GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
צבי האוזר: כשאנחנו מדברים על מפעלים ביטחוניים, אירוע חומרי הנפץ הוא הרבה יותר מורכב.
ערן יוסף: ההצעה שעלתה בוועדה היא שמשרד העבודה ייקח על עצמו את הרגולציה האחרת שמתאימה לחברות הביטחוניות וינהל אותה.
ערן יוסף: אני אומר שמשרד העבודה מתקשה לקבל את זה וגם אנחנו מתקשים לראות איך זה קורה.
צבי האוזר: גם השיבושים שיהיו בהמצאתיות, בפיתוח, ביצור.
עידו בן יצחק: לא בטוח שיכול לגרום שיבוש, משרדי הממשלה מפקחים על תעשיות ביטחוניות, המשרד להגנת מפקח שם.
עידו בן יצחק: לא חסרים משרדים.
אבי דיכטר: הפיקוח הזה דווקא התגלה כמאוד אפקטיבי כשדברנו בסוגיות האזבסט.
ערן יוסף: הצעת החוק הממשלתית שאנחנו עומדים להגיש שומרת את האחריות בידי משרד הביטחון, אבל מתייחסת לכל אותן טענות לחשד לניגוד עניינים ומתמודדת אתם.
ערן יוסף: על דרך של הפרדה, על דרך של מינוי ועדה מייעצת לצד הגוף המקצועי שעושה את זה במשרד ועוד כהנה וכהנה רעיונות שאנחנו לקראת השלמתם.
ערן יוסף: כמוש אמרתי, אנחנו בשלב די מתקדם, קבלנו את הערות היועצות המשפטיות של הוועדות.
ערן יוסף: ישבנו עם שלושת משרדי הממשלה הרלוונטיים, פנים, עבודה ורווחה וחוץ והגנת הסביבה, כמובן בליווי משרד המשפטים, כדי להביא הצעה מתוחללת ואני מאמין שתוך כחודשיים נוכל להניח אותה לקריאה ראשונה.
רם בן ברק: זאת אומרת שאם אנחנו מאריכים את הוראת השעה הזו בחודשיים, שלושה - - -
ערן יוסף: אתה צריך זמן לוועדה.
עידו בן יצחק: זה לא ייתן מספיק שהות לוועדה לדון, גם בהנחה שבתקופה הזו נהיה בדיוני תקציב.
אבי דיכטר: המשרד לביטחון פנים לא עלה כמשרד ממשלתי רלוונטי?
אבי דיכטר: הרי יש לו את הרשות לכלי ירייה.
אבי דיכטר: מה יקרה אם זו תהיה הרשות לכלי ירייה וחומרי נפץ?
עידו בן יצחק: זה פחות עניין של רישוי כמו שיש באגף רישוי כלי ירייה ויותר עניין של פיקוח על קיום הוראות בטיחות באותם מקומות שמייצרים ועוסקים בחומרי נפץ.
עידו בן יצחק: אגף רישוי כלי ירייה, אופן הפעילות שלו - - -
אבי דיכטר: מי מפקח על המטווחים במדינת ישראל?
אבי דיכטר: על הבטיחות?
עידו בן יצחק: המשרד לביטחון פנים.
אבי דיכטר: מה ההבדל בין הפיקוח על המטווחים, שם יורים, לבין פיקוח על חומרי נפץ ששם מפוצצים.
צבי האוזר: טכנולוגיה.
אבי דיכטר: מבחינת הפיקוח?
אבי דיכטר: הרשות לכלי ירייה במשרד לביטחון פנים לא עוסקת רק במתן רישיונות, היא עוסקת במתן פיקוח, בטיחות.
צבי האוזר: כשאתה עושה בטיחות במטווח של רובה או של אקדח וכשאתה עושה בטיחות במטווח של טיל, זה אירוע אחר.
אבי דיכטר: אתה מדבר על גופים ביטחוניים.
צבי האוזר: על זה הדיון.
אבי דיכטר: הבעיה היא עם כל הדברים האחרים.
צבי האוזר: אם אני מבין נכון, הבעיה נולדה כשהפריטו את תעש?
עידו בן יצחק: הפרטת תעש הצריכה תיקון חוק באופן שיכיל את הפטור.
צבי האוזר: עד הפרטת תעש לכאורה לא הייתה בעיה.
אבי דיכטר: הייתה בעיה, פיצלו את החוק כדי שיהיה אפשר - - -
צבי האוזר: שתעש תהיה מופרטת אבל גם שהפיקוח יהיה בידי משרד הביטחון.
אבי דיכטר: הבעיה לא הייתה בתעש, הבעיה הייתה לגבי כל האחרים.
אבי דיכטר: כדי לא לגרור את הבעיה של תעש לתוך האחרים פיצלנו את החוק.
צבי האוזר: רפא"ל היא חברה ממשלתית.
צבי האוזר: מי הרגולטור שלה בפיצוצים?
צבי האוזר: משרד הביטחון.
צבי האוזר: זה על פי החוק ולא היה צריך להיות שינוי.
צבי האוזר: אם יפריטו את רפא"ל, תהיה באותה סיטואציה שאומרים, איך מפעל שכל מהותו היא ביטחונית עבר לידי רגולטור אזרחי שהמיומנות שלו היא פיקוח על חומרי נפץ מחצבות, פתאום הוא צריך לפקח על טילים.
צבי האוזר: זה בסיס הסוגיה אם הבנתי.
עידו בן יצחק: גם משרד העבודה והרווחה לא נולד עם הידע שלו.
