GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יהודה טרואן: אני אציג לכם את העבודה שנעשתה בהזמנת ועדת הפנים והוגשה לפני כחצי שנה – אני כתבתי אותה – אפשר לקרוא אותה ברשת, היא קצת ישנה והתחום מאוד דינמי.
יהודה טרואן: מה שנדבר עליו עכשיו זה לא על המסמך כולו אלא רק על השאלה, איפה שינויי האקלים פוגשים את הביטחון?
יהודה טרואן: זה בהיבט של היערכות ולא בהיבט של מיתון פליטות והפחתת הפליטות בצה"ל אלא רק בהיערכות של מערכת הביטחון לשינויי האקלים הצפויים.
יהודה טרואן: אנחנו זיהינו שלושה נושאים, נושא אחד הוא סיוע של מערכת הביטחון בחירום אזרחי עקב מזג אוויר קיצוני, כשירות מבצעית של הצבא בעבודת הליבה של הצבא עצמו, ובתחום הגיאופוליטי.
יהודה טרואן: אז נתחיל מהסיוע בחירום אזרחי, אנחנו מכירים את השריפות, לא מזמן היה בירושלים, לפני כעשור היה בכרמל, צפוי שהאירועים האלה יהפכו תדירים יותר ויותר.
יהודה טרואן: יש נושאים של הצפות, יש את סופת השלגים שהייתה בירושלים, גם אירוע מזג אוויר קיצוני שבו צה"ל נדרש לסייע בגלל היכולות שלו, לא רק בארץ, גם בחו"ל.
יהודה טרואן: למשל בשריפות היער העצומות שהיו באוסטרליה, חיל האוויר האוסטרלי סייע, גם בארצות הברית, בהוריקנים וכדומה.
יהודה טרואן: בארץ, מי שמטפלים בזה היא רח"ל, שמגבשת תרחישי ייחוס.
יהודה טרואן: פיקוד העורף מהזווית הצבאית מבצעית.
יהודה טרואן: וכמובן שיש גם שאלה של מוכנות מבצעית של זרועות הביטחון.
יהודה טרואן: למשל באוסטרליה, עקב הניסיון שלהם, ראו שהטייסים לא מיומנים, לא מספיק כשירים בכיבוי שריפות, גם מצריך אימון מיוחד לצורך הזה, יכול להצריך הסתגלות של הצבא.
יהודה טרואן: נושא שני, ממש בליבת העשייה של הצבא לממש את המשימות שלו, שאלה של כשירות מבצעית של הצבא.
יהודה טרואן: שאבנו השראה ממפת הדרכים של משרד ההגנה האמריקאי, משנת 2014, שהתניע מהלכים בארצות הברית, הרבה מהלכים שקרו מאז, גם מפורטים במסמך, שהם עם כל השינויים אני חושב שיש מה ללמוד מהם.
יהודה טרואן: הם חילקו את הסוגיות לארבעה, תכנון ומבצעים.
יהודה טרואן: בנושא תכנון ומבצעים למשל יכול להיות חלון הזמן למשימות איסוף מודיעין ומבצעים, בעקבות תנאי מזג אוויר יכול להשתנות, סופות אבק יכולות להשפיע, יכולות של חיל האוויר לפעול, כיסוי של השמיים מבחינת היכולת לצלם לוויינים וכו'.
יהודה טרואן: אימונים וניסויים, כולנו מכירים את תנאי החום בארץ ויש עוצר אימונים בגלל חום, יש גם שיטפונות, זוכרים את לקחי נחל חילזון למשל, שריפות יער בעקבות פעילות צבאית.
יהודה טרואן: למשל בתרגיל חוץ קטלני שהיה בחרמון, כל הדברים האלה בעצם מצרים את היכולת של הצבא, את מספר הימים הפנויים בשנה קלנדרית לבצע אימונים וזה גם דבר שצריך לקחת בחשבון.
יהודה טרואן: נושא שלישי, נושא של רכש והצטיידות.
יהודה טרואן: היושב-ראש הזכיר את הטנקים, יש גם מטוסים עם כושר הנשיאה שלהם.
יהודה טרואן: תחום של מהנדסים שישבו והראו מה קורה עם הציוד הצבאי ואיך הוא יעמוד בתנאים ההולכים ומתפתחים.
יהודה טרואן: ויש גם כמובן שאלה של צרכים עתידיים בעקבות הגאופוליטיקה שנדבר עליה עוד שנייה.
יהודה טרואן: למשל, האם צריך להיות איזשהו מחסום יבשתי, ימי, לנוכח הציפייה לגל פליטים?
יהודה טרואן: ונושא אחרון, נושא של תשתיות בנויות וטבעיות.
יהודה טרואן: למשל, צריך לבצע סקר תשתיות ולראות איך שינויי האקלים משפיעים.
יהודה טרואן: אנחנו נדבר על זה קצר, הזכירו כבר את נושא בסיס חצור והצפה והיה על זה דוח מבקר.
יהודה טרואן: בארצות הברית, משרד ההגנה הנדרש בעקבות אותו תהליך שהותנע ב-2014, בין השאר להגיש דוח ב-2019 על המוכנות של הצבא במערכת הביטחון, בין השאר כלל סקר תשתיות.
