GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יוסי לשם: לפני שמונה שנים יזמנו פרויקט גדול מאוד, אז עם סגן הרמטכ"ל, אח"כ הרמטכ"ל, גדי אייזנקוט.
יוסי לשם: הרעיון היה, שמפקדים ייקחו אחריות על סביבתם.
יוסי לשם: הרעיון של המיזם היה, שכל צה"ל על חלקיו, ייקח חלק, השגנו לזה תקציב.
יוסי לשם: למה אני מספר את זה?
יוסי לשם: כי בסופו של דבר, עשינו את זה ברוחו של ארז גרשטיין, שהנושא הזה היה קרוב ללבו.
יוסי לשם: אני רוצה לתת גם מחמאה לרמטכ"ל אייזנקוט, כי ברגע שהרמטכ"ל הולך על המיזם - - - הסיפור הגדול, שצה"ל מצד אחד הוא כמובן גורם – דיברו על זה – פוגע בטבע, בסביבה ובאקלים.
יוסי לשם: מאידך, אם צה"ל עושה את זה בצעדים משמעותיים, זה משפיע על כל המשק ועל כל המדינה.
יוסי לשם: לכן, צה"ל יכול להיות הדגם.
יוסי לשם: התחלנו עם פרויקט אחד, היום אנחנו עם 60 פרויקטים בצה"ל בנושאים האלה ובנושאים שונים.
יוסי לשם: כיוון שהזמן מוגבל, אני רוצה להקריא לכם דוגמה אחת, בסיס לכיש הוא בסיס אימונים כאשר יש בצה"ל הוראות מדויקות מה עושים באימונים.
יוסי לשם: היום זה נעשה בצה"ל יחד אט"ל ועם אג"ת, מג"ד אחד, מילואימניק שהיה אמביציוזי, באימון עם פצצות זרחן, במקום לעצור את האימון ולכבות את השריפה – אלה ההוראות בצה"ל – המשיך את התרגיל, שרף 15,000 דונם באזור לכיש, מקננים שם חיוואים בסכנת הכחדה, נשרפו 12 קינים.
יוסי לשם: נכנסו יחד עם המפקד ועם אט"ל ועם אג"ת לתכנון משותף, השריפות, תוך שנתיים ירדו בצורה דרסטית בבסיס לכיש.
יוסי לשם: אחרי שהצליח, הלכנו לאליקים, הולכים לרמת הגולן ועכשיו זה הולך להיות ארצי.
יוסי לשם: כלומר, השריפות וההשפעה על האקלים, אם עובדים עם צה"ל ועושים את זה נכון, זה רץ כמו שצריך.
יוסי לשם: אני מקצר, הבעיה של מקורות המים, יש ציפור שנקראת קטה, שצריכה לשתות מים פעם ביום.
יוסי לשם: עד לפני ארבע שנים הן שתו בביוב של שבטה, של מפרסית ושל בה"ד 1.
יוסי לשם: יחד עם החיילים, לא לבד, בנינו להן מקורות שתייה ענקיים וזה פתאום עובד.
יוסי לשם: עשו את גדר ההפרדה עם מצרים, עכשיו עושים עם ירדן, עשינו מעברים כדי לשמור על המגוון הביולוגי.
יוסי לשם: למה אני רוצה להראות את זה דווקא כאן?
יוסי לשם: כי שמנו גם מצלמות על המעברים האלה, ומה התברר לנו?
יוסי לשם: שבגדר המצרית הזאת, בהר שגיא, שזה בסיס שהשאיר הרבה מאוד פסולת, יש הרבה פסולת ופתאום כלבים משוטטים מרוכזים על הנ"צ של הר שגיא.
יוסי לשם: כלומר, אם משנים את התהליך בצה"ל בנושא של הפסולת, אם בצה"ל מחליטים להפסיק להשתמש עם חד פעמי, אז זה עובד כמו שצריך.
יוסי לשם: לכן, מה שאנחנו רוצים להשיג פה, הסיפור הזה של צה"ל יכול להיות דגם, אם המפקדים לוקחים אחריות על הסביבה.
יוסי לשם: לצה"ל יש גם יתרונות, אני רוצה לתת לכם דוגמה אחת.
יוסי לשם: יש ציפור שהיא בסכנת הכחדה עולמית שנקראת חוברה, בישראל נשארו 240.
יוסי לשם: כל החוברות בחודש מאי הולכות לבסיס חיל האוויר בחצרים ונשארות שם כי הוא מגודר, הוא בעצם שמורת טבע, כך שיש יתרונות גדולים גם לשטחי צה"ל.
יוסי לשם: הנושא הזה עובד גם עם חיל הים.
יוסי לשם: בצה"ל כמו בצה"ל, יש לנו פורומים עם כל המטה הכללי.
יוסי לשם: אמרתי לפני הישיבה ליושב-ראש הוועדה, אם נוכל לצאת ליום סיור עם ראש אג"ת וראש אט"ל והרמטכ"ל, לראות את הדברים בשטח, אנחנו בטוחים שיהיה מוצלח.
רם בן ברק: אנחנו אוהבים סיורים.
יוסי לשם: הנושאים האלה של שריפות, של פסולת, של ממשקים אחרים, הם עובדים.
יוסי לשם: אסיים בדוגמה.
