GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישי יודקביץ': נעשה מחקר עומק אצלנו במרכז תעסוקת עובדי צה"ל באגף משאבי אנוש של משרד הביטחון לגבי הרבש"צים בישובים הרלוונטיים.
ישי יודקביץ': להגיע לרבש"ץ שהיה בין 1985 ל-1989 של קיבוץ ברעם, שזכאי לפי החוק והתקנות - -
אורנה ברביבאי: יש איזה מנגנון למישהו שפוספס כדי שיוכל לערער?
ישי יודקביץ': יש מנגנון שקבענו בתקנה 11 לתקנות, לגבי הגשת בקשות.
אורנה ברביבאי: תמיד יש בסוף איזה ספיח כזה או אחר שלא לקחו בחשבון.
ישי יודקביץ': גם בצבא זה אתגר, כי צריך לאתר את החיילים ששירתו לפני 18 שנה, אנשים שהם היום בני 40,50, אולי יותר, שאולי גם עשו רילוקיישן לדרום צ'ילה.
ישי יודקביץ': לך תאתר אותם.
ישי יודקביץ': הם כבר לא במערך.
אורנה ברביבאי: נקבע פורמט אחיד לתעודה?
ישי יודקביץ': יש פורמטים.
אורנה ברביבאי: מתי אתם מתכננים לעשות את זה, להשיק?
ישי יודקביץ': טקס ראשוני אמור להיות ב-22 ביוני.
ישי יודקביץ': אות המערכה לחיילים – יהיה טקס ראשוני בהשתתפות הרמטכ"ל והשר.
ישי יודקביץ': אני חושב שהצבא ערוך לחלוקה החל מעכשיו עד תקופת חגי תשרי.
ישי יודקביץ': זה ייעשה בשלבים – משפחות שכולות, מי שבמערך, אנשי קבע, מילואים.
אורנה ברביבאי: הצבא לא צריך את האישור שלנו, רק האזרחים.
ישי יודקביץ': תקנות העיטורים לחיילים הם באישור הממשלה.
אורנה ברביבאי: ולא נדרש אישור שלנו, נכון?
ישי יודקביץ': נכון.
אריה מועלם: המנגנון ימשיך לפעול במשרד הביטחון במידה ויפנו ארגונים נוספים שיהיו זכאים לקבלת התעודה, והם יקבלו את התעודה בהמשך.
אריה מועלם: ההמלצות שלנו נשענות על ההמלצות של רב אלוף במילואים שאול מופז.
אריה מועלם: החלנו את ההמלצות ואת הקריטריונים שנקבעו לגבי הצבא על אותן קבוצות ועל אותם ארגונים של אזרחים שלהם המליצה הוועדה להעניק את האות.
אורנה ברביבאי: תודה, אריה, כהרגלך עשית עבודה טובה.
אורנה ברביבאי: החוברת פה מלמדת שהשקעתם.
אורנה ברביבאי: אני מניחה שאת רוב האוכלוסיות הקפתם.
אורנה ברביבאי: שמחתי לשמוע גם שיש איזה מנגנון החרגה אם תידרשו אחר כך להשלים כדי לא להשאיר אף אחד מאחור.
אורנה ברביבאי: אם לא אמרתי, אז אנחנו מתייחסים לתקופה שבין ספטמבר 1982 עד מאי 2000.
ישי יודקביץ': 30 בספטמבר 1982 עד 24 במאי 2000.
ישי יודקביץ': 30 בספטמבר, כי ב-29 בספטמבר מסתיימת התקופה הקובעת של תקנות העיטורים בצבא הגנה לישראל לגבי מבצע שלום הגליל.
ישי יודקביץ': אנחנו יודעים שלשר הביטחון יש נקודה אישית, הוא היה מפקד כוחות צה"ל בלבנון ב-24 במאי 2000.
אורנה ברביבאי: היו דיונים רבים על אם נכון, על מה המשמעות של התקופה, על אורך התקופה, על איך יודעים לתת מענה דווקא לתקופה הזאת בהשוואה לתקופות אחרות בלחימה.
אורנה ברביבאי: ההחלטה שהתקבלה משקפת את האינטנסיביות של העשייה הביטחונית בלבנון בשנים האלו, ואנחנו שמחים להיות חלק מהתהליך שבסופו של דבר יאשר את ההוקרה והערכה למי ששירת למען ביטחון המדינה.
אורנה ברביבאי: נירה, בבקשה.
נירה שפק: בתקופה המדוברת היו ביישובים צמודי גדר קבוצות.
נירה שפק: האם נעשתה איזו עבודה כדי להגדיר אותן?
נירה שפק: היום קל יותר.
ישי יודקביץ': הלכנו על גישה מרחיבה בנוסח התקנות, כדי לא לחזור אליכם אחר כך אם גילינו מישהו חדש שפספסנו.
ישי יודקביץ': כמו שאמרתי, גם ארגון וגם אנשים ספציפיים יוכלו לקבל.
ישי יודקביץ': הרבש"צים של הישובים כתובים כבר היום בחוק.
ישי יודקביץ': אני לא שולל שביישוב ספציפי היו אנשים ספציפיים, כמו בקיבוץ ברעם או בקיבוץ יראון, שהייתה להם עשייה ביטחונית ייחודית מעבר.
נירה שפק: לא התכוונתי לבודדים.
נירה שפק: במה שכתבתם לא נכללות קבוצות התנדבות יישוביות.