יהודה טרואן: זה טבלה של 20 בסיסים בארצות, מה המוכנות שלהם לפי חמישה פרמטרים, מרכזים את הנתונים האלה בטבלה ואנחנו יכולים לראות לפי חמישה פרמטרים מה הצפי כיום ומה הצפי בעוד 20 שנה לסכנות לכל מיני גורמים שקשורים לאקלים.
יהודה טרואן: למשל, הצפות חוזרות ונשנות בבסיסים, כיום זה ב-53 בסיסים, אבל בעוד 20 שנה צפוי שזה יהיה כבר 60 בסיסים.
יהודה טרואן: או תחום של שריפות, כיום זה 36 אבל בעוד 20 שנה אמור להיות 43 מתקנים שיהיו נתונים בסכנה של שריפות.
יהודה טרואן: לפני שנה הוציא חיל ההנדסה של צבא ארצות הברית מסמך מקיף, לא מסמך המלצות אלא ממש חובה על מפקדי מתקנים, בערך 148 מתקנים שפרוסים בארצות הברית עם מתודולוגיה איך להיערך, מה לעשות ורק תראו את התמונה שם, זה לסבר את האוזן איך נראית כיום הסכנה של השריפות וכו' ומיפוי קדימה לתרחישים בעתיד.
יהודה טרואן: זה מסוג הדברים שגם צריכים להיערך אליהם בצבא, אפרופו מה שראינו בבסיס חצור, הצפות.
יהודה טרואן: יש להם גם מסד נתונים שזמין לכל הבסיסים.
יהודה טרואן: כל מפקד בסיס יכול לראות מה צפוי אצלו בבסיס ב-2050 וב-2080.
יהודה טרואן: נושא נוסף, גיאופוליטיקה, שגם בו יש פגישה בין שינוי האקלים לתחום הביטחון, מפגש גדול.
יהודה טרואן: בעיות אזרחיות של המדינות באזור עם פוטנציאל לבעיות הביטחוניות של ישראל.
יהודה טרואן: כמה שבישראל מתקשים, היה דוח של מבקר המדינה, שיש לנו עוד מה לשפר בתחום ההיערכות שלנו, אז קל וחומר של מדינות האזור שהן פחות מפותחות ממדינת ישראל, יש להן הרבה מה להיערך והן יותר שבריריות ונתונות לבעיות.
יהודה טרואן: מושג המפתח שמשמש בשיח המדיניות בתחום הגיאופוליטי הוא מכפיל איומים.
יהודה טרואן: שינויי האקלים הם מכפיל איומים שיכולים לערער את היציבות.
יהודה טרואן: הכוונה היא, שיש כבר כל מיני בעיות במדינות שמסביבנו אבל שינויי האקלים מעצימים אותם, הם לא מייצרים אותם, הם מעצימים בעיות.
יהודה טרואן: למשל בתחום המים, אנחנו יודעים שמזרח התיכון הוא אזור שחסר בו מים, הגידול הדמוגרפי מאוד מעמיס על תחום המים.
יהודה טרואן: בנוסף לזה, יש פחות משקעים, יש המלחה של מי תהום עקב עלייה של פני הים, יש כל מיני סוגיות שבעיית המים תוחרף משינויי האקלים.
יהודה טרואן: בעיית המים בעצמה משפיעה על חקלאות ומזון.
יהודה טרואן: גם עלייה בטמפרטורות משפיעה על יכולת לייצר מזון, שינויי טמפרטורה, גם נושא של מזיקים, חרקים וכו', גם יפגע או עלול לפגוע בביטחון התזונתי במדינות האזור.
יהודה טרואן: גם נושא הכלכלה, אנחנו יכולים לקחת את מצרים כדוגמה, יש גם את נושא התיירות שנפגע, יש גם אפילו את מעבר תעלת סואץ בגלל הקוטב.
יהודה טרואן: תשאלו, מה עניין הקוטב לישראל?
יהודה טרואן: הקוטב שהולך ונמס מאפשר אפיקי סחר מהמזרח הרחוק לאירופה במסלול הרבה יותר קצר מתעלת סואץ וככל שהדבר הזה יתפתח, כך גם כלכלת מצרים תיפגע וזה כמובן מעניין גם את מדינת ישראל.
יהודה טרואן: נושא אחרון הוא הגירה ופליטים.
יהודה טרואן: הנה תמונה של פליטים בירדן, פליטים סורים.
יהודה טרואן: במחקר ישנם טענות שמלחמת האזרחים בסוריה, לא נגרמה אבל אחד מהגורמים באותה קלחת היו שלוש שנות בצורת חמורות שהיו בסוריה, שגרמו להגירה פנימית, שגרמו להגברת מתחים, שבסופו של דבר הובילו לתמונות האלה בירדן, מדינה שברירית לידנו.
יהודה טרואן: זה יכול גם כמובן להגיע לחופי הארץ, יבשתית לארץ, גם מאפריקה, גם מאזור הסהל, בעיית הפליטים היא גם בעיה בתחום הגיאופוליטי.
גלית כהן: אני רוצה לברך על הישיבה הזאת שאתם מקדישים לנושא האקלים, נאמרו הדברים למה זה חשוב.
גלית כהן: אנחנו נסתכל על המגמות, המגמות בעלייה בטמפרטורה שיש בעולם.
גלית כהן: אנחנו רואים כבר ממש נתונים על כך שטמפרטורת העולם עולה, רואים את זה בצורה משמעותית.