יוסי לשם: הייתי מעורב, יחד עם השר רפול, זיכרונו לברכה, להעביר את מזבלת חירייה, שבחורף היו שם 120,000 שחפים שגרמו לנזקים לדודאים, הוא הזמין אותי אחרי שנתיים לבוא ולאכול צוהריים בדודאים, שזה יהיה כמו בית מרקחת.
יוסי לשם: לצערי, כמו שזה קורה היום, מ-2,000 דיות יש שם 50,000.
יוסי לשם: זה יושב על בסיס חיל האוויר בחצרים, סכנה בלתי רגילה.
יוסי לשם: לסיכום, מה שאני רוצה לומר, אני חושב שצה"ל הוא לא רק מיזם צבאי, הוא מיזם לאומי, אם נצליח בנושאים של האקלים שאנחנו מדברים פה בצה"ל, זה יקרין על כל המשק.
יוסי לשם: הרמטכ"ל שיזם את הנושא הזה, יחד עם רשות הטבע והגנים והחברה להגנת הטבע, העיסוק בטבע הוא סוג של הגנה ושמירה על המדינה, הוא עושה אותנו לחיילים טובים יותר, לצבא טוב יותר ולמדינה טובה יותר.
רם בן ברק: ראש מינהלת היערכות לשינוי, אלון, בבקשה.
אלון זסק: צוהריים טובים.
אלון זסק: אני חושב שישיבה של ועדת החוץ והביטחון – מיקי, ניסיתי ולא הצלחנו לעשות ועדה משותפת אבל הנה, הגענו לפה – מבחינתנו זה נהדר, מבחינתנו זה מאוד חשוב אבל זה רק יריית הפתיחה.
אלון זסק: זאת אומרת, אני חושב שנפל האסימון אבל אנחנו צריכים עכשיו לראות איך מתקדמים, מה לוחות הזמנים שאנחנו שמים, מתי יהיו תוכניות היערכות ומה ההיבטים?
אלון זסק: האם אנחנו הולכים לעשות סקר בבסיסים?
אלון זסק: דיבר חגי על ההיבטים הבריאותיים, היום ראינו סקירה על מה שקורה ברמה של הביטחון.
אלון זסק: למינהלת יש שבע ועדות משנה ושלטון מקומי זה קורה הרבה ובעוד מקומות.
אלון זסק: המינהלת אמורה לתכלל את כל הפעילויות שכל אחד עושה את הדברים שהם תחת אחריותו.
אלון זסק: המשרד להגנת הסביבה לא יכול ולא צריך לעשות את כל העבודה אלא תכלול של הדברים.
רם בן ברק: מתי קמה המינהלת?
אלון זסק: המינהלת קמה אחרי החלטת הממשלה ב-2018, יש בה שתי ישיבות בכל שנה.
אלון זסק: הישיבה הבאה ב-19 בינואר.
אלון זסק: אני חושב שיכול להיות שישיבת ועדת מעקב של הוועדה הזאת למשל יכולה להיות אחרי המינהלת ואז יהיה לנו נוח, אני מניח שגם עד אז צה"ל ושאר הגופים יתקדמו ונוכל להראות איך אנחנו נערכים טוב יותר ואיך התוכניות מתחילות להיות יישומיות וקורמות עור וגידים.
אלון זסק: וכל הגופים שהם חלק מהמינהלת, רח"ל, מל"ל, לא משנה, צה"ל, משרדי הממשלה והגופים האזרחיים, בעצם מתחברים.
אלון זסק: במקרה הזה שלנו, איך כל הגופים הביטחוניים ובכלל מערכת הביטחון על שלל גופיה, נכנסים למוד של עבודה סדורה על מנת שיהיו לנו אבני דרך ולוחות זמנים על מנת שנוכל להיות במצב של תוכנית היערכות ולאחר מכן היישום שלה בשנים הקרובות.
אלון זסק: תודה.
רם בן ברק: יש כאן נציג נוער, אתה רוצה להגיד כמה מילים בהקשר הביטחון הלאומי שלנו?
טל צוקרמן: שלום, אני טל, נציג מחאת הנוער למען האקלים ויש לי כמה דברים שרציתי להגיד לכם.
טל צוקרמן: אני כנראה הכי צעיר פה בחדר.
רם בן ברק: יש לך שתי דקות, אז בזריזות.
טל צוקרמן: קודם כל, לפני שאנחנו בכלל מדברים על דרכים לפתרון משבר האקלים, בכלל מבחינה ביטחונית, צריך להבין שזה איום ביטחוני.
טל צוקרמן: משבר האקלים מאיים על החיים של האזרחים ושל התושבים במדינת ישראל, זה דבר שחיים להבין.
טל צוקרמן: עוד דבר שאנחנו צריכים להבין, יש המון המון מעצמות מסביב לעולם שכבר התחילו לפעול בנושא הזה.
טל צוקרמן: לצורך העניין, ארצות הברית.
טל צוקרמן: ה-dod department of defense, הוא כבר אמר בעצמו, שהם הכריזו על שינוי האקלים בתור דבר שעומד להשפיע על המבצעים שלהם ועל המתקנים שלהם.
טל צוקרמן: בהשוואה לצה"ל אנחנו מדברים על המתקנים של שירותי הביטחון ועל הבסיסים הצה"ליים.
טל צוקרמן: זאת אומרת, הם כבר בעצמם הכריזו על זה שמשבר האקלים הוא איום ביטחוני בצורה כזאת או אחרת.
