GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יורם לרדו: תיאום אספקת השירותים והמוצרים ברמה הלאומית, מול הצריכה ברמה המקומית – כפי שאמרתי, זה האתגר המשמעותי במלחמה הבאה, וזה אחד התהליכים החשובים ביותר שרח"ל מקיימת.
יורם לרדו: הוא מתחיל מהקצה – האזרח, הרשות המקומית, ומסתיים בסופו של דבר במשרדי הממשלה, ובאינטגרציה של כלל הנתונים לכדי תובנות: איפה יש פערים, מה נדרש לעשות, איפה יש סדר עדיפויות בהקצאה וכן הלאה.
רם בן ברק: אתם אחראים גם על התפקוד של המפעלים החיוניים בזמן חירום?
יורם לרדו: אנחנו מגדירים מפעלים חיוניים מבעוד מועד, ככאלה שהם חלק משרשרת הייצור לאספקה ולרציפות התפקודית.
יורם לרדו: אין ריתוק למפעל; יש ריתוק לעובדים.
יורם לרדו: יש רשות במשרד העבודה, שעובדת בתיאום איתנו.
יורם לרדו: אנחנו מצביעים על מפעלים, שנדרש לרתק בהם את העובדים, כדי ליצור שרשרת ערך.
יורם לרדו: חלב הוא שרשרת ערך, עד שהוא מגיע לאן שהוא צריך להגיע.
יורם לרדו: הרעיון הוא לראות מה שרשראות הערך הכי ארוכות, ולשאלתך, זה בשיתוף איתנו, בהנחיה ובהכוונה שלנו.
משה טור פז: אם אני מבין נכון, אתם גוף שמתרחש, מתאם ומתכלל.
משה טור פז: בהמשך יש שקף, בהקשר של החלוקה ביניכם לבין פקע"ר, בהקשר של המוצר – מי מקבל את המוצר.
משה טור פז: הם מספקים את תמונת המצב של קבלת השירותים, ואתם של אספקת השירותים.
משה טור פז: האם יש לכם סמכות?
משה טור פז: אם לא נפתח מפעל לנייר טואלט, האם אתם בעלי סמכות לוודא את זה?
משה טור פז: אתם ממליצים לשר הביטחון?
משה טור פז: אני מבין שיש פה סוגיה לא קטנה של סמכות ואחריות.
יורם לרדו: נגעת בדיוק בעניין, שכן אין לי סמכות להורות.
יורם לרדו: דרך אגב, חוק העורף עושה הסדרה.
יורם לרדו: תופתע לשמוע שהיום אין סמכות ממשלתית בכלל להורות כל מיני דברים.
משה טור פז: לכן אני שואל את השאלה הזאת.
משה טור פז: אתם בכל מקרה לא תהיו אלה?
משה טור פז: אתם רק תמליצו לשר הביטחון איך לנהוג.
יורם לרדו: וגם פה, היכולת שלו מוגבלת.
יורם לרדו: אתה תראה שאחד הדברים המהותיים ביותר שחוק העורף בא לפתור, זה באמת את ההיררכיה בין מספקי השירותים.
יורם לרדו: כרגע אין יכולת לתת הנחיה למפעל פרטי, ואפילו לא למפעל פרטי.
יורם לרדו: אתה צודק, ונגעת בעניין.
יורם לרדו: הרי אנחנו מתכללים את משרדי הממשלה, עושים הערכת מצב ובסוף מקבלים החלטות.
יורם לרדו: דרך אגב, אני לא בא לסתור את העמדה של הגורם המוסמך.
יורם לרדו: בסוף הוא סוברני והוא מוסמך.
יורם לרדו: אני רק בא לסדר את העניין בתוך מסגרת אחת.
משה טור פז: זאת אחת הנקודות הקריטיות בעיניי.
יורם לרדו: אני מסכים איתך לחלוטין.
יורם לרדו: זה שקף קצת מורכב, כי הוא מסביר רעיון מופשט.
יורם לרדו: מבחינתי, זה הסוד והרעיון המסדר שעונה על השאלה איך אנחנו נארגן את המרחב לחירום.
יורם לרדו: מחד, יש תרחישי ייחוס לעורף.
יורם לרדו: כפי שאמרתי, יש תהליך מאוד מאוד מסודר, שקובע מה איומי הייחוס הרלוונטיים למדינת ישראל, קובע את המשקלות שלהם, ובסופו של דבר קובע מה תרחישי הייחוס מהאיומים הרלוונטיים.
יורם לרדו: מכת ארבה מגבול מצרים – זה איום על מדינת ישראל.