גלית כהן: גם מכחישי האקלים וגם כאלה שיגידו זה כן, זה לא, מי גורם לזה, אין ספק שאנחנו רואים עלייה בטמפרטורות.
גלית כהן: בחרנו כמה תופעות אקלימיות שרלוונטיות אצלנו, נושא אחד זה עלייה בטמפרטורה, נושא שני זה עלייה בגובה פני הים, גם זה אנחנו, שלחופי הים התיכון וים מפרץ אילת, אנחנו גם הולכים לחוות את ההשלכות של עליית מפלס הים.
גלית כהן: יש לנו שקף עוד יותר מעודכן מבחינת שינוי המגמה.
גלית כהן: יש שינוי מגמה, זאת אומרת, כן רואים מדינות שלוקחות על עצמן הפחתת פליטות.
גלית כהן: מדינת ישראל הצטרפה למדינות שהתחייבו לאפס פליטות עד 2050.
גלית כהן: יחד עם זאת, אחרי שעשו קומפילציה של כל מה שהמדינות התחייבו לגלזגו, אפילו לא פריז, אחרי שעשו קומפילציה, אם כל המדינות בעולם יעשו את כל ההתחייבות שהן התחייבו בגלזגו ל-2030, אנחנו עדיין עולים ב-16% מבחינת פליטות גזי החממה.
גלית כהן: היעד העולמי צריך להיות הפחתה של 45% בפליטות גזי החממה עד 2030, אם אנחנו לא רוצים להתחמם מעל מעלה וחצי.
גלית כהן: זאת אומרת, הסיפור הוא חמור.
רם בן ברק: את אומרת, שגם אם יעשו את כל ההמלצות, עדיין יעלו ב-16%.
גלית כהן: כן, ולא יפחיתו את ה-45%.
גלית כהן: לכן, אחת המסקנות של גלזגו, וזאת אחת ההחלטות שיצאו ממנה, שכבר לא יבואו כמו פריז, אמרו, כל חמש שנים יבואו ויעמיקו את היעדים, המדינות, אחרי שיעשו את הקומפילציה לראות איפה אנחנו נמצאים.
גלית כהן: כל שנה, כל המדינות יצטרכו לבוא ולהתמודד עם המצב ולהעמיק את היעדים ולבחון את עצמן.
גלית כהן: הפעם הבאה תהיה בשארם א-שיח בעוד שנה, ולשם כל המדינות צריכות להגיע עם יעדים הרבה יותר משמעותיים של הפחתת פליטות גזי חממה.
גלית כהן: אני רק אתן לכם את ההבנה, בישראל התחייבנו ל-27% עד 2030.
גלית כהן: אגב, עכשיו כולם מדברים על 2030 כי זה חלון הזמן שיש לנו כדי להביא לכך שאנחנו לא נתחמם יותר ממעלה וחצי.
גלית כהן: אם לא נעשה את זה, הקטסטרופה מטורפת.
גלית כהן: מדינת ישראל היא אחת המדינות באזורים הכי פגיעים, אנחנו בשולי רצועת המדבריות והמשמעות של זה, שאנחנו צפויים להיפגע הרבה יותר ממדינות אחרות שאנחנו כל הזמן מסתכלים עליהן ומנסים להידמות אליהן, של מדינות יותר צפוניות, מדינות המערב הן יותר צפוניות מאתנו, שם גם יהיה קשה, יש להן יותר שיטפונות, יש להן יותר הצפות, אנחנו רואים את זה.
גלית כהן: אבל אצלנו, חלקים מהמדינה יהפכו להיות מקומות שלא ניתן לחיות בהם.
גלית כהן: לכן מדינת ישראל כבר לא יכולה להגיד, לא רק אנחנו פרומיל, לא, אנחנו צריכים להפוך דיסקט אחר, אנחנו צריכים לדרוש, גם לדרוש מאתנו כמובן לעשות הפחתת פליטות, וגם מהמדינות האחרות לדרוש מהן, חייבים לעשות את הפחתת הפליטות הרבה יותר עמוקה, הרבה יותר רצינית כי מי שהולך לסבול מכל הדבר הזה זה אנחנו בראש וראשונה כי נמצאים באזור מאוד מוכה, בעל פגיעות מאוד גדולה.
גלית כהן: והנה, זה כבר בא לידי ביטוי כאן, חם יותר אצלנו.
גלית כהן: אם אנחנו ממשיכים, אנחנו מגיעים ליותר מארבע מעלות בישראל.
גלית כהן: הנתונים כאן זה על ישראל.
גלית כהן: כבר היום אנחנו כמעט מגיעים לפלוס 1.5 בישראל.
גלית כהן: אנחנו כבר שם.
גלית כהן: אנחנו נגיע להרבה יותר ממה שיש בממוצע העולמי.
גלית כהן: אנחנו כבר יודעים שנגיע לשם.
גלית כהן: הרבה יותר יבש, יש לנו בצורה חד משמעית הרבה פחות משקעים וגם הפריסה שלהם משתנה וגם המועד, הזמן שהם כבר יורדים אותם משקעים זה לתקופות יותר קצרות ולכן האפקטיביות שלהם היא לא טובה כי זה לא מספיק לחלחל וכו'.
גלית כהן: גבוה יותר, מפלס הים הולך וגבוה יותר.