טל צוקרמן: אז כבר צה"ל צריך לשאוף לפעול.
טל צוקרמן: עוד דבר שהם אמרו, משפט חשוב שהם אמרו:
טל צוקרמן: dod strive to understand and prepare and respond to the impacts of global environmental changers.
טל צוקרמן: זאת אומרת, מפה אנחנו מסיקים שאנחנו צריכים לשאוף ולהבין, להתכונן ולהגיב להשפעות לשינויים הסביבתיים הגלובאליים.
טל צוקרמן: במיוחד במדינת ישראל, ההתחממות הגלובאלית פה, עד לפני כמה דקות אני חשבתי שהיא פי שניים, עכשיו קראתי מאמר מאוד חשוב שפרסמו בוועידת האקלים העולמית בגלזגו, שבה נכח ראש הממשלה, בנט, פי חמישה משאר העולם ההתחממות הגלובאלית פה.
טל צוקרמן: בכלל, אם אנחנו מדברים על צה"ל, אנחנו צריכים לדבר על התכנסות להכנה למצב חירום.
טל צוקרמן: כמו שאנחנו יודעים, פיקוד העורף הוא אחד מהכוחות הכי גדולים במדינת ישראל והכי משמעותיים מבחינת חילוץ והצלה, יש גם את הכוחות המיוחדים של צה"ל, כולם מתורגלים - - -
מיקי חיימוביץ': דבר עליכם.
מיקי חיימוביץ': הם יודעים את כל הדברים האלה, תאמין לי.
טל צוקרמן: רוב הסד"כ של צה"ל מורכב מאנשים שהם שנה, שנתיים ושלוש מעליי, 19-20-21-22, בני נוער כאלה ואחרים.
טל צוקרמן: בארצות הברית הם היו בקולג'.
טל צוקרמן: אני מדבר על העתיד שלהם, לא על העתיד של החבר'ה שיושבים כאן.
טל צוקרמן: אני הולך כאן להמשיך אתכם.
טל צוקרמן: אני לא אמור להיות כאן עכשיו.
טל צוקרמן: אני כאן בשביל העתיד שלי.
טל צוקרמן: אני כאן בשביל לוודא שאנשים במערכת הביטחון יבצעו ויקיימו את מה שאנחנו מבקשים מהם.
טל צוקרמן: בין היתר, אנחנו צריכים להבין, שמדינת ישראל, הולכים לפקוד אותה אסונות מאוד גדולים.
טל צוקרמן: כבר הסבירו פה על שריפות ענק, על הצפות, על עומסי חום כבדים.
טל צוקרמן: בשורה התחתונה, מדינת ישראל, צה"ל, משרד החוץ ורשויות החירום הלאומית, צריכים לתכנן כמה שיותר מהר שיתופי פעולה עם מעצמות בעולם ובארצות הברית בפרט.
טל צוקרמן: עוד נקודה מאוד חשובה לעניין משרד החוץ.
טל צוקרמן: אסונות האקלים, כמו שאמרנו, הם גם יפקדו את השכנות של מדינת ישראל, סוריה, עיראק, לבנון, ירדן, מצרים.
טל צוקרמן: בעצם, סופו של דבר, אנחנו מדברים פה גם על מצרים שהיא קרובה לאפריקה, זאת אומרת, שגם ההתחממות הגלובאלית שם הרבה יותר מפי חמישה כמו פה.
טל צוקרמן: אז אנחנו צריכים להבין, שתהיה בעיית המהגרים וזה צריך להיות אינטרס של משרד החוץ לעסוק בזה.
טל צוקרמן: לסיכום, זאת הנקודה הכי חשובה שלי, זאת חובתה של ממשלת ישראל בכלל ומשרד הביטחון בפרט, להכריז על מצב חירום אקלימי.
טל צוקרמן: שהרי הכרזה שכזאת תחייב בכורח את שירותי הביטחון של מדינת ישראל להיערך כראוי למצב חירום אקלימי.
טל צוקרמן: תודה.
רחל עזריה: שמי רחל עזריה, אני יושבת-ראש חיים וסביבה, שזה ארגון הגג של ארגוני הגג בישראל.
רחל עזריה: אנחנו מכנסים 136 ארגונים ובתקופה האחרונה כבר הגדרנו את זה כאחד היעדים המרכזיים לעסוק בנושא של האקלים והביטחון.
רחל עזריה: קודם כל אני רוצה להודות לך, יו"ר הוועדה, על קיום הישיבה החשובה הזאת.
רחל עזריה: כשאני הייתי בכנסת העשרים, לא היה בכלל מה לדבר על כך שתהיה ועדה כזאת.
רחל עזריה: אני רוצה לומר כמה דברים, יש כמה נקודות קריטיות בעיניי.
רחל עזריה: כמובן, ההיערכות של הצבא לשינוי האקלים הוא כמעט מובן מאליו.
רחל עזריה: כלומר, הצבא צריך להיערך, אני מאוד שמחה שהצבא עושה את זה אבל זה בעצם כמעט מובן מאליו.
רחל עזריה: שני הדברים האחרים הם בעיניי יותר מאתגרים.
רחל עזריה: האחד, צמצום פליטת גזי חממה של הצבא.
רחל עזריה: כלומר, הצבא בסוף הוא אחד המעסיקים הכי גדולים במשק, הוא אחד הארגונים, אולי הארגון הכי גדול במשק, לצמצום פליטת גזי חממה.