יורם לרדו: האם הוא בסדר גודל לאומי שדורש תרחיש ייחוס עבורו?
יורם לרדו: לא, אבל הוא איום.
יורם לרדו: בתהליך הזה אנחנו מזקקים מהאיומים הגדולים ועד תרחישי הייחוס.
יורם לרדו: יש ארבעה תרחישי ייחוס לאומיים, שהם בסדר גודל לאומי מבחינת תוחלת הנזק, והם מחייבים באמת הירתמות מדינתית על מנת להיערך אליהם ולהתמודד מולם: מלחמה, רעידת אדמה, פנדמיה וסייבר.
יורם לרדו: אלה ארבעת תרחישי הייחוס הלאומיים.
יורם לרדו: יש תרחישים נוספים, אבל הם באחריות הגופים.
יורם לרדו: לדוגמה, תרחיש ייחוס שריפות, שעל בסיסו כיבוי אש בונה כמה כבאיות, כמה כבאים וכן הלאה.
יורם לרדו: תרחיש ייחוס הפרות סדר, שעל בסיסו כל גוף בונה את עצמו.
יורם לרדו: התרחישים הלאומיים, זאת משימתה של רח"ל.
יורם לרדו: ארבעת התרחישי הייחוס הלאומיים הם מצרפיים, ויש להם משמעות לכל משרד: חקלאות, כלכלה וכן הלאה.
יורם לרדו: כל אחד גוזר את המשמעויות שלו מתרחיש הייחוס הזה.
יורם לרדו: למשמעויות אנחנו קוראים בשם שיבושים.
יורם לרדו: היכולת של משרד הכלכלה, למשל, לוודא את הרציפות האספקתית מהמפעל המייצר מזון עד המרלו"ג ועד הסופרמרקט – זאת שרשרת ערך שלמה של אספקת שירות.
יורם לרדו: הוא מבין שבעקבות האיום הקינטי ייפלו טילים ורקטות ויהיו שיבושי חשמל.
יורם לרדו: תהיה לו בעיה בייצור, תהיה לו בעיה בשינוע, ותהיה לו בעיה באספקה.
יורם לרדו: כל אחד בודק איזה שיבושים יהיו לו בכל התהליכים שהוא אחראי עליהם.
שמואל לטקו: למתי עדכני התרחיש הנוכחי?
יורם לרדו: ל-2016.
יורם לרדו: כרגע אנחנו עובדים על תרחיש ייחוס שהוצע ב-2016, והוא עד 2020.
יורם לרדו: הוא כולל את השנה הזאת, ולכן הוא בתוך מסגרת התר"ש.
יורם לרדו: מצד שני של תרחישי הייחוס, יש יעדים לאומיים.
יורם לרדו: ישבנו עם משרדי הממשלה וקבענו מהם היעדים הלאומיים, שמדינת ישראל תהיה מחויבת לספק לאזרחיה בכל מצב – במלחמה, ברעידת אדמה, בכל אירוע שיתרחש ובכל אסון שיתרגש עלינו.
יורם לרדו: מדינת ישראל חייבת לספק לעצמה ולאזרחיה את השירותים האלה.
יורם לרדו: חילקנו אותם לקטגוריות של הצלת חיים, אורכי חיים ורציפות תפקודית.
יורם לרדו: אנחנו אומרים שלא יהיה מצב שלא תהיה קורת גג לאזרח, ולא משנה מה העניין.
יורם לרדו: אפילו רעידת אדמה, בתרחיש של 180,000 בתים הרוסים, אנחנו חייבים למצוא לכל אזרח קורת גג.
יורם לרדו: מבחינתנו, זה מענה בסיסי של מדינת ישראל.
יורם לרדו: מזון, מים, שירותי רפואה – אלה הדברים הבסיסיים ביותר באמת, ואנחנו קוראים להם יעדי שירות.
יורם לרדו: כל משרד ממשלתי מנתח איזה משימות יש לו כדי לתמוך את יעדי השירות האלה.
יורם לרדו: לדוגמה, מחסה הולם, שזה יעד שירות, שמבחינתנו הוא חיוני – אנחנו לא רואים מצב שאזרח ישן ברחובות במלחמה, ברעד או בכל אסון אחר – משרד השיכון מנתח מה נדרש לעשות; משרד הפנים, בראשות פס"ח – פינוי, סעד וחללים – מנתח מה נדרש לעשות.
יורם לרדו: כל משרד ממשלתי מנתח איזה משימות עליו לעשות על מנת לתמוך את אותו מענה, לפי תרחיש הייחוס שנוצר על פי אותו איום – מלחמה, רעידת אדמה וכן הלאה.