נירה שפק: אני רוצה שזה גם יענה על הכותרת הזאת וגם שאנשים יבינו שהם יכולים, אבל זאת המלצה שלי.
עידו בן-יצחק: היישוב כיישוב מקבל, ויש את האפשרות לתת ליחידים או לקבוצות בתוך היישוב.
נירה שפק: אני מבקשת להרחיב.
עידו בן-יצחק: זה כתוב.
נירה שפק: זאת פעם ראשונה שהולכים לתת תעודה מיוחדת לאזור ספציפי.
נירה שפק: רציתי לדעת אם נעשית עבודה רוחבית.
ישי יודקביץ': בתקנות העיטורים של צבא ההגנה לישראל במלחמת לבנון השנייה היה מיקוד לגבי מחוזות חיפה והצפון.
עידו בן-יצחק: גם ב"צוק איתן" היה.
נירה שפק: ב"צוק איתן", לפי מה שאני מבינה, האזרחים לא קיבלו תעודת מערכה.
ישי יודקביץ': קיבלו אות מערכה לפי החוק הקודם.
נירה שפק: זה היה בחלוקה ספציפית, לא ברוחביות.
נירה שפק: יש כאן מבנה נפלא, אבל האם הוא מוחל רק על זה, או שעכשיו אומרים: אנחנו מחילים אותו על כל הארץ?
אורנה ברביבאי: לא, זה ספציפית.
נירה שפק: שווה לבוא ולעשות את אותו דבר - -
אורנה ברביבאי: זה לא יכול להתחיל מפה, זה צריך לבוא - -
ישי יודקביץ': מהתקופה הקובעת.
ישי יודקביץ': ההחלטה הבסיסית אומרת שראוי לקבוע לגבי הקרב, המערכה או המלחמה אות מערכה לפי חוק העיטורים.
ישי יודקביץ': זה מוביל את כל שרשרת ההחלטות לאחר מכן - החלוקה ליחידות סמך של משרד רוה"מ, שוטרים, סוהרים, כיבוי אש, ואת הפעלת החוק הזה של האזרחים.
ישי יודקביץ': ההחלטה העקרונית אומרת שהמערכת הספציפית ראויה לאות מערכה.
נירה שפק: זה היה לי ברור.
נירה שפק: לא ענית על השאלה שלי.
נירה שפק: עכשיו יש כאן עבודה נפלאה שפותחת ארגונים, תתי ארגונים, מתנדבים ובודדים.
נירה שפק: אם הדבר הזה היה גם באותות הקודמים, כנראה היינו נותנים הערכה להרבה יותר.
נירה שפק: האם את העבודה הנפלאה הזאת אנחנו מחילים - - ?
אורנה ברביבאי: לא, זה לא מוחל על משהו שלא התקבלה לגביו החלטה.
אורנה ברביבאי: אם תתקבל החלטה שלאנשים מסוימים, לארגונים מסוימים, בתקופה מסוימת, צריך לתת אות מערכה, הנגזרת תהיה גם לזה.
נירה שפק: זאת אומרת, ל"צוק איתן" צריך להגיש מהתחלה?
ישי יודקביץ': אי אפשר להחיל את התקנות האלו על "צוק איתן".
אורנה ברביבאי: אי אפשר.
אורנה ברביבאי: מדובר פה בהגדרה ייעודית לתקופה, לגזרה.
ישי יודקביץ': יש תקנה ספציפית ל"צוק איתן", יש תקנה ספציפית למלחמת לבנון השנייה.
איתמר בן גביר: יש לי שתי שאלות כדי לחדד את הדברים.
איתמר בן גביר: קודם כל, לגבי עובדים ומתנדבים בארגוני עזר רפואיים, לגבי שב"כ ולגבי מוסד.
איתמר בן גביר: אני רואה בדברי ההסבר, או יותר נכון בפירוט הזה שנתתם לנו, שיש איזו שהיא בעיה.
איתמר בן גביר: האם זה כוסה?
עידו בן-יצחק: לא כתבתי שיש בעיה, כתבתי שזה עוד לא אושר, שזה בתהליך.
ישי יודקביץ': בסעיף 7 של מסמך הוועדה יש את הסטטוס של הארגונים השונים ומשרדי הממשלה השונים לגבי התקנת תקנות וקביעת התבחינים.
ישי יודקביץ': אחד הלקחים שהיו לנו בעקבות "צוק איתן" ב-2015, בהתקנת תקנות העיטורים לגבי "צוק איתן", זה שאנחנו חייבים לבזר את קביעת התבחינים.
ישי יודקביץ': המשטרה יודעת הכי טוב לגבי התבחינים של המשטרה, והשב"כ והמוסד יודעים הכי טוב לגבי האנשים שלהם.
ישי יודקביץ': עשינו פיזור סמכויות.
איתמר בן גביר: איפה נמצאים בתקנות העובדים, המתנדבים בארגוני עזר?
עידו בן-יצחק: זה לא בתקנות.
איתמר בן גביר: מה עושים עם זה?
ישי יודקביץ': התקנות שנמצאות כרגע לאישור ועדת חוץ וביטחון הן תקנות לגבי אזרחים שזכאים לתעודת מערכה על סיועם במערכה ברצועת הביטחון בלבנון.
אורנה ברביבאי: בן-גביר שואל אם האישור של התקנות יכול לכלול אותם.