רחל עזריה: בכלל, התייחסות לנושא הזה היא בעיניי קריטית.
רחל עזריה: אל תשכחו, שכל בני ה-18 עוברים או מרביתם, עוברים דרך הצבא וכל התהליך שהם יעברו בגיל 18 ישפיע בסופו של דבר על התייחסות למשבר האקלים בהמשך.
רחל עזריה: ונקודה אחרונה, מכל מה שעולה פה, כיוון שאנחנו נמצאים באחד האזורים הכי פגיעים וכיוון שאנחנו מדינה שמתמודדת עם אתגרים ביטחוניים מתמשכים, יוצא שאנחנו בעצם צריכים להיות המדינה או אחת המדינות בעולם שיש לה את האינטרס הכי גדול לעצור את התחממות כדור הארץ.
רחל עזריה: זאת אומרת, הדיון שכל הזמן עולה, אנחנו מדינה קטנה ולמה זה כל כך חשוב, שמדינות אחרות גדולות יותר שיטפלו בזה, הדיון היום הבהיר, שאנחנו צריכים להיות המובילים ונושאי הדגל בכל העולם בנושא משבר האקלים.
רחל עזריה: אני מאוד מקווה שהמסר הזה ייצא החוצה ואני גם מקווה, שהצבא יבין את המקום החשוב שלו בעניין כי אחרת חוסר היציבות הגיאופוליטית שצפויה להתרחש באזור, הקושי להתמודד בנושא הפליטים עם חוסר יציבות במדינות שכנות, אנחנו רואים שזה כבר קורה במצרים, אם מצרים הייתה מחסן החיטה אחד הגדולים בעולם, זה משתנה ואנחנו רואים מה עלול לקרות סביב הנושא של תעלת סואץ והמשבר הכלכלי לפקוד את מצרים.
רחל עזריה: רואים מה קורה בירדן, מדינה שיש לה מעט מאוד מים ובעצם נשענת הרבה סביב ישראל.
רחל עזריה: אנחנו רואים את המשבר הגדול בסוריה, שכנראה גם קשור לשלוש שנות בצורת.
רחל עזריה: אני חושבת שיש לכם תפקיד מאוד חשוב להוביל את המהלך הזה.
רחל עזריה: זאת נקודה שבעיניי לא עלתה מספיק.
ניר סתיו: רציתי להתחבר למה שאמר חגי, בהקשר של בניית החוסן והיכולות.
ניר סתיו: אני חושב שיש פה צורך של בניית החוסן של מערכת הביטחון לעבוד עם האקלים.
ניר סתיו: אחד מהפערים הגדולים, שצבא היבשה כרגע בלי תמיכה מטאורולוגית בכלל או מינימאלי.
ניר סתיו: חיל האוויר וחיל הים, יש להם מערכים מטאורולוגיים, לצבא היבשה – לא.
ניר סתיו: אני חושב שזה פער שצריך לטפל בו באיזה שהיא צורה ואז אפשר יהיה להתחיל להכניס את זה לשגרה.
ניר סתיו: שמענו מסביב לשולחן פעם אחר פעם, שלמעשה השירות המטאורולוגי נותן פה את בסיס הידע ותומך בקבלת ההחלטות של המל"ל, של רח"ל, של אמ"ן וגם של גופים אחרים בצה"ל, צריך להבין שזאת לבנת יסוד באירוע הזה ואם לא יינתנו המשאבים לגוף הזה, הוא לא יוכל לתמוך בכל הפעילות האחרת.
ניר סתיו: אז הסיפור הזה של המטוס שצף בתוך המים, צריך להבין, שלפעמים יש צורך לצבא לדאוג גם לתשתיות האזרחיות כמו שצריך כי אז הוא בעצמו לא ייפגע.
ניר סתיו: אם אנחנו מדברים על נושא של חיזוי שיטפונות, זה דבר קלאסי שרח"ל מנסה לקושש כספים בשביל להקים את הדבר הזה ולא מצליחה.
ניר סתיו: שהדבר הזה הוא חיוני לכל הגופים.
ניר סתיו: אותו הדבר בנושא הזה שאנחנו מתרוצצים ומפזרים על הפתחים בנושא של מחשב אקלימי, בשביל לעשות חיזוי מדויק.
ניר סתיו: היום אנחנו לא יכולים לעשות חיזוי מדויק, לא ללבנון ולא לאיראן, בכל מקום שיש בו טופוגרפיה מורכבת, אנחנו לא יכולים לתת תחזית אקלימית טובה.
ניר סתיו: שוב, זה לא משהו בשבילנו, זה בשביל כל השותפים פה מסביב לשולחן.
ניר סתיו: צריך להבין את זה, אם שם לא תהיה השקעה, כל האנשים יכולים לעשות כל מיני דוחות אבל אין לנו בסיס נתונים לעשות את זה.
ויקטור וייס: אני עוסק בנושא הזה מעל עשור, הדיון הזה הוא באמת אירוע היסטורי.
ויקטור וייס: אני אומר לכל השותפים שלנו כאן סביב השולחן, אני מברך אותם על הדיון החשוב הזה.
ויקטור וייס: אבל אני רוצה להסביר, שמשבר האקלים הוא לא רק איום ביטחוני, הוא בראש וראשונה איום קיומי.