עידו בן יצחק: זה ידע מתפתח.
עידו בן יצחק: זה שמדובר במפעל ביטחוני לא אומר שדווקא רק משרד הביטחון יודע הכול, זה להפך לפעמים, משרד הביטחון לפעמים יודע פחות.
צבי האוזר: זה מהות הדיון העתידי שצריך להיות בהצעת החוק.
צבי האוזר: אני אומר, הצעת החוק נולדה ואמרה מקום המדינה, רגולטור של חומרי נפץ צבאיים היו בידי משרד הביטחון, כי חומרי נפץ בשימוש צבא היה תמיד מונופול של מדינה.
צבי האוזר: מדינה הייתה מנהלת פיצוצים ולכן גם הייתה רגולטור, יכול להיות שזה לא טוב.
צבי האוזר: אני שם את זה בצד.
צבי האוזר: ברגע שהפריטו את תעש, נוצר יצור חדש, בעלות אזרחית שעושה פיצוצים צבאיים והשאלה מי הרגולטור, משרד הביטחון או משרד העבודה?
רם בן ברק: זה יותר מורכב מזה.
רם בן ברק: כשאתה מתעסק בחומרי נפץ צבאיים לצורך צבאי, אתה לפעמים עושה ניסויים שחברות אזרחיות אסורות בהם.
רם בן ברק: לכן אתה צריך שתהיה לך אפשרות לבצע את זה גם אם זה נעשה בחברה האזרחית ולכן צריך לעשות חוק אחר.
רם בן ברק: אני מציע תמיד שנתייחס לנושא הדיון, הבקשה כאן, הם אומרים שהם מוכנים תוך חודשיים עם החוק, ייקח לנו כמה חודשים לדון בו, מבקשים להאריך בשנה את ההחלטה הקודמת על מנת שיביאו חוק מסודר שנוכל לדון בו.
רם בן ברק: על זה אנחנו מצביעים.
צבי האוזר: השאלה האם אנחנו יכולים לקשור באישור שלנו את ה-60 יום שאנחנו נותנים למשרד להניח את החוק?
עידו בן יצחק: אפשר לקבוע הוראה שמחייבת את המשרד להניח הצעת חוק תוך 60 יום.
עידו בן יצחק: אין לנו יותר מידי כלים לאכוף את זה.
עידו בן יצחק: כאמירה עקרונית זה אפשרי.
דרור גרנית: זה אינטרס של הממשלה להביא הסדר.
דרור גרנית: הרי זו הוראת שעה, הוראת השעה הזאת תפקע.
דרור גרנית: ניתנת שנה, השאיפה שלנו זה שבתום השנה הזו או לפני כן יהיה הסדר קבע שיובא לפה ויאושר.
צבי האוזר: אני אתך, רק שמעתי את זה לפני שנה והחודשיים האלה, בממשלה הקודמת, יכלו לעבוד עליהם ולא עבדו עליהם, לא בגלל שלא הייתה פה ממשלה.
ערן יוסף: ההצעה הונחה על שולחן הוועדה והוועדה לא התכנסה.
ערן יוסף: ההערות שקבלנו הגיעו ערב נפילתה של הממשלה האחרונה.
צבי האוזר: מתי אושרה הוראת השעה פעם קודמת?
עידו בן יצחק: לפני שנה.
צבי האוזר: בדיוק לפני שנה.
צבי האוזר: הייתם צריכים לפני שנה פחות 60 יום להניח הצעת חוק.
ערן יוסף: הנחנו.
ערן יוסף: זה הונח בפני הוועדה - - -
צבי האוזר: יש הצעת חוק?
צבי האוזר: אני מדבר אתך על הכנסת העשרים ושלוש, הגשתם הצעת חוק?
צבי האוזר: אז סליחה, אני מתנצל.
צבי האוזר: לא הייתי מודע לזה.
רם בן ברק: אני רוצה להתקדם.
רם בן ברק: יש התייחסויות נוספות?
אלעד גונן: עורך דין אלעד גונן ממשרד העבודה.
אלעד גונן: הערה קטנה בהיבט של ההבדל בין התחומים שמשרד העבודה מפקח לבין אותם מפעלים עליהם אנחנו מדברים.
אלעד גונן: גם כללי הבטיחות הם שונים.
אלעד גונן: משרד הביטחון עובד לפי מדריך 4515.
אלעד גונן: משרד העבודה וכל התחום האזרחי עובד לפי תקנות חומרי נפץ ככללי הבטיחות.
אלעד גונן: דבר שני, יש לא פעם עניינים של סודיות וביטחון המדינה שאין למפקחים שלנו הרשאה לראות ולפקח.
אלעד גונן: אלה שתי סיבות נוספות שמצריכות את העברת הפיקוח למשרד הביטחון.
ראם לוט: ראם לוט משרד הפנים, מנהל היחידה לרישוי מפעלים ביטחוניים.
ראם לוט: בנוסף על חוק חומרי נפץ קיים חוק רישוי עסקים ויש גם את חוק החומרים המסוכנים שמתוקף חוק חומרים מסוכנים נדרש היתר רעלים ומתוקף חוק רישוי עסקים נדרש רישיון עסק שאני נותן אותו באופן אישי.
ראם לוט: חוק חומרי נפץ הוא אחד החוקים, זה לא החוק היחידי.
ראם לוט: משרד הביטחון ביקש להיות רגולטור על התחום הזה ומשרד העבודה גם לא היה כל כך מעוניין בפיקוח על נפיצים בגלל חוסר הידע.