יורם לרדו: ברעידת אדמה, כפי שאמרתי, 180,000 איש יהיו חסרי קורת גג.
יורם לרדו: נדרש למצוא לאנשים האלה מקום לשים את הראש.
יורם לרדו: יש תוכנית של בתי הספר שמוביל פס"ח, יחד עם צוותי החינוך, והם יכולים לקלוט עד 300,000 אזרחים.
יורם לרדו: התוכנית נקראת מלון אורחים, וכל משרד ממשלתי תומך – משרד הבריאות, איך הוא נותן מענה רפואי לאנשים בבתי הספר, וכן הלאה.
יורם לרדו: זה הרעיון וזה מורכב.
יורם לרדו: בעבר היית בא למשרד ממשלתי ושואל: אתה מוכן למלחמה?
יורם לרדו: התשובה הייתה: כן.
יורם לרדו: יש לי חמ"ל, יש לי בעל תפקיד, יש לי גרף אימונים.
יורם לרדו: האם זה מספיק?
יורם לרדו: מוכן למה?
יורם לרדו: אתה כשיר בעצמך להפעיל את מערך החירום שלך, אבל בסוף אין שום דבר לאומי שמסנכרן במוכנות של כלל המשרדים.
יורם לרדו: השיטה של יעדי השירות, המשימות המשרדיות אל מול שיבושים, והתוכניות שכל משרד צריך לייצר, להבנתי תביא את המדינה למקום אחר.
איתמר בן גביר: האם יישמנו את זה כבר?
יורם לרדו: אנחנו עובדים עכשיו על העסק.
יורם לרדו: העסק הזה נמצא עכשיו בהתהוות.
יורם לרדו: יעדי השירות נמצאים עכשיו בתהליך של הטמעה במשרדי הממשלה.
יורם לרדו: כל משרד ממשלתי עובר על כל היעדים, וגוזר מהם משימות שהן רלוונטיות אליו.
איתמר בן גביר: לדוגמה, רציפות תפקודית, קיום חופש תנועה ביבשה, אוויר וים.
איתמר בן גביר: בתקופה מסוימת, תוך כדי המלחמה, סגרו לנו את נתב"ג.
יורם לרדו: לעניין הזה, יש שדה תעופה שצריך לבנות אותו כשדה תעופה חליפי.
יורם לרדו: פה מצביעים על יעד שאנחנו רוצים שיתממש בכל מצב.
יורם לרדו: אם יש שיבוש, במלחמה הבאה כנראה נתב"ג ייסגר.
יורם לרדו: מה המענה?
יורם לרדו: המענה צריך להיבנות מבעוד מועד לשדה תעופה חליפי.
יורם לרדו: האם ברמון?
יורם לרדו: האם שם או פה?
יורם לרדו: אנחנו מבינים מה האיום, אנחנו מבינים מה השיבוש, ומה המענה שאנחנו רוצים.
אמילי חיה מואטי: מה ההבדל בין נתב"ג לרמון?
מיכל רוזין: הבדל משמעותי.
יורם לרדו: זה יכולת הגעת הטילים וכן הלאה.
רם בן ברק: צריך להבין שזמן מלחמה, ברור שאליטליה לא ינחת פה.
רם בן ברק: אבל אנחנו כמדינה נדאג שמטוסים צבאיים יוכלו לטוס ולהביא אספקה בכל רגע נתון, ובונים להם שדות תעופה אלטרנטיביים.
יורם לרדו: זאת השיטה היחידה שבה אנחנו נבנה את ההיערכות שלנו למשהו אפקטיבי.
יורם לרדו: לבנות מוכנות זה כמו אגרופים באוויר.
יורם לרדו: מוכנות למה?
יורם לרדו: אנחנו קובעים את הפרמטרים.
יורם לרדו: הפרמטרים האלה הם הבסיס ביכולת הרציפות התפקודית, הקיום המדינתי והשירותים החיוניים לאזרח.
יורם לרדו: זה הבסיס.
יורם לרדו: עכשיו בואו נראה איך כל משרד ממשלתי בונה את עצמו לתת מענה.
יורם לרדו: אנחנו יודעים שייפגעו לנו תחנות כוח, שיהיה לנו שיבוש במשאבים לאומיים מאפשרים: אנרגיה, תקשורת וכוח אדם.
יורם לרדו: אנחנו מספרים את הסיפור למשרד האנרגיה, והוא בונה את היתירות שלו, החליפיות שלו והמענה לשיבושים שבטוח יקרו.
יורם לרדו: הם לא יקרו אולי.