ויקטור וייס: עד כה ההתנהלות שלנו הייתה די איטית, בוא נודה על האמת, אנחנו בפיגור די רציני.
ויקטור וייס: החלטת ממשלה שהתקבלה לפני שלוש שנים, שמגדירה את האחריות וכו', אנחנו רק עכשיו מתחילים ללמוד את המשמעויות.
ויקטור וייס: והאיום הוא לא עתידי, כמו שזה נדמה כאן מהדיון, הוא יכול לקרות מחר בבוקר.
ויקטור וייס: כבר היום אנחנו יודעים על שיטפונות, על סופות חול, על גלי חום שמעל 50 מעלות צלזיוס בעולם, בקנדה, בהודו, באוסטרליה.
ויקטור וייס: מערכות חשמל קורסות, מערכות אספקה מים.
ויקטור וייס: הפוטנציאל כאן של השפעה על המשק הישראלי הוא דרמטי וכמובן על מערכת הביטחון.
ויקטור וייס: לכן אין לנו זמן לבזבז.
ויקטור וייס: קצב ההתקדמות חייב להיות הרבה יותר מהיר.
ויקטור וייס: בשבוע שעבר נתנו הרצאה לניצבים במשטרה, בפעם הראשונה הם שמעו על הנושא הזה של משבר האקלים.
ויקטור וייס: אין להם שום היערכות למשמעויות של איך המשטרה צריכה להיערך למשמעויות כמו גל חום של 50 מעלות ומעלה.
ויקטור וייס: כל מה שרק נותר לי לומר, כמו שאמרתי, אני מאוד מברך על הדיון אבל נגענו בנושא רק ממעוף הציפור ואני מציע מכאן לצאת בסדרה של דיונים, דיוני מעקב, כדי לראות שאנחנו מתקדמים בקצב הרבה יותר ממה שאנחנו עכשיו.
ויקטור וייס: תודה לכולם.
רם בן ברק: חברתי, מיקי חיימוביץ', את רוצה להוסיף משהו לדיון?
מיקי חיימוביץ': אני שותפה לתחושת ההיסטוריה שקוראת לנו פה בין הכתלים של הוועדה הזאת.
מיקי חיימוביץ': אנחנו באיחור נוראי, אין ספק בכלל בנושא הזה, אני בטח לא אכביר במילים על משבר האקלים.
מיקי חיימוביץ': כולנו יודעים שבמדינת ישראל מתחילים להתייחס לדברים רק בצורה רצינית כשהדבר נוגע באיום אסטרטגי ביטחוני.
מיקי חיימוביץ': אז הגיע הזמן בשעה טובה, עכשיו גם מבינים שזה איום ביטחוני אסטרטגי ואולי עכשיו גם ייקחו את הדבר הזה ויתייחסו אליו ברצינות המתאימה.
מיקי חיימוביץ': אדוני יושב-הראש, אני מבקשת ממך, שזה לא יסתיים בדיון הזה.
מיקי חיימוביץ': כלומר, אני חושב שהיום גם אתה מבין את החומרה של הדברים, את החשיבות שלהם ואת החשיבות של הוועדה הזאת בפיקוח על מה שקורה בתחום הזה.
מיקי חיימוביץ': כי המצב בכל ההיבט של המערכת הביטחונית, האסימון נפל מאוחר מאוד וגם ההשפעה כאן תהיה מאוד מאוד דרמטית ויש המון מה לעשות ואין הרבה זמן.
מיקי חיימוביץ': אז שוב תודה.
נירה שפק: זה נושא שאני עוסקת בו כיו"ר ועדת המשנה למוכנות העורף, רב החסר על הקיים.
נירה שפק: בחלק דובר כאן על ההקשרים של קשירת ארגוני הביטחון שלנו ומשרד הביטחון, כמו בין צה"ל כגוף שצריך להכין את עצמו, לבין צה"ל כגוף שהוא גוף ככל הגופים שצריך להיות מחויב.
נירה שפק: כולנו דיברנו בנושא המטוסים, המשמעות הייתה, הטיית תוואי הנחל, שזה מהותי כשאנחנו מדברים בהיבט השיטפונות.
נירה שפק: ועד חשמל, צריכת חשמל וכל הדברים האלה, מבנים, התאמה טרמית וכו', ועל זה דיברתם ולא אחזור עליהם.
נירה שפק: אבל יש עוד נושאים.
נירה שפק: אני פונה למל"ל וליתר משרדי הממשלה, עשינו במבנים שעבר זמנם מה שנקרא, אנחנו רואים את היסודות עם הקורוזיה ומחכים, עושים דיון פעם בכמה שנים, מכירה את המחזוריות, פעם צונאמי, פעם היערכות לתרחיש מלחמתי כולל, ואנחנו לא - אותי לא מעניינים הפערים, מה שמעניין אותי תאריך גמר ביצוע.
נירה שפק: בזמן שישבתי כאן, לפני שבוע היינו בשבוע החירום הלאומי, עסקנו בדברים, רח"ל מקימה את עצמה מחדש, אבל עדיין אי אפשר לצאת, אני כוועדה שמבקרת את פעילות הגופים, אין לי אפילו את הקצה לבוא ולהגיד, את זה אני רוצה לבקר.
נירה שפק: זה בעיניי פער שאסור לנו שהוא יהיה ואני לא אתן שיהיה.