ראם לוט: אני לא רואה את בעיות הכניסה, זה מוסדר במסגרת היחידה שהיא יחידה מיוחדת למפעלים ביטחוניים עם בעלות סיווג, כל המפקחים הם בעלי סיווג סודי ביותר.
ראם לוט: הנושא היחידי שכרגע עומד על הפרק זה להגיע להסדרה.
ראם לוט: הצעת חוק שמונחת על שולחן הוועדה היא אך ורק לצורך הארכה.
ראם לוט: אנחנו עובדים כרגע לתאם עמדות בין כל המשרדים כדי שתוגש הצעה שמוסכמת על כל משרדי הממשלה ותיקון 5 ייתן מענה אני מקווה לכל הדברים.
ראם לוט: במקביל, לגבי המדריך עצמו, אנחנו עובדים עליו יחד עם משרד הביטחון, להסדיר את כל הסתירות ואי ההתאמות לשאר המשרדים.
אבי דיכטר: לא הבנתי מי המשרד שיהיה אחראי?
ראם לוט: כרגע זה לא ישנה את המצב.
ראם לוט: הארכת התוקף לא משנה את המצב הקיים.
ראם לוט: משרד העבודה עדיין נדרש לפקח מתוקף חוק רישוי עסקים.
ראם לוט: משרד הביטחון מקבל סמכויות מתוקף חוק חומרי נפץ.
ראם לוט: בעתיד, אחרי שהעניין יוסדר, אז גם משרד הביטחון יקבל סמכויות מתוקף חוק רישוי עסקים, לפחות אם אנחנו רוצים - - -
אבי דיכטר: על פי מה שאתה אומר אנחנו מחזקים - - -
צבי האוזר: לא, זה נראה בהצעת החוק כפי שתונח.
צבי האוזר: נכון לעכשיו אנחנו משאירים את המצב הקיים הזמני שחל כבר שנתיים וחצי.
רם בן ברק: חבר הכנסת האוזר וחבר הכנסת דיכטר.
רם בן ברק: אין לי כוונה להיכנס לחוק.
רם בן ברק: נעשה דיונים על החוק, אני לא מתכוון לבזבז את הזמן עכשיו על החוק.
רם בן ברק: אנחנו מדברים עכשיו על הארכה של הקיים.
ראם לוט: הארכה נדרשת כדי לאפשר זמן עבודה.
ראם לוט: לדעתי צריך לאשר את זה כדי לאפשר לנו להשלים את העבודה.
ראם לוט: אנחנו משרדי ממשלה שונים, רואים את הדברים קצת אחרת ולוקח גם זמן לתאם בין כולם.
צבי האוזר: יש לי שאלה, נאמר כאן שהונחה הצעת חוק בכנסת הקודמת, הכנסת העשרים ושלוש, היא לא נדונה בוועדה מסיבות כאלה ואחרות אבל התיאום הבין משרדי לכאורה נעשה בכנסת העשרים ושלוש.
צבי האוזר: אמנם הממשלה התחלפה, אבל נדמה לי שהעמדה המקצועית של משרד הביטחון, שם גם לא התחלף שר, לא השתנתה.
צבי האוזר: גם משרד העבודה והרווחה ומשרד הפנים לכאורה, הרי זה עניין מקצועי, מדוע צריך חודשיים להצעת חוק שהונחה כבר בפני הוועדה?
צבי האוזר: אי אפשר לקחת את ההצעה ולהניח אותה פעם נוספת?
ערן יוסף: הצעות החוק שהונחו בכנסת העשרים ובכנסת העשרים ושלוש הן זהות, הצעת חוק מאוד קצרה ופשטנית.
צבי האוזר: היא זו שאמורה להיות מונחת בכנסת העשרים וארבע?
ערן יוסף: היא מסדירה את נושא תעש ומסדירה את מעמד המדריך הקיים כתקנות.
ערן יוסף: בעקבות ההערות שקבלנו מהייעוץ המשפטי של הוועדות בכנסת שינינו והרחבנו את הצעת החוק, היא עוד לא הונחה לעיון הציבור, אף אחד לא יכול לראות אותה עדין, היא עדיין בשיח הבין משרדי, על בסיס ההערות שקבלנו כאן והיא שונה.
אבי דיכטר: אדוני היושב-ראש, לאור מה שאנחנו רואים כאן בשנים האחרונות, אני לא ממליץ לאשר את ההארכה בשנה.
אבי דיכטר: אני חושב שנמצא את עצמנו שוב בתום השנה מתגלגלים כמו שאנחנו מתגלגלים עכשיו.
אבי דיכטר: אני מציע להאריך את זה בשלושה חודשים.
אבי דיכטר: התיאומים שדובר כאן בין המשרדים וצודק חבר הכנסת האוזר, הדרגים המקצועיים לא התחלפו, גם שר הביטחון לא התחלף.
צבי האוזר: אתה יכול להניע את המשרדים להניח בקריאה ראשונה.
צבי האוזר: בין קריאה ראשונה לקריאה שלישית זה כבר בידיה של הכנסת הזאת על פי רשימת ההסתייגויות שחבר הכנסת קרעי הניח רק פה להוראת השעה, אני מניח שנצטרך יותר משנה לאשר בין קריאה ראשונה לשלישית.
שלמה קרעי: חבר הכנסת האוזר, ראיתי אותך פועל כיושב-ראש ועדת חוץ וביטחון, איך חיסלת 2,000 הסתייגויות בשעתיים.