ישי יודקביץ': התקנות לגבי תבחינים לזכאים בארגוני השב"כ והמוסד הן תקנות עצמאיות מכוח חוק העיטורים בצבא ההגנה לישראל שראש הממשלה אמור להתקין.
עידו בן-יצחק: לגבי ארגוני עזר רפואיים זה שר הבריאות.
אורנה ברביבאי: זאת אומרת, הסמכות של השרים הרלוונטיים תהיה לאשר להם בהתאמה.
איתמר בן גביר: איפה זה כתוב בתקנות?
ישי יודקביץ': בסעיף 3(א) לחוק ההוקרה כתוב כך: "קבע השר אות מערכה לפי סעיף 7 לחוק העיטורים, יעניק השר הממונה על ארגון עזר אות מערכה לעובד או מתנדב בארגון העזר, שעמד בתנאים שקבע אותו שר, באישור הממשלה".
ישי יודקביץ': ארגון עזר זה ארגון עזר של הג"א.
ישי יודקביץ': סעיף 3(א) מתייחס למד"א.
ישי יודקביץ': כשפניתי לייעוץ המשפטי של משרד הבריאות לפני מספר חודשים, הם הודיעו לי שהם על זה, שהם אמורים להתקין תקנות.
ישי יודקביץ': המשרד לביטחון פנים התקין תקנות לגבי שוטרים וכיבוי אש.
ישי יודקביץ': הם מצאו, למשל, שסוהרים, שגם הם זכאים, לא רלוונטיים לעניין רצועת הביטחון.
ישי יודקביץ': הפניתי את תשומת ליבו של משרד ראש הממשלה.
ישי יודקביץ': הבנתי שגם עידו היה איתם בקשר.
עידו בן-יצחק: דיברתי איתם השבוע, והם אמרו שהם בשלבים אחרונים של גיבוש קריטריונים.
ישי יודקביץ': זה בתהליכים מקבילים.
איתמר בן גביר: שאלה נוספת נוגעת לתחום הדילמות המוסריות, אבל צריך לעלות אותה.
איתמר בן גביר: ראיתי כאן שאם יש למישהו הרשעה עם קלון הוא לא זכאי לקבל את התעודה, נכון?
ישי יודקביץ': לא המצאנו את הגלגל, אלה סעיפים שנמצאים גם בתקנות העיטורים מ"צוק איתן", מלבנון השנייה.
איתמר בן גביר: אני מבין שאם יש למישהו הרשעה עם קלון זה לא דבר פשוט, אבל האם זה פוסל את מה שהוא עשה במהלך - - ?
עידו בן-יצחק: זו לא כל הרשעה, אלא הרשעה שקשורה לפעילות שלו בלבנון.
איתמר בן גביר: מה אם יש למישהו הרשעה בשוד מזוין, שהיא עבירה חמורה מכל וכל, ראויה לגינוי מכל וכל, ובכל זאת הוא גיבור מלחמה, עשה משהו - -?
ישי יודקביץ': מדובר על מעשה שעשה במסגרת העבודה המזכה בתקופה האמורה.
אלי אבידר: כל הכבוד על העבודה, זה היה תהליך ארוך.
אלי אבידר: כשנכנסתי לכנסת קיבלתי טלפונים מכמה אנשים שאמרו שהדבר הזה חורה להם.
אלי אבידר: הם הביאו לתשומת ליבי שחייבים לעשות את זה.
אלי אבידר: הבעיה הייתה שהיינו אז בין מערכת בחירות למערכת הבחירות, לא התפנינו לעסוק בזה.
אלי אבידר: הנה עכשיו סיימתם, כל הכבוד לכם.
אורנה ברביבאי: אני קוראת למשרד הבריאות ולמשרדים אחרים שלא השלימו את התהליך, לסיים את התהליך, כדי שלא יהיה מצב של פער בין אנשים שתרמו ועשו ופעלו בשנים האלו שמקבלים, לבין כאלה שלא מקבלים רק בגלל שהמשרד עוד לא התקין את התקנות הנדרשות.
אורנה ברביבאי: לאורך שנים הייתה לנו חובה ערכית ומוסרית כלפי אלה ששנים נלחמו כדי לאפשר לנו לחיות בבטחה.
אורנה ברביבאי: הייתה מאיתנו איזו שהיא ציפייה להכרה, להערכה או לביטוי כזה או אחר כלפיהם.
אורנה ברביבאי: אני חושבת שהתקנות שמאושרות משלימות את הצורך הזה.
אורנה ברביבאי: אין בחתיכת ברזל כדי להעיד על גודל המעשים, על ההקרבה ועל חירוף הנפש, אבל יש בה איזו שהיא עצירה לרגע כדי שהחברה בישראל תגיד תודה למי שנלחם ומגן עליה.
אורנה ברביבאי: הדרך הסמלית שלנו היא לתת את אות המערכה כדי לסגור את המעגל הזה שנמשך הרבה מעבר לנדרש.
עידו בן-יצחק: הגדרות 1.