אבתיסאם מראענה: יורם, אתה בעצם אומר שאנחנו עדיין לא ערוכים וערוכות לתרחישים של מתקפת סייבר או רעידת אדמה?
אבתיסאם מראענה: זה מה שאתה אומר לי?
יורם לרדו: לא אמרתי את זה.
אבתיסאם מראענה: אני מודאגת מאוד.
יורם לרדו: ראשית, צריך להיות תמיד מודאג, אבל להיות אופטימי.
יורם לרדו: את זה לימד אותי מפקדי, יאיר גולן.
יורם לרדו: אנחנו, האנשים שנושאים באחריות, צריכים להיות פסימיים, אבל לעשות את מלאכתנו באופטימיות.
יורם לרדו: ככה הוא לימד אותי.
יורם לרדו: אז ראשית, להיות מודאגים, אבל יש לנו מענה, ואנחנו חושבים שאנחנו נטייב אותו בסדרי גודל, אם נסנכרן את משרדי הממשלה, נחבר את האופרציה לאסטרטגיה, ונראה לי שזה באמת יביא למוכנות אחרת.
שמואל לטקו: מילה אחת לחבר הכנסת בן גביר, הנושא בחירום הוא ימי.
שמואל לטקו: זאת הבעיה העיקרית, כי עיקר הדברים יגיעו מהים ולא מהאוויר.
שמואל לטקו: גם בים כנראה תהיה לנו בעיה במלחמה אמיתית, ולא נפרט עליה פה, אבל היא ברורה.
שמואל לטקו: לכן, זה משפיע מיידית על כמות המלאים האסטרטגיים שצריכה להיות בישראל בזמן חירום.
שמואל לטקו: זאת גם אחריות של רח"ל.
רם בן ברק: בתור ראש השדולה החקלאית, צריך להגיד שאחד התרחישים לאירוע כזה, שבו מדינת ישראל תהיה בעצם בסוג של מצור, מעבר למלאים, זה היכולת של מדינה לייצר מזון לעצמה, ולא להסתמך על יבוא.
רם בן ברק: לכל אלה שחושבים שהעולם הוא כפר גלובלי, קונים איפה שזול ולא צריך לייצר כאן.
רם בן ברק: עכשיו יש דיוני תקציב על העניין הזה.
יורם לרדו: יש פה מתודולוגיה לגיבוש תרחיש ייחוס.
יורם לרדו: זאת אחת המשימות החשובות ביותר של רח"ל, שכן בסוף אנחנו שמים את המצפן לבניין הכוח של כל גוף וגוף.
יורם לרדו: הדבר הזה יוצר את השיבושים באספקת השירותים למשרדי הממשלה, יחד עם יעדי השירות.
יורם לרדו: החיבור של זה ביחד, להבנתנו, באמת יביא לסדר גודל אחר של היערכות ומוכנות.
יורם לרדו: ביקשתם מילה על הקורונה – מה עשו משרד הביטחון ורח"ל.
יורם לרדו: ההובלה של ההתמודדות ברמת המטה הייתה של המל"ל, בהחלטה שקיבל ראש הממשלה.
יורם לרדו: ועדיין, משרד הביטחון נרתם יחד עם רח"ל לסיוע למשימה.
יורם לרדו: אתם מכירים את מפקדת אלון, ואת היכולת שלה בבניית יחידת אל"ה לקטיעת שרשראות ההדבקה.
יורם לרדו: בסך הכול, מצאו סטטיסטיקה כמה חיים ניצלו כתוצאה מהמערך הזה, ומרתק לראות את זה.
יורם לרדו: בסך הכול, היא עשתה ועושה עבודה טובה.
יורם לרדו: יש יכולת לפתוח דרייב-אין וווק-אין כמערך בדיקות לאומי, עד לפיק של 100,000 בדיקות במרחב.
יורם לרדו: דברים נוספים, כמו הסיפור של מלונות החלמה ובידוד.
יורם לרדו: אלה דברים אופרטיביים שפיקוד העורף, משרד הביטחון, עשה.
יורם לרדו: רח"ל ביצעה את חלקה בכך, שבאזורים ובערים האדומות אנחנו למעשה קבענו ונתנו היתרי יציאה, ושלטנו על האופרציה הזאת, שאומרת מי הם עובדים חיוניים.
יורם לרדו: שאר הדברים רשומים, אבל כפי שאמרתי, מה שנדרש זה יוזמות נוספות שבוצעו על ידי מערכת הביטחון, פיקוד העורף ורח"ל.