צבי האוזר: אני ממליץ ליושב-ראש, עמדתי היא כן לאשר את זה, אבל אם הייתי יכול לכרוך ואני יודע שאני לא יכול לכרוך רשמית, אבל להבהיר שאנחנו מצפים באמת לקבל את ההצעה המתוקנת ב-60 יום.
צבי האוזר: רשמנו את זה בפרוטוקול, אנחנו מתייחסים בכובד ראש וברצינות למה שמוצע כאן על ידי נציגי משרד הביטחון, נוודא שרק נעמוד בציפיות ההדדיות האלה.
אבי דיכטר: אדוני היושב-ראש, אני מבקש לאשר הצעה שהוראת השעה תוארך בשלושה חודשים ולא בשנה, כדי לקבל בצורה אפקטיבית מבחינת לוח זמנים ומבחינת תכנים, התכנים כבר קיימים זה רק שאלה להגיע עם זה אלינו, לדון בזה ואני חושב ששלוש שנים זה יותר מידי אבל אי אפשר להאשים אותם בזה.
אבי דיכטר: אנחנו עכשיו כבר כנסת נבחרה ובשלושה חודשים זה פרק זמן סביר לגמרי כדי למצות את ההליך לאור מה שנאמר כאן, שזה די פשוט והם קבלו את עמדת הוועדה, ראיתי גם את ההסתייגויות של הייעוץ המשפטי של הוועדה, אני מניח שהם מוטמעות בחוק.
אבי דיכטר: אנחנו פשוט לא רואים אותו, לא מכירים אותו.
עידו בן יצחק: אנחנו לא יודעים הם קבלו ומה לא.
עידו בן יצחק: שלושה חודשים לא יותירו מספיק זמן לוועדה לדון בזה.
צבי האוזר: לא תוכל להעביר קריאה שלישית.
אבי דיכטר: אני חושב שאפשר להעביר את זה.
אבי דיכטר: אני חושב ששלושה חודשים יספיקו לנו, אלא אם יסתבר לנו שאימוץ ההמלצות של הייעוץ המשפטי של הוועדה הוא לא בדיוק אימוץ המלצות אלא קצת שונה.
אבי דיכטר: תרשו לי לחשוד בקשרים, הוא יהיה אימוץ קצת שונה.
אבי דיכטר: ההסתייגויות של הוועדה מאוד ברורות.
אבי דיכטר: אני יכול להניח שהאימוץ לא בדיוק ברוח ההערות של הייעוץ המשפטי של הוועדה, למרות שעוד לא ראיתי.
צבי האוזר: אנחנו דנים במופלא.
שלמה קרעי: אני רוצה לומר משהו, לחברי הכנסת דיכטר והאוזר, אדוני יושב הראש, אני מצטרף לבקשה של חברה כנסת דיכטר לקצר את התקופה לשלושה חודשים וכדי שחבר הכנסת האוזר לא יהיה מודאג ממאות או אלפי ההסתייגויות שאני מגיש, אם תקבלו את זה, אני אהיה מוכן לצמצם אותם ל-50 הסתייגויות שאני אבחר.
נירה שפק: בסוף, נהיה רציניים, נתנו לנו עבודה לעשות.
שלמה קרעי: אנחנו אופוזיציה.
נירה שפק: אתה נהדר באופוזיציה ואני אהיה נהדרת בקואליציה, תכף תראה את זה.
נירה שפק: אני רק רוצה לומר שכמו החוק הזה והתקנות האלה שמחכות כי שנתיים ושלוש קודם לא בדיוק טפלו בדברים, הממשלה שהייתה לפנינו והיום היא באופוזיציה, תזכרו שיש מלא כאלה להעלות לסדר היום ובשלושה חודשים אי אפשר לכסות על כל הפער שהשארתם לנו.
נירה שפק: בואו נהיה ריאליים ולא נשגע אנשים שיש להם עבודה לעשות.
נירה שפק: הם לא באים לכאן להעלות הסתייגויות.
רם בן ברק: מה העמדה שלכם לגבי שלושה חודשים?
קריאה: לא ריאלי.
נירה שפק: לא ריאלי.
נירה שפק: חצי שנה במינימום.
רם בן ברק: חבר הכנסת דיכטר, אתה חושב שחצי שנה זה מספיק הוגן?
אבי דיכטר: אני לא יודע מה זה לא ריאלי.
אבי דיכטר: אם החוק קיים, כמו שנאמר כאן על ידי ערן, אני באמת לא מוצא שום סיבה למה החוק הזה לא יגיע לוועדה לבחינה.
אבי דיכטר: אם הוטמעו ההמלצות, יהיה פשוט מאוד ואם לא, אנחנו בסוגיה אחרת לגמרי.
אבי דיכטר: יש הרבה מאוד ביקורת על עודף הכוח בתחום הזה, שניתן למשרד הביטחון.
אבי דיכטר: אגב, גם של הייעוץ המשפטי של הוועדה שלנו.
אבי דיכטר: זה לא משהו שבא מגורמים חיצוניים ואנחנו אומרים שצריך ללמוד את זה.
אבי דיכטר: הייעוץ המשפטי של הוועדה, שהוא ללא ספק מקצועי ואובייקטיבי, אמנם עידו לא מייצג את זה כאן, אבל זה לא רק עידו.
אבי דיכטר: אני חושב ששלושה חודשים זה פרק זמן הגון מאוד, סביר מאוד, בהנחה שהוטמעו הדברים.