גלית כהן: 0.3-0.5 ס"מ עלייה בכל שנה נראה כאילו זה לא הרבה, זה המון מבחינת המרחק שזה נכנס לתוך היבשה.
גלית כהן: המשמעות של זה, זה לא סתם הצפה, זה גם פגיעה במצוף החופי שלנו שמתמוטט הרבה יותר מהר ממה שהיה מתמוטט באופן טבעי, גם ככה הוא מתמוטט.
גלית כהן: גם היכולת שלנו להיערך, כל החופים שלנו.
גלית כהן: תזכרו שלא הים עולה ואנחנו פתאום מקבלים חוף יותר רחב.
גלית כהן: לא, אנחנו פשוט מקבלים פחות יבשה.
גלית כהן: זאת אומרת, אנחנו מקטינים את מדינת ישראל ממערב.
גלית כהן: לא משנה מה קורה במזרח, ממערב אנחנו גם תורמים לקיטום שלה.
גלית כהן: כמובן הנושא הקיצוני יותר, יש לנו הרבה יותר עוצמה ועלייה של כל אירועי הקיצון.
גלית כהן: כל הדברים האלה, מעבר למזג האוויר הקיצוני שיש לנו, מביאים לנו לעליית מפלס הדברים שדיברתי עליהם.
גלית כהן: כל הנושא של מחסור במי שתייה, נכון, מדינת ישראל למדה לייצר את המים של עצמנו, אנחנו מתפילים אבל תזכרו, היום מים זה אנרגיה ואנרגיה זה פליטות גזי חממה.
גלית כהן: צריך לזכור את זה, אנחנו בסיכון מאוד גדול, שלא נדבר על מה שקורה בעולם ואותן מדינות שהן פגיעות הרבה יותר והן חיות מסביבנו.
גלית כהן: מה ייקרה אצלן כשיש משבר מים מאוד מאוד גדול.
גלית כהן: משבר המזון, דובר כאן על סוריה, אומרים שמלחמת האזרחים התחילה עם העלייה של מחירי המזון, הלחם.
גלית כהן: הפגיעה במגוון הביולוגי, שזה בעצם התשתית שלנו ליכולת לחיות במרחב הזה.
גלית כהן: פגיעה בבריאות הציבור.
גלית כהן: בנושא של גלי הגירה דיברתם כבר.
גלית כהן: אנחנו בעצם מדברים על המערכות הביטחוניות.
גלית כהן: אנחנו חושבים שהנושא של המערכות הביטחוניות שצריכות להיערך כחלק מכל המערכות הגדולות שהתחלנו לפעול אתן, זה הדבר שחשוב.
גלית כהן: רק שתדעו, החלטת הממשלה שעברה ממש ערב הנסיעה לגלזגו היא תוכנית של 100 צעדים.
גלית כהן: יש לנו 100 צעדים גם בהפחתת פליטות שזה מיטיגציה וגם באדפטציה, היערכות שלנו, יש כבר 100 צעדים בכל התחומים הרבים.
גלית כהן: אתם יכולים לראות, בנושאים של היערכות לשינוי אקלים, שזה בעצם הסוגיה המרכזית כאן, יש לנו את המערכות העירוניות, טבעיות, חינוך, מזון ואנחנו חושבים שמערכות הביטחון צריכות להיכנס לכאן להתחיל להיערך כמו שצריך לתוך הדבר הזה.
גלית כהן: האקלים הוא איום ביטחוני, נמצאים פה החברים מהמל"ל, הם ידברו על הדברים האלה.
גלית כהן: אנחנו שמחים שהם החליטו להכניס את הפרק הזה בתוך הערכת המצב הלאומית של המטה לביטחון לאומי, שזה סופר חשוב ואז זה בעצם מחייב את כולם להיערך ולהכין את עצמנו, את כל העורף.
גלית כהן: תוכניות ההיערכות של כל משרדי הממשלה, נאמר כאן קודם על המינהלת, נמצא כאן יושב-ראש המינהלת, אלון זקס, סמנכ"ל אצלנו למשאבי טבע, שמוביל את המינהלת הזאת במשך כמה שנים, עבודה מאוד מאוד משמעותית שבעצם הרעיון הוא להעביר את הידע למשרדי הממשלה האחרים, שכל משרד ממשלתי ייקח אחריות על הפעולות שלו ויכין תוכניות היערכות, זה משרד הבריאות, משרד הרווחה וכמובן משרד הביטחון.
גלית כהן: הנושא של כל מערכות הביטחון, זה צה"ל, כבאות, אתמול ישבנו עם מנכ"ל בט"פ, משטרה, כולם כמובן צריכים תקצוב חמש שנתי כדי להיערך לכל האיומים האלה.
גלית כהן: תודה רבה.
רם בן ברק: אנחנו עוברים לטליה מהמל"ל.
אריאל גלבוע: אני מחליף את טליה, שמי אריאל גלבוע, אני ראש מחלקת עורף.
אריאל גלבוע: חמש נקודות ברשותך, נתחיל מהנקודה שאמרה מנכ"לית הגנת הסביבה.
אריאל גלבוע: בפעם הראשונה אנחנו מכניסים את משבר האקלים כאיום על הביטחון הלאומי, אנחנו עושים את זה דרך הערכת המצב הלאומית שמוגשת כל שנה לממשלה, אנחנו עובדים על הטיוטה ונסיים לקראת סוף 2021 ונשמח להציג זאת לוועדת החוץ והביטחון.