נירה שפק: לכן אנחנו נקיים דיונים, לא כדיון, בואו, תציגו ותלכו, אלא יהיו דיונים סדורים לדבר הזה ואני אבדוק התקדמות ושיח.
נירה שפק: מעבר לזה, אני חברה בוועדת הכספים, כל משרדי הממשלה הגיעו לוועדת הכספים להציג את התוכנית התקציבית.
נירה שפק: לאף משרד לא היה פרק תקציב המשרד למוכנות העורף.
נירה שפק: מה המשרד עושה והצגת תוכנית.
נירה שפק: הייתה אמירה, כן, יש לנו מחלקת מוכנות, גוף חירום לא מקובל, כל הנושא של ארגונים, חירום, ארגונים מלווים, מה קורה עם מערך המתנדבים של מדינת ישראל, מה קורה עם חינוך וקשר, לא קיים.
נירה שפק: דבר אחרון, מהם המשאבים הרוחביים?
נירה שפק: מה המצ'ינג, לא קיים.
נירה שפק: אני פונה בעיקר למשרד הביטחון, כגוף שאחראי על רח"ל, שהיא הזרוע המתאמת.
נירה שפק: הזרוע המתאמת הזאת בתרגיל האחרון, ראיתי את הכוונות הטובות וממש יצאתי מרוצה מהתרגיל בהיבט של כוונות אבל זה היה רק כוונות.
נירה שפק: תרחיש הייחוס לא מציג את זה.
נירה שפק: ראש רח"ל הציג לנו, שתרחיש הייחוס אמור לתת מענה.
נירה שפק: עכשיו הוא אושר, רם, אתה אמור לקיים דיון על הצגת המענים, תרחיש הייחוס ואחרי זה המענים לתרחיש הייחוס.
נירה שפק: לאור מה שהוצג כאן, אני מאוד מקווה שלא נגיע עם פער.
נירה שפק: לכן אני מבקשת, שכל מה שנאמר כאן יוכנס בדגשים.
נירה שפק: ניפגש בוועדה למוכנות העורף, יהיה מעניין.
רם בן ברק: תזמיני אותי, את ראשת הוועדה.
נירה שפק: אתה אורח כבוד.
רם בן ברק: ראשית אני רוצה להגיד, יש הרבה מאוד דיונים בכנסת והרבה מאוד דיונים בוועדת החוץ והביטחון והדיון הזה היה דיון טוב, אף אחד לא נכנס לשני בדברים, כולם כיבדו את כולם, אז שאפו על הדיון.
רם בן ברק: אין ספק שאנחנו נמצאים בעיצומו של משבר שילך ויחריף.
רם בן ברק: אני לא בטוח, יש כאן הרבה מאוד החלטות שהתקבלו, שהן טובות, יש הרבה גופים שמתעסקים בזה, אבל אני לא בטוח שבמתכונת הנוכחית יש הבנה בממשלה לגודל המשבר.
רם בן ברק: אני חושב שזה צריך להיות מנוהל ברמה הלאומית ולא כמחלקה במשרד להגנת הסביבה מפני שיש לזה משמעויות מאוד גדולות, גם תקציביות וגם ארגוניות.
רם בן ברק: לכן אני דורש מהמל"ל, שתקיימו דיון בעניין הזה, תראו איך בונים גוף שיידע להסתכל בראייה מלמעלה על מנת לקבוע את הפרמטרים איפה אנחנו צריכים לחזק, איפה צריכים לשנות, כמה תרגילים בשנה עושים על מנת לתרגל את זה.
רם בן ברק: כלומר, ראייה כוללת עם אחריות לכל הגופים, כמובן לרח"ל יש משמעות, לפיקוד העורף, לצה"ל ולכולם.
רם בן ברק: צה"ל, אני מתרשם שנכנס לעניין הזה ברצינות, עושה סקר תשתיות, עושה תוכניות ואני מוכרח להגיד, שאני גם סומך עליו שיעשה את הדברים כמו שצריך.
רם בן ברק: אבל גם הוא צריך להיות חלק מאותו מערך.
רם בן ברק: אנחנו, את צה"ל, לוועדה קל יותר לבקר, את הגופים האחרים, קצת פחות.
רם בן ברק: יש כמה דברים שבוודאות אנחנו ניתקל בהם.
רם בן ברק: כלומר, אנחנו יודעים שזה ייקרה וזה יכול לקרות מהר מאוד.
רם בן ברק: אני חושב שסיפור הפליטים, שכבר קורה בעולם, אנחנו נמצאים בעיצומו של מהלך של תזוזות אוכלוסייה עצומות ממקום למקום, שמתרחשות יום יום.
רם בן ברק: מהנקודה שישראל נמצאת בה, המצב הגיאופוליטי של המדינות מסביבנו מחייב אותנו להאיץ – אני אומר למשרד הביטחון – את הקמת הגדרות סביב מדינת ישראל, את המכשול סביב מדינת ישראל ולפתוח באיזה שהיא מערכה תודעתית, שכל אדם יבין שלמדינת ישראל אי אפשר להיכנס.
רם בן ברק: זה עבד מצוין עם הפליטים שבאו ממצרים, שמבינים שיש גדר, מבינים שישראל היא לא אופציה.
רם בן ברק: את הדבר הזה צריך להעצים גם מהכיוון של ירדן, סוריה ולבנון, אי אפשר להיכנס למדינת ישראל, זה צריך לשבת בתודעה אצל כולם.