אבי דיכטר: אם הדברים לא הוטמעו, אפשר לפתוח את זה מחדש.
נירה שפק: אם זה היה כזה דחוף, הייתה לנו שנה או שנתיים שאפשר היה להזדרז.
אבי דיכטר: אי אפשר היה.
נירה שפק: היו שרים.
אבי דיכטר: אי אפשר היה לעשות חקיקה.
נירה שפק: אבל אפשר היה ללבן את הדברים.
נירה שפק: אתה עכשיו לא מבקש חקיקה.
נירה שפק: אתה מבקש מהם להעלות ולהציג מה התיאום ומה המשמעות במשרדי הממשלה, את זה אף אחד לא הפריע לכם לעשות עד עכשיו.
צבי האוזר: הוא נותן פה לוחות זמנים של 60 יום.
צבי האוזר: אני אומר, גם אם זה יגיע תוך 60 יום לכנסת, בהכירי את סדר הדחיפויות של ועדת חוץ וביטחון, מכיוון שמדובר בכל זאת בדיון שכנראה יש פה הערות של הלשכה המשפטית, חלקם יאומצו וחלקם לא, הדיון הזה הוא דיון מהותי, הוא שינוי הסדר ראשוני.
צבי האוזר: זה ייקח פה, במקום הזה, יותר מ-30 יום.
צבי האוזר: אני מאחל לכולם, שאיך שתקבל את זה אדוני היושב-ראש, מיד תדון בזה.
צבי האוזר: הרי נדון כנראה בדברים יותר חשובים ויותר דחופים, לכן אתה מדבר על ששה חודשים, אני גם על זה סקפטי.
צבי האוזר: אני מניח שהם יביאו את זה תוך 60 יום, אבל הוועדה לא תסיים את זה בקריאה שלישית תוך ארבעה חודשים, זו גם אופטימיות.
צבי האוזר: לכן הבקשה היא לשנה, מתוך כוונה שאנחנו תוך 60 יום נקבל.
צבי האוזר: יש פה אנשים נמרצים בוועדה שיודעים לשבת על הראש של משרד הביטחון ולהביא את הנוסח.
צבי האוזר: אם נרצה לאותת על חוסר שביעות רצון באשר לקצב ההתקדמות של משרד הביטחון, נוכל לתת בו בבקשות עתידיות נוספות שהמשרד מן הסתם מגלגל לוועדה.
רם בן ברק: אני ממליץ לאשר את הבקשה כפי שהוגשה לשנה.
רם בן ברק: אני חושב שאנחנו הולכים לתקופה לא פשוטה, בה יש גם אישור תקציב, יהיו הרבה דיוני תקציב בוועדה ואני חושב שלא נוכל לעשות את זה ברצינות אם ניקח על עצמנו את המשימה הזאת.
רם בן ברק: אני מבקש שתהיו מחויבים תוך חודשיים להביא לנו את הצעת החוק ואנחנו נתחיל את הדיונים בעוד חודשיים וכשנסיים אותם, לא חייבים למצות את כל השנה, כשנסיים אותם נביא את הצעת החוק לוועדה.
רם בן ברק: אני פונה לחבר הכנסת שלמה קרעי ולמי שמצטרף אליך, אני יודע שיש אופוזיציה, אבל אנחנו מנסים כאן בוועדת חוץ וביטחון להיות ענייניים.
רם בן ברק: מדובר בנושאים ביטחוניים ולא בנושאים שחלוקים בין שמאל לימין או בין קואליציה לאופוזיציה.
רם בן ברק: קראתי חלק מההסתייגויות ואני חושב שנצא לחמש דקות הפסקה, שיהיה זמן לחשוב.
רם בן ברק: אני מצפה שנשמור על כבוד הוועדה הזאת, להבדיל מה שקורה בוועדות אחרות וננסה להיות ענייניים.
רם בן ברק: אני מכריז על חמש דקות הפסקה.
רם בן ברק: אני מחדש את הישיבה.
רם בן ברק: אנחנו מבקשים לשנות את ההמלצה, מבקשים שהחוק יבוא לפה בעוד 60 יום כמו שאמרתם והארכה תינתן לחצי שנה.
רם בן ברק: אנחנו בעוד חצי שנה נסיים את הפעילות שלנו ולכן הוראת השעה הזאת תוארך בששה חודשים עד לתאריך?
עידו בן יצחק: אם רוצים ששה חודשים בדיוק, זה ה-6 בינואר 2022.
רם בן ברק: עד ה-6 בינואר 2022.
רם בן ברק: האם זה מקובל?
ערן יוסף: אנחנו נגיע לוועדה בזמן.
עידו בן יצחק: האם ההערה לגבי ההנחה על שולחן הכנסת תוך חודשיים מבחינתך היא כחלק מהצעת החוק או כסיכום שלך?
רם בן ברק: הלכתי לפי מה שהם אמרו.
רם בן ברק: החוק מוכן, הם שמים אותו תוך 60 יום - - -
צבי האוזר: במסגרת החלטה נוכחית של הוועדה אפשר לחייב או להתנות?
עידו בן יצחק: זה חריג מאוד אבל אפשר לכתוב.
עידו בן יצחק: אם זה לא ייעשה, אין לנו כל כך סנקציות, אבל כאמירה אפשר לכתוב.
עידו בן יצחק: השאלה אם אתם רוצים לכתוב את זה כחלק מהצעת החוק, כמו שהציע חבר הכנסת האוזר או להסתפק באמירה.