אריאל גלבוע: האורגנים הגדולים, כמו שזה נראה עכשיו, אחד, אירועי החירום, שתיכף אגע בהם.
אריאל גלבוע: שניים, כל הסיפור של המערכת הביטחונית, שזה די נשוא הדיון.
אריאל גלבוע: המערכת האזורית שאנחנו רואים פה, גם סיכונים, כמו שנאמר על ידי נציג הממ"מ אבל גם הזדמנויות, הסכמי אברהם ואולי גם הזדמנויות אחרות.
אריאל גלבוע: וגם בהיבט הבינלאומי.
אריאל גלבוע: חוץ מההתחייבות על הפחתת פליטות, יש כאן הזדמנות, ליצור קשרים עם מדינות, ליצור קידום של החדשנות האקלימית שישראל מביאה אתה.
אריאל גלבוע: ואת כל הדברים האלה נכרוך לפרק אחד ונציג את זה כמסגרת של ביטחון לאומי על האיום וההזדמנויות.
דפנה סידס כהן: יש לכם צפי?
אריאל גלבוע: כו, הצפי של כל הערכת המצב היא לקראת סוף השנה, זאת אומרת, לקראת סוף דצמבר, תחילת ינואר.
אריאל גלבוע: יש לנו ראש מל"ל מזה ארבעה חודשים אז הוא נכנס לתוך התהליכים והוא שם את משבר האקלים כפרק נפרד.
אריאל גלבוע: זאת הנקודה הראשונה.
אריאל גלבוע: הנקודה השנייה - ואני מניח שידברו עליה אחריי אנשי רח"ל – הכנסת המשמעויות החירומיות של משבר האקלים לתוך איום ותרחיש הייחוס.
אריאל גלבוע: אנחנו בשלבים מאוד מתקדמים של אישור איום בתרחיש הייחוס העדכניים שידברו על תר"ש 2021-2015.
אריאל גלבוע: גם שריפות וגם שיטפונות ייכנסו שם, גם כאיומים לאומיים וגם תרחישי ייחוס ספציפיים, שלהם נבנה את המענה.
אריאל גלבוע: ביום שני הקרוב תתקיים ועדת השרים לעורף שתדון בסוגיה, והקבינט יתכנס בדצמבר או בינואר, תלוי בלוחות הזמנים ונאשר את זה.
אריאל גלבוע: הנקודה השלישית, מערכת הביטחון, אני מניח שהמל"ל ייכנס לזה הרבה יותר חזק במהלך 2022.
אריאל גלבוע: כן פעולות שעשינו במהלך 2021, קודם כל השתתפנו גם בדיונים של משרד הביטחון, אגף התכנון, גם בדיון של ה-INSS, שעשה הרחבה על ההיבטים המודיעיניים וההיערכות הצבאית.
אריאל גלבוע: זאת אומרת, היינו שותפים ואנחנו גם לומדים את העניין.
אריאל גלבוע: בפברואר קיבלנו סקירה על ההיערכות של מערכת הביטחון, סקירה ראשונית, עוד אין המלצות או משהו קדימה אבל סקירה ראשונית כדי שנכיר את העניין.
אריאל גלבוע: הכוונה שבשנת 2022, המיקוד גם של ראש הממשלה וגם של ראש המל"ל, שבשנת 2022 ניכנס גם להערכות מערכת הביטחון לסוגיית משבר האקלים, אני לא יודע כרגע להגיד איך בדיוק נעשה את זה אבל זה הכיוון.
אריאל גלבוע: הנקודה הרביעית, יושבת כאן אפרת, מהאגף המדיני שלנו, כל ההכנות של ועידת גלזגו בהיבט של ראש הממשלה, היינו מתואמים עם השרה להגנת הסביבה, עם שרת האנרגיה, עם שר החוץ, עשינו את כל התכלול עבור ראש הממשלה, הכרזות ובעצם כל הנסיעה כולה.
אריאל גלבוע: נקודה אחרונה, אנחנו חברים במינהלת של אלון, על כל ההיבטים, הוא מוביל את המינהלת אבל אנחנו מביאים את הרגל של הביטחון הלאומי בתוך העשייה של משבר האקלים.
יוסי שפירא: בהמשך למה שאמרו פה קודמיי, דבר ראשון אקדים ואומר, שההסתכלות שלנו היא לא הסתכלות של מערכת הביטחון, אנחנו מסתכלים בהסתכלות לאומית.
יוסי שפירא: ניקח את עצמנו הצידה מהאירוע הזה של היערכות מערכת הביטחון אלא ההסתכלות היא לאומית.
יוסי שפירא: אתחיל במה שאביאל ציין פה, שאנחנו חברים גם בוועדה של אלון ולאחרונה גם מנכ"ל רה"מ פתח ועדה נוספת בנושא, הגדיר ועדת חירום בתוך תת ועדות שלו ואנחנו חברים שם.
יוסי שפירא: מעבר לזה, רח"ל, החל מעכשיו רכשה עמית מחקר שכל העיסוק שלו וכל מהותו אצלנו הוא לחקור את משמעויות החירום האקלימיות.
יוסי שפירא: חשוב לומר את הדבר הבא, לפי החלטת ממשלה ב43, אמורים על בסיס הגורמים המוסמכים לחפש את תרחישי הייחוס הלאומיים שדורשים טיפול מדינתי.