עידו בן-יצחק: בתקנות אלה – "בית חולים" – בית חולים כמשמעותו בסעיף 24(ב) בפקודת בריאות העם, 1940, או שלוחה של בית חולים; "גזרת הפעולה" – אזור רצועת הביטחון בלבנון ואזור גבול ישראל עם לבנון עד טווח של 9 ק"מ ממנו; "התגוננות אזרחית" – כהגדרתה בחוק ההתגוננות האזרחית, התשי"א -1951; "יחידה משטרתית מזכה" – כמשמעותה בתקנה 3 בתקנות העיטורים במשטרת ישראל ובשירות בתי הסוהר (אות המערכה ברצועת הביטחון – קביעת זכאים), התשפ"א-2021; "יחידה צבאית מזכה" – כהגדרתה בתקנות העיטורים לחיילים; "יישוב גבול" – יישוב שבתקופה הקובעת היה בטווח של עד 9 קילומטר מגדר המערכת של גבול ישראל עם לבנון והכל לפי המרחק האווירי הקצר ביותר שבין גדר המערכת האמורה לבין בית המגורים הקיצוני ביישוב הקרוב לגבול ובתנאי שאותו בית מגורים נבנה ככזה מכוח היתר כדין.
עידו בן-יצחק: "מוסדות לאומיים" – ההסתדרות הציונית העולמית, הסוכנות היהודית לארץ ישראל, הקרן הקיימת לישראל והגופים המסונפים לכל אחת מהן; "המפקח הכללי על כוח אדם" – כמשמעותו בחוק שירות עבודה בשעת חירום; "מתנדב" – כהגדרתו בסעיף 287 לחוק הביטוח הלאומי (נוסח משולב), התשנ"ה- 1995; "עבודה מזכה" – אחד מאלה:
עידו בן-יצחק: הפעולה בתקופה הקובעת, בתקופה של 30 ימים מתוכם 8 ימים רצופים לפחות;
עידו בן-יצחק: ליישובי גבול ולאוכלוסייתם.
עידו בן-יצחק: "ראש אכ"א" – ראש אגף כוח אדם בצבא הגנה לישראל; "ראש אמ"ש" – ראש אגף משאבי אנוש במשטרת ישראל.
עידו בן-יצחק: "התקופה הקובעת" – כמשמעותה בתקנות העיטורים לחיילים; "תקנות העיטורים לחיילים" – תקנות העיטורים בצבא הגנה לישראל (אות המערכה ברצועת הביטחון בלבנון – קביעת חיילים זכאים), התשפ"א-2021; תעודת 2.
עידו בן-יצחק: עובד בשירות צבא הגנה לישראל זכאי לקבלת תעודה לציון ההשתתפות מערכה במערכה ברצועת הביטחון בלבנון הוא מי שבמהלך התקופה הקובעת לעובד עבד ביחידה צבאית מזכה במשך שלושים ימים רצופים לפחות במהלך בשירות שנה מזכה של אותה יחידה.
עידו בן-יצחק: צבא הגנה לישראל תעודת 3.
עידו בן-יצחק: עובד משטרת ישראל שאינו שוטר, שבמהלך התקופה הקובעת עבד מערכה במסגרת יחידה משטרתית מזכה, זכאי לקבל תעודת מערכה.
עידו בן-יצחק: לעובד במשטרת ישראל תעודת 4.
עידו בן-יצחק: מי ששימש רכז ביטחון שוטף צבאי ביישובי גבול, בתקופה של 30 מערכה ימים לפחות במהלך התקופה הקובעת, זכאי לקבל תעודת מערכה; לרכזי ביטחון שוטף צבאי תעודת 5.
עידו בן-יצחק: מי שגויס לתקופה של 8 ימים לפחות לשירות חירום בתקופה הקובעת מערכה בגזרת הפעולה, והמפקח הכלי על כוח אדם אישר כי גיוסו היה עקב למגויס המערכה ברצועת הביטחון בלבנון, זכאי לקבל תעודת מערכה.
עידו בן-יצחק: שנקרא לשירות עבודה תעודת 6. (א) הארגונים המנויים להלן, שבצעו עבודה מזכה בגזרת הפעולה מערכה בתקופה הקובעת, זכאים לתעודת מערכה; לארגון
עידו בן-יצחק: המוסדות הלאומיים;
עידו בן-יצחק: חברה ממשלתית וחברת בת ממשלתית לפי חוק החברות הממשלתיות,
עידו בן-יצחק: בתקופה הקובעת היה שר הביטחון;
עידו בן-יצחק: יישובי הגבול;
עידו בן-יצחק: הכללי של משרד הבריאות;
עידו בן-יצחק: האגודה למען החייל והחברות הבת שלה;
עידו בן-יצחק: ספק שסיפק לצה"ל מוצר או שירות ובכל לזה ספקי שירותי
עידו בן-יצחק: "שירותים קיומיים" בחוק שירות עבודה בשעת חירום;
עידו בן-יצחק: מקרב עובדי משרד הביטחון.
עידו בן-יצחק: (ב) תעודת המערכה כאמור בתקנת משנה (א) תוענק לארגון או לקבוצת אנשים בארגון, אם המליץ על כך השר הנוגע לעניין, וההענקה אושרה בידי שר הביטחון או מי שהוא הסמיכו לכך.
עידו בן-יצחק: תעודת 7.
עידו בן-יצחק: עובד או מתנדב בארגון שביצע עבודה מזכה בגזרת הפעולה בתקופה הקובעת, מערכה במסגרת אחד הארגונים המנויים בתקנה 6 ומנהל הגוף המליץ לשר הביטחון אישית או למי שהוא הסמיך, להעניק לו תעודת מערכה אישית על שסייע באופן יוצא לעובד או דופן במסגרת תפקידו בעובדה מזכה, זכאי לתעודת מערכה.
עידו בן-יצחק: מתנדב בארגון תעודת 8.