רם בן ברק: אני מסתפק, אני נותן אמון במשרד הביטחון שתוך 60 יום יגישו את החוק ואנחנו נאשר אותו תוך ששה חודשים מהיום, שזה ה-6 לינואר 2022, ככה יהיה כתוב בהחלטה.
רם בן ברק: נצביע על ההסתייגויות לפני שנצביע על הצעת החוק.
עידו בן יצחק: הסתייגות מס' 1.
עידו בן יצחק: לפני סעיף 1 יבוא:
רם בן ברק: מי בעד ההסתייגות שירים את ידו?
רם בן ברק: בעד – 3
רם בן ברק: נמנעים – אין
רם בן ברק: ההסתייגות נפלה.
עידו בן יצחק: הסתייגות מס' 4.
עידו בן יצחק: לפני סעיף 1 יבוא: 4.
עידו בן יצחק: מטרת חוק זה הנה להתחיל את פעילותה של הממשלה החדשה שקמה כדי לגנוב את קולות הבוחרים אשר הצביעו למען ממשלה ימנית.
רם בן ברק: מי נגד?
רם בן ברק: מי נמנע?
רם בן ברק: בעד – 2
רם בן ברק: ההסתייגות לא התקבלה.
עידו בן יצחק: הסתייגות מס' 5.
עידו בן יצחק: לפני סעיף 1 יבוא: 5.
עידו בן יצחק: מטרת חוק זה הנה להתחיל את פעילותה של הממשלה החדשה שקמה כדי לנהל ממשלה הנוגדת את ערכי היהדות.
עידו בן יצחק: הסתייגות מס' 10.
עידו בן יצחק: לפני סעיף 1 יבוא: 10.
עידו בן יצחק: מטרת חוק זה הנה להתחיל את פעילותה של הממשלה החדשה שקמה די לאפשר לממשלה לבזבז כספי ציבור על מנת שיוכלו לנוח בבית בזמן הצבעות במליאה.
רם בן ברק: בעד – 1
עידו בן יצחק: הסתייגות מס' 15.
עידו בן יצחק: לפני סעיף 1 יבוא: 15.
עידו בן יצחק: מטרת החוק הנה להתחיל את פעילותה של הממשלה החדשה שקמה כדי לפעול ללא כל התמיכה מהעם.
עידו בן יצחק: הסתייגות מס' 16.
עידו בן יצחק: לפני סעיף 1 יבוא: 16.
עידו בן יצחק: מטרת חוק זה הנה להתחיל את פעילותה של הממשלה החדשה שקמה כדי לקבע את הפניית העורף לתושבי הנגב ועוטף עזה.
עידו בן יצחק: הסתייגות מס' 17.
עידו בן יצחק: לפני סעיף 1 יבוא: 17.
עידו בן יצחק: מטרת חוק זה הנה להתחיל את פעילותה של הממשלה החדשה שקמה כדי ליצור מהפך שלטוני באופן ביזיוני.
עידו בן יצחק: הסתייגות מס' 21.
עידו בן יצחק: לפני סעיף 1 יבוא: 21.
עידו בן יצחק: מטרת חוק זה הנה להתחיל את פעילותה של הממשלה החדשה שקמה כדי לקבע את הפניית העורף לחיילי צה"ל.
עידו בן יצחק: הסתייגות מס' 22.
עידו בן יצחק: לפני סעיף 1 יבוא: 22.
עידו בן יצחק: מטרת חוק זה הנה להתחיל את פעילותה של הממשלה החדשה שקמה כדי להקים מדינה פלסטינית בשטחי מדינת ישראל.
עידו בן יצחק: הסתייגות מס' 24.
עידו בן יצחק: לפני סעיף 1 יבוא: 24.
עידו בן יצחק: מטרת חוק זה הנה להתחיל את פעילותה של הממשלה החדשה שקמה כדי להונות את הציבור, לבזבז כספי ציבור ולברוח מעבודת הכנסת.
עידו בן יצחק: הסתייגות מס' 25.
עידו בן יצחק: לפני סעיף 1 יבוא: 25.
עידו בן יצחק: מטרת חוק זה הנה להתחיל את פעילותה של הממשלה החדשה שקמה כדי לאפשר לממשלת ההונאה לשרוד.
עידו בן יצחק: הסתייגות 5 בטבלה.
עידו בן יצחק: מטרת החוק: מטרת חוק זה לאפשר לראש הממשלה בנט למכור את האידיאולוגיה שלו.
עידו בן יצחק: הסתייגות מס' 6 בטבלה.
עידו בן יצחק: לפני סעיף 1 יבוא: מטרת חוק זה לאפשר למרב מיכאלי לממש את האידיאולוגיה האנטי ציונית שלה.
עידו בן יצחק: הסתייגות מס' 40 בטבלה.
עידו בן יצחק: לפני סעיף 1 יבוא: מטרת חוק זה לאפשר לממשלה להכניס גורמים אנטי ציונים לכנסת ישראל.
עידו בן יצחק: הסתייגות מס' 41 בטבלה.
עידו בן יצחק: מטרת החוק: מטרת חוק זה לאפשר לממשלה לתת במה לתנועות החרם.
עידו בן יצחק: הסתייגות מס' 73 בטבלה.
עידו בן יצחק: מטרת החוק: מטרת חוק זה לאפשר לאשר לבדואים בנגב להמשיך לגנוב ציוד מבסיסי צה"ל בדרום.