יוסי שפירא: יש אירועים שהם בתוך ארגונים, ההסתכלות היא תמיד מדינתית.
יוסי שפירא: כמו שאמר פה אריאל, אנחנו בשלבים הסופיים של אישור איום התרחיש לאיום הייחוס ל-2021-2025.
יוסי שפירא: במסגרת האיומים האלה בחנו את מרבית הנקודות שהסמנכ"לית העלתה פה, שריפות ענק, מזג אוויר קיצוני, שלג, סופות גשם, גלי חום, סופות אבק, ערפל, ענן וולקני, נושא של שיטפונות והצפות, רעידות אדמה אנחנו תמיד בודקים, הנושא של המצוק החופי, היינו אצל החברים האלה, בדקנו את הבולענים בים המלח, עליית מפלס מי הים, היינו במשרד החקלאות התעסקנו ברמה של הרבה נגעים בצומח, משבר מזון עולמי ובצורת ובעצם לפי איזה מתודולוגיה מסוימת שלנו החלטנו מה נכנס לתוך איום הייחוס הלאומי כאשר ההסתכלות שלנו, כמו שאמר פה אריאל, היא בעצם אותם אירועי חירום שזה יוצר בתר"ש הנוכחי.
יוסי שפירא: לצורך העניין, אנחנו רואים הרבה מאוד בעיות שהוזכרו פה, אנחנו מכירים אותן, אנחנו גם יודעים פחות או יותר את העלויות שאותם גורמים חושבים שהם צריכים כדי לקדם אותן, מרבית העלויות שהם מביאים כדי לדעת לאן ללכת עם הדברים האלה.
יוסי שפירא: תרחישי הייחוס שקיימים היום, את זה הבנו מהאירועים שחלפו בעשור האחרון, בעצם נכתב תרחיש ייחוס על ידי כב"א לשריפות ענק, אושר על ידי שר הבט"פ ב-2018, הוא מתוקף ממש עכשיו לקראת איום הייחוס ומעבר לזה, הקטע המלחמתי שלו, יש הבדל בין שריפות בשגרה לשריפות במלחמה, אושר כבר על ידי שר הביטחון.
רם בן ברק: כשאתה אומר תרחיש ייחוס אז אני יוצא מתוך הנחה, שבכל פעם שיש תרחיש ייחוס, בצד השני יש צוות שאמור לתת מענה לתרחיש הייחוס הזה.
רם בן ברק: אני מקווה שאני לא טועה.
יוסי שפירא: מה שנותן תרחיש הייחוס, מסגרת להיערכות.
יוסי שפירא: כלומר, יש פה את אותה החלטת מנהל למה אנחנו נערכים.
יוסי שפירא: אם ניקח את הכבאות כדוגמה, הכבאות הסתכלה רחב מאוד, מרמת הכבאים שלה, רמת התחנות שלה, הנושא של הכבאות האווירית, הסתכלה לכיוונים האלה.
יוסי שפירא: אנחנו, ביחד עם המל"ל, הסתכלנו מעבר לזה.
יוסי שפירא: ניקח כרגע את עולם קווי החיץ, אני לא יודע עד כמה אתם מכירים את העולם הזה, אריאל ואני הובלנו עבודה ושמנו על השולחן את המשמעות הכלכלית של היערכות לקווי חיץ, שהוא מאוד משמעותי כדי לאפחת את האירוע אל מול כל מה שאמרה פה המנכ"לית.
יוסי שפירא: ראינו בשנים האחרונות, אנחנו נמצאים בתקופה כזאת בדיוק עכשיו, של יובש ורוח חזקה, בעצם הסיפור של הפגיעה על ידי פתרון של קווי חיץ יוריד את זה משמעותית.
יוסי שפירא: בעולם, מזג אוויר חיצוני - עשינו עבודה כבר מ-2015 עם ניר סתיו ואנשיו והשירות המטאורולוגי, אנחנו הסתכלנו על סיפור שלג, על גשם וגלי חום, אנחנו מתקפים את זה בימים אלה - צריך לזכור, שבעולם הזה השינויים מתרחיש אל תרחיש הם מינוריים, אם בכלל, ועל זה יושבים אנשי המקצוע.
יוסי שפירא: נכנסנו לעולם של תרחיש ייחוס לשיטפונות, כבר נכנס אחד ב-2015 על ידי השירות ההידרולוגי, הוצאנו טיוטה לתרחיש חדש, היום אנחנו עושים אותו גם עם משרד החקלאות, גם הרשות המטאורולוגית חברה בו וכמובן הרשות ההידרולוגית, שאמורה לצאת עד סוף השנה.
יוסי שפירא: כרגע בתוך איום הייחוס הנושא של שריפות גדולות והסיפור של שיטפונות והצפות יהיה חלק מאיום הייחוס הלאומי עם תרחישים מעודכנים למה צריך להיערך.
יוסי שפירא: אבל אני גם משתמש בעבודה הזאת, אנחנו בסוף עוסקים בה ברצף, אנחנו יחד עם המל"ל והשירות המטאורולוגי והשירות ההידרולוגי לקבע מרכז חיזוי לשיטפונות, יש כבר אחד כזה אבל הוא על כרעי תרנגולת, התקציב פה הוא מאוד מינורי ותקועים עם זה.