רם בן ברק: תמיכה מטאורולוגית, אני חושב שצריך לראות ולשקול איך לתת לצבא תמיכה מטאורולוגית, גם לצבא היבשה, ובכלל, אחד מהדברים להתמודד עם משבר האקלים, לקבל התרעה.
רם בן ברק: ואם צריכים לחזק את השירות המטאורולוגי כדי שיידע לתת לנו התרעות של יום, יומיים, אפילו שש שעות לפני, אנחנו יכולים לחסוך בכך הרבה מאוד כספים.
רם בן ברק: מישהו גם התבטא ואמר, לעבור מהערכה למעשה, אני חושב שזה הדבר הנכון, אנחנו צריכים לקחת את תרחישי הייחוס האלה ולהפוך אותם לתוכנית עבודה בכל המקומות.
רם בן ברק: הוועדה הזאת תקיים מעקב אחר הדבר הזה ואנחנו נמשיך להתעסק בו כי זה באמת איום קיומי.
רם בן ברק: למשל במזון, משרד החקלאות עושה רפורמות ואני שואל את עצמי, האם יש מישהו שמסתכל 30 שנה קדימה ואומר, כדי שיהיה לנו מזון במדינת ישראל להאכיל את האנשים שלנו, אנחנו צריכים איקס אדמות חקלאיות מעובדות בכמה מקומות.
רם בן ברק: אני לא חושב שעושים את זה, לצערי, אבל צריך לעשות את זה.
נירה שפק: גם בוותמ"ל, על המגורים.
רם בן ברק: כן, ברור, ברגע שאת משאירה אדמות חקלאיות, את לא עושה מגורים.
רם בן ברק: צריך לעשות את הדברים האלה כי אין ספק שיהיה מחסור במזון, כולנו יודעים את זה, כולם מדברים על זה, יהיה מחסור במזון.
רם בן ברק: אז מה שאתה מייבא היום מתורכיה, לא תוכל לייבא, תצטרך לגדל כאן.
רם בן ברק: ואם לא תכין את האופציה הזאת, נהיה רעבים.
רם בן ברק: יש מדינות שמבינות את זה.
רם בן ברק: תלכו לאמירויות, הן מבינות את זה, הן קונות שטחים באתיופיה כדי שיוכלו לגדל לעצמן ירקות.
רם בן ברק: אנחנו דוגלים בייבוא.
רם בן ברק: יש עוד הרבה אספקטים אחרים, לא נדון בכולם עכשיו.
רם בן ברק: אני מודה לכם מאוד, אנחנו נמשיך לעקוב אחרי העניין.
רם בן ברק: לפני שמתחיל הדיון שבשבילו התכנסנו, אני רוצה להעלות כאן להצבעה שינוי הרכב ועדות המשנה והוספת חבר הכנסת מאיר פרוש כחבר בוועדות המשנה כלהלן: ועדת משנה למוכנות ובט"ש, ועדת משנה לתפיסת הביטחון, ועדת משנה לענייני איו"ש ומרחב התפר.
רם בן ברק: נציין שבכל הוועדות האלה, ממלא המקום של חבר הכנסת פרוש הוא חבר הכנסת אייכלר.
רם בן ברק: בוקר טוב, חבר הכנסת פרוש.
רם בן ברק: כל זה כמובן לפי סעיף 120(ב)(2) לתקנון הכנסת, נציין כי הישיבה אינה ישיבה חסויה.
רם בן ברק: אם כן, רבותיי, מי בעד לצרף את חבר הכנסת פרוש לוועדות המשנה כפי שהצגתי לעיל?
רם בן ברק: בעד – 4
רם בן ברק: ארבעה בעד, אין אף אחד נגד, אין אף אחד נמנע, ולכן ברכותיי, חבר הכנסת פרוש.
מאיר פרוש: תודה.
רם בן ברק: לפי סעיף 120(ב)(2) לתקנון הכנסת, הישיבה אינה חסויה, ולכן אני מבקש, רבותיי לובשי המדים והאזרחים, אם יש משהו שאתם חושבים שטוב שיישאר חסוי אז אל תגידו אותו בישיבה הזאת.
רם בן ברק: בסוף הישיבה, אם יהיה מה להוסיף אנחנו נוסיף ללא תקשורת.
רם בן ברק: הדיון הזה מתקיים לבקשתם של שלושה חברי כנסת, ובראשם חברת הכנסת אורית סטרוק.
רם בן ברק: לפי מידע שהגיע אליה, במהלך מבצע "שומר חומות" זימן צה"ל כ-500 נהגי משאיות ואוטובוסים להובלת טנקים ונגמ"שים דרך חברות אזרחיות הנשענות על נהגים ערבים ישראלים, מתוך 500 נהגים התייצבו 40 בלבד.
רם בן ברק: בנוסף, לבקשת חברת הכנסת סטרוק, אני חושב שיהיה נכון להרחיב את הדיון מעבר לדבר הזה ולראות האם אנחנו ערוכים בזמן חירום לשינוע כוחות מהצפון לדרום וכן הלאה, האם צה"ל ערוך, האם הופקו לקחים ב"שומר חומות" ומה אנחנו עושים בנידון.
רם בן ברק: כמו שאמרתי, הדיון הוא דיון פתוח.