עידו בן-יצחק: אדם או קבוצה של בני אדם, שאינם נמנים עם אחת הקבוצות המנויות בתקנה מערכה 6, ובתקופה הקובעת ביצעו עבודה מזכה ופעלו באופן יוצא דופן ובעל תרומה לאנשים ייחודית למאמץ המלחמתי או לסיוע האזרחי בגזרת הפעולה או למען האוכלוסייה או ביישובי הגבול, והכל לפי החלטה מיוחדת של השר או מי שהוא הסמיך, זכאים קבוצות לתעודת מערכה.
עידו בן-יצחק: אחרים תעודת 9.
עידו בן-יצחק: על אף האמור בתקנות 2 עד 8, אדם הנמנה עם אחת הקבוצות המנויות בתקנות מערכה האמורות, יהיה זכאי לתעודת מערכה אף אם לא סיים את תקופת העבודה לנפגעים המזכה, אם עבודתו הסתיימה בתקופה הקובעת עקב פציעתו או מותו עקב עבודתו ובמהלכה.
עידו בן-יצחק: אדם 10.
עידו בן-יצחק: על אף האמור בתקנות אלה אדם לא יהיה זכאי לתעודת מערכה אם במשך שאינו התקופה הקובעת הוא - זכאי לתעודת מערכה
עידו בן-יצחק: של הרשויות המקומיות, בבית דין צבאי או בבית משפט אזרחי בעבירה שיש עמה קלון, על מעשה שעשה במסגרת העבודה המזכה בתקופה האמורה, או אם התנהג בה באופן החורג מאמות המידה הנדרשות מעובד המדינה, עובד רשות מקומית או הארגון שאליו הוא משתייך, וסגן המנהל הכללי בתחום משאבי אנוש של הגוף שעליו נמנה (להלן – הסמנכ"ל), ראש אכ"א – לגבי אזרחים עובדי צה"ל או ראש אמ"ש – לגבי אזרחים עובדי משטרת ישראל, הורה כך לגביו לאחר שניתנה על כך חוות דעת של היועץ המשפטי של הגוף האמור; הגשת 11.
עידו בן-יצחק: (א) מנהלי הגופים המנויים בסעיפים 2 עד 6 רשאים להגיש המלצות בקשה על אדם הנמנה על הגוף אותו הם מנהלים, לקבלת תעודת מערכה או אישית, לשר הביטחון או למי שהוא הסמיך לעניין זה.
עידו בן-יצחק: המלצה על (ב) המלצה להענקת התעודה לאנשים או קבוצות אחרים כאמור בתקנה אדם 8, תוגש למי ששר הביטחון הסמיך לעניין זה.
עידו בן-יצחק: לקבלת תעודת (ג) הרואה עצמו זכאי לפי תקנות אלה, יגיש בקשה למי ששר הביטחון מערכה הסמיך לעניין זה, ואולם רשאי השר או מי שהוא הסמיך לעניין זה, להחליט על זכאות לתעודה אף ללא קבלת בקשה כאמור.
עידו בן-יצחק: (ד) בהמלצות או בבקשות לפי תקנה זו יפורטו נסיבות העבודה או הפעילות בתקופה הקובעת ויצורפו לה מסמכים מאמתים.
עידו בן-יצחק: אולי לעניין מי שרואה עצמו זכאי, אפשר להוסיף בן משפחה שיוכל לדרוש עבור מי שכבר אינו בחיים.
אורנה ברביבאי: תוסיף את זה.
אורנה ברביבאי: מי בעד, מי נגד, מי נמנע?
אורנה ברביבאי: בעד – 5
אורנה ברביבאי: התקנות אושרו, תודה רבה.
רם בן ברק: אנחנו מתחילים דיון בשני צווים בנושא מילואים ששר הביטחון ביקש שנאשר.
רם בן ברק: דיון פתוח, מצולם, החלק השני של הדיון יהיה סגור.
רם בן ברק: נציג משרד הביטחון, נתחיל בהצגת הצווים, בהתייחסות לצו המטרות, המטרות שאתם רוצים בשמן לקרוא לחיילי מילואים למילואים.
תא"ל אמיר ודמני: בוקר טוב.
תא"ל אמיר ודמני: אנחנו מגיעים לפה אחרי מערכת הכנות שנעשתה בתיאום אתכם ובעבודה שאנחנו עשינו בתוך הצבא.
תא"ל אמיר ודמני: למעשה אנחנו מדברים על צו המטרות שמדברות על כך שחייל מילואים ייקרא לשירות מילואים להכשרה ואימון, ארגון וניהול כוח אדם, תעסוקה מבצעית ובעצם הסעיף שאנחנו הולכים לדון בו, שזה שירות בתפקידים ובמקצועות למטרה שקבע השר בצו.
תא"ל אמיר ודמני: מבחינת המטרות החריגות, הבאנו בפניכם את הפירוט של המטרות מעבר למטרות הרגילות שמסומנות לכם בצד ימין של העמוד תחת הכשרה ואימון, תעסוקה מבצעית וארגון וניהול כוח אדם.