יוסי שפירא: בסוף התהליך, אותה תמונה שהראיתם פה, אם ידענו לתת להם את ההתראה, בטח יום יומיים מראש, לא היינו רואים את התמונה הזאת.
יוסי שפירא: אני כרגע לא מדבר על הסיפור של הסטת נהרות ונחלים ואגני ניקוז.
יוסי שפירא: אנחנו גם עושים היום עבודות של השפעות שינוי האקלים על רשת החשמל, הוא מאוד חשוב לנו בעולם הרציפות התפקודית שבזה בעצם אנחנו עוסקים.
יוסי שפירא: לכן, גם הנושא של גל חום הוא מאוד מעניין אותנו.
רם בן ברק: אני מקדים שאלה שאולי הייתי צריך לשאול אותה בסוף, אני מפנה אותה אליך.
רם בן ברק: אתם עשיתם תרחיש ייחוס, לכמה שנים קדימה הוא מתייחס?
יוסי שפירא: כעיקרון, תפיסתית, בעולם איום ייחוס ותרחיש הייחוס אנחנו תמיד מסתכלים תר"שית חמש שנים, אנחנו עושים את זה ביחד עם החברים הטובים מהצבא בגלל שהם מסתכלים ככה.
יוסי שפירא: חשוב לציין, בסוף בעולם הזה יש נושאים כמו עולם הסייבר שחמש שנים קדימה הם מעט בגלל שהשינויים שם - - -
רם בן ברק: אני אגיד לך למה אני שואל, כי למשל התייחסת ונתת דוגמה את הכיבוי.
רם בן ברק: קודם כל, בנושא אקלים אני חושב שצריך להסתכל טיפה יותר קדימה מחמש שנים כי צריך גם להיערך לתופעות.
רם בן ברק: אבל נגיד, הסתכלתם חמש שנים ואתם אומרים, בעוד חמש שנים נצליח להתמודד עם אחת, שתיים, שלוש.
רם בן ברק: האם זה יורד לכבאות – לפי הטבלה שעשית – כבאות עושה תוכנית עבודה, תוכנית עבודה אומרת, צריך לקנות עוד שני מטוסים וארבע כבאיות ולפתוח עוד שתי תחנות.
רם בן ברק: זה עובר לאוצר.
רם בן ברק: מי בודק שהשרשרת הזאת מתקיימת?
רם בן ברק: כי לעשות ימי ייחוס זה נחמד אבל אם אין את הרגל המסיימת, לא עשית כלום.
יוסי שפירא: חשוב להבין, רח"ל זה לא האוצר, רח"ל הייתה רוצה, אפילו כימתנו את הדברים בכסף, זה מיליארדים רבים, היינו מאוד רוצים שזה ייקרה.
נירה שפק: יוסי, רח"ל היא במשרד הביטחון ומשרד הביטחון יודע לעמוד ולהשיג תקציבים.
יוסי שפירא: חברת הכנסת שפק, את מכירה שבסוף התהליך האחריות על כל אחד מהגופים היא בעצם להיכנס סביב ההיערכות שלה.
יוסי שפירא: רח"ל עשתה את כל התרחישים עם הגופים, מי שכתב את תרחיש הייחוס לכב"א ומי שאישר אותו - - -
רם בן ברק: יש את המל"ל.
רם בן ברק: בסוף אני לא רוצה שיהיה מצב שכולם מדברים באופן אקדמי בצורה משכילה, יש לנו ראש חטיבה לתרחישי ייחוס, הוא עושה עבודות מדעיות ומדויקות וכולם יודעים מה ייקרה ובצד השני אין היערכות מתאימה.
רם בן ברק: אני כאן בשביל שתהיה היערכות.
רם בן ברק: המל"ל צריך לראות, כשיוצא תרחיש ייחוס של רח"ל שאומר כך וכך הולך לקרות, צריך לשבת צוות, יושבים האוצר והמל"ל, ראש הממשלה, ואומרים, מתקצבים את זה בסכומים כאלה וכאלה והכבאות צריכה להראות תוכנית עבודה איך היא מתקדמת.
אריאל גלבוע: אשמח להתייחס.
אריאל גלבוע: קודם כל יש פה איזה מעגל.
אריאל גלבוע: זאת אומרת, תרחיש הייחוס האחרון אושר ב-2016, הוא היה תקף עד 2020, בגלל שנת הקורונה התעכבנו אתו קצת ואנחנו מביאים אותו לאישור עכשיו.
אריאל גלבוע: הוא ראשית הצירים להסתכל קדימה על בניין הכוח.
אריאל גלבוע: כל התהליך שתיארת, קורה, עם כל המגבלות שאנחנו מכירים, תקציביות וכו'.
אריאל גלבוע: רח"ל היא לא מקבלת את ההחלטה, היא בונה את תרחיש הייחוס, את ההחלטה מקבל הקבינט, החלטת הממשלה מחייבת.
אריאל גלבוע: אנחנו בונים את תוכניות המענה גם של הכבאות וגם של פיקוד העורף על בסיס – הכבאות, אם אנחנו מעמיקים שם, הם צריכים להגיד, בעקבות תרחיש הייחוס אנחנו צריכים איקס מטוסים, וואי כבאיות, אנחנו יחד אתם, בסוף הדרישה התקציבית היא שלהם.