עידו בן יצחק: הסתייגות מס' 101 בטבלה.
עידו בן יצחק: מטרת החוק: מטרת חוק זה לאפשר לאיילת שקד להסתיר את סיבת כאבי הבטן שלה.
עידו בן יצחק: הסתייגות מס' 102 בטבלה לפני סעיף 1 יבוא: מטרת חוק זה לאפשר לניר אורבך להמשיך ללכת להופעות של אביב גפן.
עידו בן יצחק: הסתייגות מס' 123 בטבלה מטרת החוק: מטרת חוק זה לאפשר לאביגדור ליברמן להחרים את החרדים.
עידו בן יצחק: הסתייגות מס' 129 בטבלה.
עידו בן יצחק: מטרת החוק: מטרת חוק זה לאפשר לאבתיסאם מראענה לטרנספר את תושבי זיכרון יעקב.
עידו בן יצחק: הסתייגות מס' 132 בטבלה.
עידו בן יצחק: מטרת החוק: מטרת חוק זה לאפשר לממשלה לחוקק חוקים ארדואנים.
צבי האוזר: שאלה ליועץ המשפטי, יש זכויות יוצרים על הסתייגויות?
צבי האוזר: אם ירצו להעתיק ממנו, חבר הכנסת קרעי יוכל לגבות תמלוגים?
עידו בן יצחק: כידוע, גם הצעות חוק ניתן לשכפל, אז גם הסתייגויות.
רם בן ברק: ההסתייגות הכי רצינית שהייתה הייתה עם העגל עם שני ראשים.
עידו בן יצחק: הסתייגות מס' 133 בטבלה.
עידו בן יצחק: מטרת החוק: מטרת חוק זה לאפשר לממשלה לחוקק חוקים פוסט ציוניים.
עידו בן יצחק: הסתייגות מס' 153 בטבלה.
עידו בן יצחק: מטרת החוק: מטרת חוק זה לאפשר לממשלה לבטל את חוק הלאום.
עידו בן יצחק: הסתייגות מס' 167 בטבלה.
עידו בן יצחק: מטרת החוק: מטרת חוק זה לאפשר לממשלה לחוקק חוק איסור הנחת תפילין.
עידו בן יצחק: אנחנו עוברים לקובץ השני.
עידו בן יצחק: בסוף הצעת החוק יבוא: חוק זה ייכנס לתוקף כאשר תבוא בקריאה שלישית בכנסת הצעת חוק הבנקאות (רישוי) (תיקון-הפרדה בין בנקים), התשפ"א-2021 פ/24/140.
שלמה קרעי: חוק מאוד חברתי, להגביר את התחרות בשוק הבנקאי.
יאיר גולן: אם זה יבוא לא כהסתייגות, אני מבטיח לך להיות ענייני.
שלמה קרעי: נראה אתכם.
שלמה קרעי: בינתיים אתם תוקעים אותנו מלחוקק חוקים.
שלמה קרעי: אתם לא נותנים לנו.
צבי האוזר: חבר הכנסת קרעי, אחד מ-30 אולי תסתייג עניינית להצעת החוק.
עידו בן יצחק: הסתייגות מס' 7.
עידו בן יצחק: בסוף הצעת החוק יבוא: חוק זה ייכנס לתוקף כאשר תעבור בקריאה שלישית בכנסת הצעת חוק הפרטת תאגיד השידור הציבורי הישראלי, התשפ"א-2021, פ/149/24.
עידו בן יצחק: הסתייגות מס' 8.
עידו בן יצחק: בסוף הצעת החוק יבוא: חוק זה ייכנס לתוקף כאשר תעבור בקריאה שלישית בכנסת הצעת חוק יסוד: השפיטה (תיקון-מינוי שופטים לבית משפט העליון וקציבת כהונתם) פ/1511/24.
עידו בן יצחק: הסתייגות מס' 9.
עידו בן יצחק: בסוף הצעת החוק יבוא: חוק זה ייכנס לתוקף כאשר תעבור בקריאה שלישית בכנסת הצעת חוק יסוד: השפיטה (תיקון-הגבלת זכות העמידה) פ/1512/24
עידו בן יצחק: הסתייגות מס' 13.
עידו בן יצחק: בסוף הצעת החוק יבוא: חוק זה ייכנס לתוקף כאשר תבוא תעבור בקריאה שלישית בכנסת הצעת חוק תיקון פקודת הבנקאות (הגבלת עמלות פירעון מוקדם של הלוואה לדיור ) התשפ"א-2021, פ/158/24.
שלמה קרעי: חוק חשוב ביותר.
שלמה קרעי: לבטל את עמלת הפירעון המוקדם.
עידו בן יצחק: הסתייגות מס' 98.
עידו בן יצחק: בסוף הצעת החוק יבוא: חוק זה ייכנס לתוקף כאשר תעבור בכנסת הצעת חוק יסוד: בית המשפט לחוקה פ/72/24.
רם בן ברק: כל ההסתייגויות נפלו.
רם בן ברק: נעבור לקריאת הצעת החוק בבקשה ונלך להצבעה.
עידו בן יצחק: הצעת חוק חומרי נפץ (תיקון מס' 4 – הוראת שעה) (תיקון מס' 2), התשפ"א-2021 תיקון סעיף 1.
רם בן ברק: אני מעלה את זה להצבעה.
רם בן ברק: מי בעד ההצעה?
רם בן ברק: ההצעה אושרה.
רם בן ברק: ההצעה אושרה פה אחד.