תא"ל אמיר ודמני: מדובר באיתור, מיון וסיווג כוח אדם, בעיקר על תהליכים של מיונים שמצריכים שילוב של אנשי מילואים, על משלחות חו"ל לפולין שמעורבים בהן אנשי מילואים, שירות במערך הרפואה כמערך המשפטי, מבצע פס"ח שאנחנו מפעילים לטובתו אנשי מילואים, תהליכים של הפעלה לטובת טיפול בנפגעים, נעדרים או חללים, גם תחת מערך האית"ן ומערך הרבנות, סוגיות של הדרכה וחינוך כשאנחנו מביאים אנשי מילואים בעיקר לטובת ההפעלה שלהם.
רם בן ברק: זה הנוסף שאתם מבקשים?
רס"ן הדר מיכאלי: לא.
רס"ן הדר מיכאלי: כל אלה קיימים.
תא"ל אמיר ודמני: כל אלה קיימים.
תא"ל אמיר ודמני: אם אין צורך, אני לא חייב לחזור על הכול.
תא"ל אמיר ודמני: יש פה עוד את מחלקות הגנת היישובים, פעילות מבצעית ייחודית שאנחנו מדברים פה באישור של ראש אכ"א, הפעלה של עד 500 איש במצב של הפעלות לטובת תפקידים ייחודיים.
תא"ל אמיר ודמני: אין מדובר פה בהפעלת מסגרות אלא בהפעלה של אנשים נקודתית לטובת מעבר משגרה לחירום או באיזשהו מצב של הסלמה.
תא"ל אמיר ודמני: אנשים עם ידע צבאי ייחודי, השתתפות בטקסים, ליווי והכנה לפרישה, החזרה לכשירות וביקורות.
תא"ל אמיר ודמני: למעשה כל הדברים האלה הם דברים שנדרשים מבחינתנו, וכפי שאמרתי, ניתחנו את כל המשימות האלה בצורה מוקפדת ואלה הדברים שמשמשים אותנו באופן שוטף להפעלת משרתי מילואים.
תא"ל אמיר ודמני: הדבר השני, בתוך צו המטרות החריגות אנחנו מבקשים לתקף מטרת קריאה חדשה, שזה מילוי תפקיד במסגרת פעילות פיקוד העורף, כשירות והתגוננות אזרחית.
תא"ל אמיר ודמני: הדבר הזה קיבל ביטוי מאוד משמעותי כפי שכולם יודעים בשנה וחצי האחרונות.
תא"ל אמיר ודמני: המטרה היא להסדיר את הפעולות שאנחנו מבצעים תחת פיקוד העורף, לדוגמה ההפעלה של מפקדת אלון ותהליכים דומים שעסקנו בסוגיה של שינוע, של דיגום ושל סיוע למערך החיסונים, סיוע למערך האזרחי.
תא"ל אמיר ודמני: התיקון מאפשר את הקריאה של משרתי המילואים גם שמוצבים מחוץ לפיקוד העורף ביחידות רגילות לטובת המאמץ של פיקוד העורף בכל מה שקשור להתגוננות אזרחית ובעלי מקצועות בעולמות הרפואה והלוגיסטיקה, שמשמשים את פיקוד העורף לטובת הדבר הזה.
תא"ל אמיר ודמני: זאת הבקשה שלנו.
רם בן ברק: זה מוגבל בכמות?
תא"ל אמיר ודמני: זה לא מוגדר, אין פה הגבלה בכמות.
תא"ל אמיר ודמני: זה מוגדר על פי הצורך.
יאיר גולן: אני רק אעיר שזו למעשה סמכות שמוקנית לראש הג"א כבר היום.
יאיר גולן: חלק מסמכויות ראש הג"א זה לרתום כל אזרח – באשר הוא אזרח, בלי לגייס אותו – לפעילות לטובת מה שנקרא ההתגוננות האזרחית.
יאיר גולן: הפרשנות המרחיבה של העניין הזה, בעצם אתה יכול לעשות מה שאתה רוצה.
יאיר גולן: מרגע שמוכרז מצב חירום אתה יכול לעשות בעצם מה שאתה רוצה, ואני חושב שכאן הצבא מביא הגדרה שהיא נולדה דרך משבר הקורונה והיא בעצם אומרת, הסמכות הרחבה הזאת היא מוגזמת וכאילו אין לה באמת הסבר מספיק מוצק, ואנחנו מביאים פה הסבר שהוא הרבה יותר ממוקד ואומר מה אנחנו בדיוק רוצים לעשות, באיזה מצבים רוצים לעשות.
רם בן ברק: אבל השאלה אם את הסעיף הזה הוא יכול להביא לידי מימוש גם אם אין הכרזה על מצב מיוחד בעורף.
נירה שפק: לפי מה שהוא מבקש, כן.
נירה שפק: זו הבעיה.
רם בן ברק: זה שונה ממה שאתה אומר.
רם בן ברק: הוא רוצה גם במצב שהוא לא מצב חירום אלא מצב אחר, לאפשר לו לגייס למטרה הזאת, אם אני מבין נכון.
תא"ל אמיר ודמני: נכון.
נירה שפק: אני גם מזכירה שאת התחקיר שביקשנו על הימ"מ לא הספקנו בפעם שעברה, נגיד בלקחי צוק איתן.
רם בן ברק: על השימוש בימ"מ בלוד.
נירה שפק: ואנחנו היום לא יודעים לבוא להגיד – בואו נבחן אחורה ונראה איך נעשה שימוש וכמה, באיזה מקצועות.
יאיר גולן: למה אתם לא מגדירים פה – זה נראה לי חסר – שההפעלה הזו שהיא הפעלה חריגה של אנשי פיקוד העורף, היא מותנית במצב חירום כלשהו?