יוסי שפירא: חשוב לי לציין בהמשך, שאנחנו בבניין האיום יושבים עם הגוף, וגם אתם יורדים לעלות של הדרישות שלהם.
אריאל גלבוע: כדי שזה יהיה ריאלי, אחרת זה לא יהיה ריאלי.
רם בן ברק: כן, אני רציתי לראות שהמעגל הזה נסגר, שלא אתם תעשו עבודה טובה ובצד השני לא יהיה לזה מענה.
אל"מ ניר ינאי: צוהריים טובים לכולם, שמי ניר, אני ראש מחלקת תכנון אסטרטגי באגף אסטרטגיה, אנחנו פה ביחד צוות שמוביל את העבודה בצה"ל, ביחד עם אגף התכנון, אג"ת, שאחראי על תהליכי בניין הכוח של צה"ל וכמובן מלווים באמ"ן, גזית במקרה הזה, בשביל לתמוך את החלק של ניתוח המודיעין.
אל"מ ניר ינאי: משבר האקלים הוא מעצב אסטרטגי ארוך.
אל"מ ניר ינאי: יש לו השלכות מסוגים שונים, לא ארחיב כרגע בעניין הזה, זה הוצג פה בהרחבה, על הביטחון הלאומי של מדינת ישראל ועל צה"ל.
אל"מ ניר ינאי: יש פה משפיעים שהם משפיעים חיצוניים, נקרא לזה נגזרת שנייה ושלישית שמגיעה אלינו לביטחון הלאומי סביב מה שקורה במדינות האחרות.
אל"מ ניר ינאי: אז ראינו דוגמאות, סוריה והשפעות של פליטות, מים ומדבור וכן הלאה ואיך זה ישפיע על המדינות מסביבנו וגם בהקשרים בינלאומיים, אז לא רק מה שקורה פה במרחב.
אל"מ ניר ינאי: זה ברור שבחלק המרחבי, האזור פה הוא פגיע בריבוע, גם בגלל המצב האקלימי וגם בגלל מצב של חוסר יציבות ולפעמים משילות נמוכה וקשיים לעבוד באפקטיביות בחלק מהמדינות.
אל"מ ניר ינאי: יש כמובן את כל ההשלכות מהנגזרת הראשונה, אותן השלכות פנימיות לעומת ההשלכות החיצוניות.
אל"מ ניר ינאי: אנחנו מבינים שיש פה השלכות פנימיות על צה"ל.
אל"מ ניר ינאי: מדובר פה על הדבר הזה מהשפעת מזג אוויר קיצוני על מערכות אמל"ח, אופן הפעלת הכוח.
אל"מ ניר ינאי: צה"ל הוא כמובן גוף שלא מתעסק רק עם הכאן ועכשיו, מתעסק הרבה עם כאן ועכשיו אבל גם חושב ומתעסק בתכנון ארוך טווח, במיוחד בהיבטי בניין הכוח אבל לא רק, גם בהקשר הפעלת הכוח, מדיניות, הערכות מצב וכו'.
אל"מ ניר ינאי: לנוכח ההבנה שמדובר במעצב אסטרטגי ארוך טווח, לנוכח ההבנה של גודל האתגר והיקף ההשפעות החיצוניות והפנימיות על צה"ל, הרמטכ"ל הורה על תוכנית עבודה, לגבש עבודת מטה מתכללת, היא תבוא לידי סגן הרמטכ"ל וגופי המטכ"ל המובילים, אגף אסטרטגיה ואג"ת, אבל היא כמובן תכלול את כל הזרועות והגופים שעליהם יש משמעויות ישירות ועקיפות ובעצם תביא לאסטרטגיה כוללת בהסתכלות 2030-2050, זאת אומרת, הסתכלות ארוכת טווח בעניין הזה.
אל"מ ניר ינאי: התכלית של העבודה ושלביה וכן הלאה יוצגו פה בהרחבה, תיכף ניכנס לתוכנית עצמה, אבל היא תבחן את כל המשמעויות, גם החיצוניות וגם הפנימיות, על בניין הכוח, הפעלת הכוח, המלצות למדיניות.
אל"מ ניר ינאי: היא תעסוק גם באדפטציה וגם במטיגציה, כמו שתואר פה.
אל"מ ניר ינאי: במהלך העבודה נגדיר תרחיש ייחוס להיערכות, תמונת מודיעין וכמובן יש גם הזדמנויות, נמפה את ההזדמנויות ונציג אותן.
אל"מ ניר ינאי: כל זה גם תחת איזה הנחה שאנחנו רוצים לעשות מיצוי אפקטיבי של המשאבים שעומדים לטובתנו ולכן ההסתכלות הרב שנתית פה היא חשובה מאוד.
אל"מ ניר ינאי: חשוב לנו להדגיש, שאנחנו לא עושים את העבודה לבד, בשונה מהרבה מאוד עבודות שצה"ל הוא המומחה ועוסק בתחום וזה תחום אחריותו הבלעדי, פה אנחנו נעזרים במומחים של הגופים השונים.
אל"מ ניר ינאי: כבר עכשיו יש שת"פ עמוק עם המשרד להגנת הסביבה, עם השירות המטאורולוגי, משרד החוץ, מל"ל, רח"ל, אגף התכנון של משרד הביטחון, גופי מחקר נוספים, INSS, פה יושבת ד"ר עפרון וכבר לוקחים חלק מהעבודה הכללית.