רם בן ברק: במידה שנראה שאנחנו נכנסים לדברים מסווגים אנחנו נעשה הפסקה, נסגור את התקשורת ונמשיך את הדיון.
רם בן ברק: מקובל עליכם?
אורית סטרוק: ודאי.
אורית סטרוק: אני רוצה להודות במיוחד לצוות הוועדה שטרח לא מעט על הדיון הזה, במיוחד לאפרת שגם עמדה איתי בקשר.
אורית סטרוק: אני חושבת שהייתה פה רצינות באמת מופתית מצד הוועדה באירוע הזה.
אורית סטרוק: אני באמת לא יודעת – ואתה, אדוני היושב-ראש, תקבע ותנווט את זה – מתי הדברים גולשים לדברים שאנחנו לא רוצים שהם יהיו חשופים לציבור.
אורית סטרוק: בסוף, המטרה שלי, שבגללה התעקשתי על קיום הדיון הזה, היא באמת לאפשר לצה"ל לנצח בעימות הבא, לתפקד כמו שצריך ולנצח.
אורית סטרוק: זאת המטרה.
אורית סטרוק: אין לנו עניין לא להכפיש ולא להיכנס בצה"ל, אבל פשוט להבין מה קורה ולוודא שצה"ל מבין מה קורה ונערך כמו שצריך.
אורית סטרוק: אדוני היושב-ראש, אני מאוד מוטרדת.
אורית סטרוק: קודם כול, התשובה שקיבלנו כבר ביולי מלשכת הרמטכ"ל היא מבחינתי סוג של כתב חידה.
אורית סטרוק: יותר מאשר היא נותנת לי תשובות, היא מעלה בי יותר ויותר קושיות ותהיות וזה מטריד אותי.
אורית סטרוק: אני חושבת שהסיפור של המובילים ב"שומר חומות", בין אם הוא קרה בדיוק כמו שהתפרסם ובין אם הוא לא קרה, הוא צריך להדיר שינה מעינינו משום שאנחנו מדברים על היכולת של צה"ל לתפקד בהיבט הלוגיסטי, וכמו שאומרים, הצבא צועד על קיבתו.
אורית סטרוק: אתה יכול לאמן את החיילים הכי טובים, לתת להם את המוטיבציות הכי גבוהות, בסוף אם לא יהיה להם את העורף הלוגיסטי שחייב להיות בהם, אתה לא יכול לנצח, אתה לא יכול.
אורית סטרוק: מה שמטריד אותי לא פחות זה הגרסאות ששמענו, כולל בתקשורת, שכאילו צה"ל בא ואומר, אני לא סופר לאום באירוע הזה.
אורית סטרוק: מבחינתי, מה שמטריד אותי, הפרמטר היחיד שקובע לי את מי אני אעסיק בזמן חירום בהובלה של כלים כבדים של צה"ל זה אם הבן אדם, יש לו רישיון בתוקף.
אורית סטרוק: לא מעניין אותי אם הוא יהודי או ערבי.
אורית סטרוק: אתה לא יכול להגיד בנשימה אחת, כמו שקראנו כולנו בריאיון באמת המטלטל של האלוף תורג'מן, שדיבר על זה שבשעת חירום צה"ל לא יעביר כוחות דרך ואדי ערה.
אורית סטרוק: אתה לא יכול להגיד את זה מצד אחד, ומהצד השני להגיד: כן, אני אעסיק נהגים ערבים בלי לספור את זה שהם ערבים, אתה לא יכול לדבר בכפל לשון.
אורית סטרוק: אתה לא יכול לדבר בכפל לשון.
אורית סטרוק: אם אתה לא יכול לסמוך על הערבים בשעת חירום, ואתה לא יכול לסמוך עליהם בשעת חירום כי ראינו מה קרה ב"שומר חומות" וראינו מה אתה בעצמך מתכנן לעימות הבא, אתה לא מתכנן לעבור דרך ואדי ערה, אז אתה מתכנן שהמובילים שכן יובילו, הם יהיו כאלה – אתה יודע מה, אפילו הם מלאים מוטיבציה לעזור לצה"ל – בכפר שלהם, ביישוב שלהם, בשכונה שלהם, לא ייתנו להם לעשות את זה.
אורית סטרוק: ראינו מה הייתה ההתגייסות הטוטלית, ממש טוטלית של הציבור הערבי, כשהכריזו על יום שביתה לקראת סוף "שומר חומות".
אורית סטרוק: אתה לא יכול להגיד שאתה נסמך על האנשים האלה כשמדובר בביטחון מדינת ישראל.
אורית סטרוק: סליחה, הפוליטיקלי קורקט צריך להיות מונח בצד, והשכל הישר צריך לדבר.
אורית סטרוק: עצם זה שאירועי "שומר חומות" לא היו חלק מתרחיש ייחוס לפני שהם קרו זה הזוי, זה אומר שהשכל הישר הלך לאיבוד, אבל עכשיו כשזה כבר קרה צריכים להתעורר.
אורית סטרוק: אני מבקשת לקבל תשובות ברורות על האירוע הזה של המובילים כקצה קרחון, בשני היבטים: גם בהיבט של איזה כלים יש לצה"ל עצמו, מה הוא מחזיק, איזה כלים ואיזה מובילים ואיזה חיילים, וגם בהיבט של ההסתמכות על אזרחים ועל חברות אזרחיות, גם וגם, וגם על כמה כמה, על היחס ביניהם.