יאיר גולן: זה יכול להיות מצב חירום בעורף, שעת התקפה, זה יכול להיות מצב בריאותי מיוחד, יכול להיות רעידת אדמה, אבל לא יכול להיות שנפעיל סתם את פיקוד העורף.
יאיר גולן: זה צריך להיות מותנה באיזשהו מצב חירום.
תא"ל אמיר ודמני: אנחנו הרי לא מפעילים סתם, אנחנו מקבלים פה את האישורים גם בדרך כלל משר הביטחון, ודברים אחרים, אבל צריך להגיד שדווקא לדעתי הקורונה, היא לימדה אותנו שיש הרבה מאוד מצבים שמתפתחים בעורף האזרחי שאנחנו לא יודעים לצפות אותם, ולכן העניין הזה של היכולת הגמישה שלנו לתת מענה לעורף באמצעות הדבר הזה היא מאוד משמעותית.
יאיר גולן: בראייה חוקית, לא יכול להיות שאנחנו מפעילים אלפי אזרחים בלי שכנסת ישראל נדרשת להכרזה של איזשהו מצב חירום, מכל סוג שהוא.
יאיר גולן: יש הגדרות די רחבות של מצבי החירום אבל אחת מהן צריכה להיות בשביל שתעשה קריאה חריגה לאזרחים.
תא"ל אמיר ודמני: חבר הכנסת גולן, אתה יודע שאם יהיה מדובר בהפעלה של אלפי אנשים, מן הסתם זה יהיה קשור במצב חירום, אבל לפעמים גם יש מצבים שצריך לא להפעיל אלפי אנשים אלא להפעיל מאמצים מאוד ספציפיים שאנחנו רוצים להפעיל אותם כדי לסייע לעורף, ולצורך העניין זה עלה בצורה מאוד מאוד משמעותית בשנה האחרונה.
תא"ל אמיר ודמני: לכן, אני חושב שהמטרה הזאת גם מאפשרת לנו את זה וגם מאפשרת לנו לדייק את המטרה, כלומר אפשר לבצע בצורה הרבה יותר פשוטה בקרה על מה שאנחנו עושים כיוון שעד עכשיו ההגדרה הייתה בהגדרה של פעילות מבצעית, ובעצם אנחנו מפרידים את העניין של פעילות מבצעית ומייצרים מטרה ספציפית.
תא"ל אמיר ודמני: לכן, גם היכולת לבצע על ההחלטות שלנו בקרה, היא עולה משמעותית דרך התיקון הזה.
נירה שפק: אני רוצה גם להעיר בהקשר הזה.
נירה שפק: בסוף, צה"ל יודע להפעיל על פי מדרגות.
נירה שפק: הוא מכין את המדרגות שלו, הוא יודע מה המקצועות שלו, יש תוכניות הפעלה שנמצאות אצל אמ"ץ, בהינתן הערכת מצב מפעילים את המדרגה.
נירה שפק: לי באופן אישי מפריע הקטע הגורף כי בסוף, הרמה הממשלתית, הרמה פה בכנסת, היא שמגדירה את הרציפות התפקודית ובעצם בזה שאנחנו נותנים יד חופשית, אנחנו פוגעים ברציפות התפקודית.
נירה שפק: לכן, אני חושבת שלא צריך לתת לצבא את מה שלא שלו.
נירה שפק: תכינו את המדרגות, תבדקו את המקצועות, תחלקו אותם לפי הערכה כי אתם יודעים לעשות הערכות אחורה כמה נדרש בכל חריגה ותגישו את זה כדין.
נירה שפק: זאת אומרת, אני לא מוצאת סיבה שפתאום מהיום לעוד שעתיים צריך להקפיץ לא באישורים.
נירה שפק: הרי צה"ל הוא צבא מאוד מסודר, ומשרד הביטחון.
תא"ל אמיר ודמני: אני אתן רק דוגמה למשימה ספציפית שממש יכולה לקרות בימים האחרונים, והיא לא משימה שאפשר להסדיר אותה מראש.
תא"ל אמיר ודמני: לדוגמה, הפעלה של כוחות כיבוי אש לטובת כיבוי שרפות בעוטף עזה או מקומות בסגנון הזה.
תא"ל אמיר ודמני: אלה דברים שאנחנו נדרשים לבצע והם לא בהיקפים מאוד גדולים, היקפים מאוד מצומצמים ונקודתיים, והדבר הזה יהיה תחת לדוגמה ההגדרה הזאת, ככה שללכת ולצפות את כל הדברים בהפעלה של מדרגות מסודרת במסגרת פקודות, אנחנו יודעים שהמציאות היא יותר מורכבת ממה שאנחנו מתכננים, ולכן הדבר זה יאפשר לנו את היכולת לתת מענה למגוון רחב מאוד של אירועים, גם נקודתיים וגם יותר רחבים שלצערנו אנחנו נדרשים לזה יום-יום.
נירה שפק: אני אגיד שני דברים בהקשר הזה.
נירה שפק: קודם כול, לגבי העורף והשרפות, יש מערך של כבאות סדירה בפיקוד עורף, ושרפות בעוטף עזה זה לא השרפה בכרמל, ולכן לא נדרש לגייס מילואים בהיקפים האלה, בטח לא אחרי שלוש שנים, אז הדוגמה קצת פחות טובה.
