכות לשינוי אקלים, היא גם תועיל לנו גם לרעידות אדמה, גם למגיפות וגם לדברים אחרים.
חגי לוין: וככל שנשכיל, דווקא כאן בוועדה הזאת חשוב שנעשה את זה, שזה לא יהיה דיון יחיד, שתהיה המשכיות, חשוב שנבנה את החוסן הלאומי הזה, היערכות לשינוי אקלים יחד עם הדברים האחרים.
חגי לוין: וגם לתרגל, לעשות ממש תרגילים לאומיים כי אנחנו, אני ב-2007 הייתי מעורב בכתיבת התוכנית הלאומית למגיפות וניסינו כל הזמן לעשות תרגילים, להביא את כל הגופים האחרים ולא הצלחנו כל כך.
חגי לוין: לא באמת הבינו מה זה אומר שתהיה מגיפה.
חגי לוין: אז הלוואי, שכאן, במשבר האקלים, כולם עכשיו יבינו וכשנעשה תרגילים לאומיים, כל הגופים ובתוך זה, למערכת הביטחון יש תפקיד מרכזי.
חגי לוין: זאת אומרת, הגדולה ביותר והמסוגלת ביותר למדינת ישראל, היא צריכה להוביל את ההיערכות הזאת ולקחת בה חלק מאוד מרכזי.
רם בן ברק: פרופ' יוסי לשם, למרות שזה לא נושא הדיון, יש לך חמש דקות, בבקשה.
רם בן ברק: גילוי נאות, אנחנו ידידים, לא יכולתי להגיד לו, לא.
יוסי לשם: אני רוצה לתת מחמאה ליושב-ראש הוועדה, שהנושא הזה עולה בצורה רצינית.
יוסי לשם: לכאורה, מה הקשר בין ציפורים ולטאות לנושא של שינויי האקלים?
יוסי לשם: אני חושב שלצה"ל יש תפקיד מאוד משמעותי.