רם בן ברק: אני מודה לכם, תודה רבה עידו, הישיבה נעולה.
רם בן ברק: בוקר טוב, אני פותח את הישיבה.
רם בן ברק: הוגשו לישיבה הזאת הרבה מאוד הסתייגויות.
רם בן ברק: אני קובע שאפשר להגיש הסתייגויות עד השעה 10:00.
רם בן ברק: משרד הביטחון, אתם רוצים להציג את הדרישה?
ישי יודקביץ': שלום רב.
ישי יודקביץ': עו"ד ישי יודקביץ.
ישי יודקביץ': אני ממונה משפטי באגף היועץ המשפטי במשרד הביטחון לענייני חקיקה.
ישי יודקביץ': הצעת החוק שנמצאת לפנינו, מבקשת להאריך בשלוש שנים הסדר עליו עבדנו שנים רבות יחסית בכנסת במספר כנסות, הקובע פוקד, שמבקש לבטל פטור שניתן למועמדת לשירות ביטחון שהצהירה שמטעמי הכרה דתית אינה יכולה לשרת בצבא, והוא מצא את התצהיר שלה ככוזב, תבקש אישור מוועדה בראשות שופט, שופטת, והפטור יבוטל באישור אותה ועדה.
ישי יודקביץ': ב-1978 ההסדר של פטור נשים מטעמי הכרה דתית התקבל בכנסת.
ישי יודקביץ': ביטול הפטור היה בהרשעה חלוטה פלילית על תצהיר כוזב, והיה קושי כמובן מבחינת היישום.
רם בן ברק: גם היה קושי – העמיס על המערכת מאוד, אבל בסופו של יום, מי שהורשעה שנתנה דיווח כוזב, גם היה לה רישום פלילי בגלל זה?
רם בן ברק: אני רק רוצה להבין, שבמידה המסוימת, במקום ההליך הפלילי - אמנם זה יותר נוח למערכת, יותר יעיל, אבל גם מבחינת המלש"בית, אם נמצא שהיא לא דיווחה אחת, עדיין היא בלי רישום פלילי, וזה יתרון מבחינתם, שהיא בוועדה ולא בהליך המשפטי.
רם בן ברק: צריך להבין את זה.
רם בן ברק: מהרבה מבחינות למלש"בית זה יתרון שהיא מופיעה בפני ועדה ולא בפני בית המשפט, היא פטורה אחרי זה מרישום פלילי שמלווה אותה שנים רבות.
ישי יודקביץ': בערך לפני 14, 15 שנה חברי כנסת הגישו הצעות חוק פרטיות, להחליף את הביטול הפלילי, אני קורא לו, בהליך מינהלי אפקטיבי.
ישי יודקביץ': המערכת שלנו תמכה עקרונית בהחלפת המנגנון הפלילי למנגנון המינהלי, אבל רק ב-2012 הכנסת חוקקה את ההסדר.
ישי יודקביץ': ההסדר נחקק כהוראת שעה לשלוש שנים מיום פרסומן של תקנות יישום שנקבעו לעניין החוק הזה.
ישי יודקביץ': ההסדר קובע שהמחוקק, אם הגיעו אליו ראיות שהתצהיר כוזב, יגיש בקשה לוועדה, והוועדה היא זו שתאשר את ביטולו של הפטור.
ישי יודקביץ': רק ב-2018 הותקנו התקנות.
ישי יודקביץ': גם – הרבה עבודה שנעשה בכנסת, ובסופו של דבר הגענו לוועדת חוץ וביטחון ב-2018, והתקנו את התקנות.
ישי יודקביץ': התקנות קבעו את הרכב הוועדה ואת סדרי הדין של הוועדה.
ישי יודקביץ': התקנות הותקנו באפריל 2018, התחלנו בהליכי מינוי הוועדה במשרד הביטחון – התחילו בהליכי מינוי הוועדה.
ישי יודקביץ': זה היה בתקופת שר הביטחון אביגדור ליברמן, אבל לא הצלחנו להשלים את תהליכי המינוי לפני סיום תפקידו של השר ליברמן, ואנחנו נכנסנו לתקופת המעבר הארוכה בת השנתיים וחצי, ולא הצלחנו להשלים את מינוי הוועדה עד שלהי 2020.
ישי יודקביץ': בשלהי 2020, בתחילת ינואר – אם איני טועה – 2021 – הוועדה התחילה לעבוד.
ישי יודקביץ': היה לנו גם השילוב של הלוגיסטיקה של הוועדה, גיוס כוח אדם מינהלי שיסייע לחברי הוועדה, וכמובן מינוי חברי הוועדה.
ישי יודקביץ': השלמנו אותם ברבעון האחרון של 2020.
ישי יודקביץ': הוועדה התחילה לעבוד בינואר, אבל בגלל שהתקנות פורסמו באפריל 2018 - ספירת הזמן של הוראת השעה התחיל באפריל 2018, ומכאן שפקיעת התוקף היתה באפריל 2021 - 3 שנים מפרסום התקנות.
ישי יודקביץ': כאן בא לעזרתנו סעיף 38 המפורסם לחוק יסוד: הכנסת, והאריך את תוקף ההסדר עד 6 ביולי השנה, 2021, ואנחנו נמצאים פה יומיים לפני פקיעת התוקף.
ישי יודקביץ': אנחנו מאוד מבקשים שההסדר לא יירד לטמיון.
ישי יודקביץ': אנחנו ביקשנו הארכה של שלוש שנים של הוראת השעה.