נירה שפק: מצד שני, כשאני בודקת את שנת הקורונה ואני רואה את כמות האנשים, 200 ו-300 ימ"מ, שחלקם פורשי צה"ל, אני אומרת, מישהו צריך לעשות הסדרה בדבר הזה, לתחקיר הזה אנחנו מחכים.
נירה שפק: ואני מאלה שבאים ואומרים, היושב-ראש רם, המדרגות קיימות, יש מדרגות הפעלה מהירה.
נירה שפק: אני חושבת שזה קצת מעבר.
תא"ל אמיר ודמני: ברשותך, אני חייב להגיב לעניין הזה.
תא"ל אמיר ודמני: הנושא של הפעלת אנשי המילואים במסגרת הקורונה, חשוב להגיד שאנחנו בדקנו כל הפעלה והפעלה והיא עברה את כל האישורים, עד הרמה של אישור פרטני של אלוף פיקוד העורף ושל ראש אגף כוח אדם.
תא"ל אמיר ודמני: אנחנו לא מפעילים כלאחר יד, כל בעלי התפקידים הופעלו בצורה מאוד ממוקדת לתפקידים שלא היה לנו תחליף עבורם והיינו צריכים להחזיק אותם בגלל הנושא של הידע במשך פרק זמן ארוך.
תא"ל אמיר ודמני: כל הפעלה כזאת הייתה ממוקדת.
צבי האוזר: כולל כאלה שיש להם עניין להיכנס למילואים בשנת קורונה.
צבי האוזר: אפשר להתייחס?
רם בן ברק: עוד לא.
רם בן ברק: אני רוצה לעצור את ההתייחסות של חברי הכנסת כי יש כאן אנשים שעוד לא התייחסו מבחינת אנשי המקצוע, ויכול להיות שחלק ממה שאתם מעלים עכשיו יוצג.
ערן יוסף: ערן יוסף, סגן היועץ המשפטי של משרד הביטחון.
ערן יוסף: אנחנו לא מדברים פה על מספרים, לעניין המספרים יש הסדרים אחרים.
ערן יוסף: אנחנו יודעים להגיע לוועדת חוץ וביטחון, כשהמספרים עולים על מספר מסוים אנחנו מגיעים, מדווחים – אם זה צו 8 זה באישור, אם זה קריאות חריגות זה בהודעה ובדיון שמתקיים כאן.
ערן יוסף: הסעיף הזה בא לאפשר מבחינה חוקית את עצם היכולת לקרוא כי אם לא יהיה את הסעיף הזה אנחנו חושבים שיש ספק אם יש בכלל סמכות משפטית לקרוא לאנשים שלמשל מוצבים באופן רגיל בפצ"ן ואנחנו צריכים אותם עכשיו לתגבור פיקוד העורף.
ערן יוסף: יש לנו בעיה חוקית להביא אותם גם אם כל האישורים המספריים יינתנו וזו המטרה של הסעיף הזה.
ערן יוסף: הוא לא בא להחליף את כל התהליכים הרגילים שאנחנו יודעים להגיע לכאן ולהסביר למה צריכים מספרים כאלה או אחרים כשהכמויות גדולות.
רם בן ברק: נמצא כאן גם נציג עמותת משרתי המילואים.
אסף סנדרוביץ': נעים מאוד.
אסף סנדרוביץ': קודם כול, לפני שאתחיל להתייחס, אנחנו כעמותת המילואים אבלים על פטירתו של אבי סייג, שנפטר לפני כחודשיים ממחלת הקורונה, הוא היה יושב-ראש העמותה.
אסף סנדרוביץ': הוא היה אדם חשוב שתרם רבות לכולם במילואים.
רם בן ברק: איש עתיר זכויות.
אסף סנדרוביץ': המון אנשי מילואים חייבים לו את זכויותיהם.
אסף סנדרוביץ': אנחנו ממשיכים את דרכו, כמובן משתתפים בצער המשפחה.
אסף סנדרוביץ': אין לנו התנגדות להוספה של הסעיף, מה שכרגע אנחנו דנים פה.
אסף סנדרוביץ': כן אנחנו כעמותת המילואים מתנגדים לשימוש בצו חריג קריאה בזמן חירום, בעתות מלחמה.
אסף סנדרוביץ': יש בשביל זה צו 8, לזה זה נועד, זו המטרה של צו 8.
אסף סנדרוביץ': אנחנו רוצים שהדבר הזה יוסדר.
אופיר סופר: אתה מדבר על הפעולה שבוצעה במבצע האחרון?
אסף סנדרוביץ': אני מתייחס בעיקר לפעולה של שומר חומות, שם אף איש מילואים לא גויס בצו 8 אלא גויס בצו חריג קריאה.
אסף סנדרוביץ': הדבר הזה הוא מהותי, אנחנו רוצים שבעתות מלחמה, מצב ביטחוני או אירוע ביטחוני, זה יאושר בצו 8 כך ששר הביטחון צריך לעבור דרך ועדת חוץ וביטחון, לאשר את זה.
אסף סנדרוביץ': המצב כיום שהוא לא צריך לעבור אלא רק לעדכן.
אסף סנדרוביץ': איש המילואים פה נפגע.
אסף סנדרוביץ': למה הוא נפגע?
אסף סנדרוביץ': כי בסופו של יום, חוק הארכת מועדים, נכון שהוא לא מופעל אוטומטית בצו 8 אבל כן הוא יכול להפעיל אותו דרך ועדת חוץ וביטחון.