מיכל רוזין: אני חוזרת לשאלה שלי, שהקדימה את זמנה, ועכשיו הגעת לזה.
מיכל רוזין: מי, לדעתך, נכון שיתפעל את הנושא של הקורונה בעורף?
מיכל רוזין: משרד הביטחון, המל"ל או רח"ל?
יורם לרדו: אני חושב שלרח"ל יש את היכולת ואת התנאים לכנס את כלל הגורמים.
יורם לרדו: זה לא one man show שיושב ומחליט החלטות.
יורם לרדו: צריך לשבת עם הגופים, להבין את המשמעויות, לקבל את הדירקטיבות מקבינט הקורונה, ולתרגם אותן לפרקטיקות הלכה למעשה.
יורם לרדו: אני חושב שהיכולת הטובה ביותר היא של רח"ל.
מיכל רוזין: מפקדת אלון נסגרת בספטמבר?
מיכל רוזין: באוקטובר?
יורם לרדו: לא, מאריכים לה כרגע עד 1 בספטמבר, ואם יידרש, יאריכו עוד.
יאיר גולן: אם אפשר היה להחזיר את הגלגל אחורה, ולעשות רק בהיבטים המקצועיים, הפעלת מערך החירום חיונית בעיקר בשלבים הראשונים.
יאיר גולן: היינו מקבלים שמשרד הביטחון ופיקוד העורף, ת"פ משרד הביטחון, היה הגוף הדומיננטי ביותר בשלבים הראשונים של המגפה.
מיכל רוזין: למה זה שונה עכשיו?
יאיר גולן: מכיוון שלוקח זמן למשרדים.
יאיר גולן: המשרדים האזרחיים לא ערוכים לחירום כמו שצה"ל או משרד הביטחון ערוכים לחירום.
יאיר גולן: יש פערים גדולים בנושא הזה.
יאיר גולן: בהמשך, משרדים היו מסתגלים לעניין.
יאיר גולן: לדעתי, רח"ל הייתה יכולה וצריכה להמשיך להוות את המטה הלאומי לטובת ניהול המשבר.
יאיר גולן: זה עניין לדיון, אבל באופן בסיסי, רח"ל הייתה יכולה להיות המטה הראשוני שמוביל את נושא הפנדמיה, נושא המגפה.
יאיר גולן: אחראי המגפה, מי שהיה בהתחלה רוני גמזו ואחריו נחמן אש, היה יכול לעשות את זה - - -
מיכל רוזין: יאיר, אני שואלת לעתיד.
מיכל רוזין: לא סיימנו עם משבר הקורונה, ואני שואלת מכאן ואילך.
מיכל רוזין: האם נכון שמפקדת אלון תמשיך להתקיים ולא תיסגר?
מיכל רוזין: האם נכון שמעכשיו רח"ל תעשה את זה או המל"ל?
מיכל רוזין: אנחנו מסתכלים עכשיו קדימה.
מיכל רוזין: מה היה אחורה ומה יכולנו לעשות אחרת?
מיכל רוזין: זה כבר לוועדות חקירה.
מיכל רוזין: קדימה, מה נכון לעשות?
יאיר גולן: אנחנו מדברים היום על מצב ייחודי של שגרת חירום מתמשכת, שיכולה להימשך עוד שלוש-ארבע שנים קדימה – אנחנו הרי לא יודעים מתי זה ייעלם – הגיוני ונדרש שכל משרדי הממשלה יידעו לפעול במצב הזה, בלי צורך ייחודי להפעיל חוקים ייחודיים.
מיכל רוזין: אז אתה חושב שצריך לסגור את מפקדת אלון.
יאיר גולן: מפקדת אלון היא מפקדה שנועדה בעיקר לנהל את כל הנושא של החקירות האפידמיולוגיות, ויש כאלה הטוענים שהן בכלל מיותרות ולא יעילות.
יאיר גולן: יכול להיות שהמפקדה צריכה להתפטר, כי זה פשוט מאמץ מיותר.
יורם לרדו: להבנתי, מזמן היה צריך להעביר את תחומי העיסוק של מפקדת אלון, לגוף שמנהל את העניין.
מיכל רוזין: לשוק אזרחי.
יורם לרדו: להחליף עכשיו?
יורם לרדו: לדעתי זה חסר טעם.
רם בן ברק: צריך להגיד ביושר, שהסתכל ראש הממשלה ימינה ושמאלה, ראה שיש לו מל"ל מתפקד עם מטה טוב, והטיל את זה על מל"ל.
רם בן ברק: זה מה שהיה לו באותו רגע מתחת ליד.
רם בן ברק: בסופו של דבר, אני חושב שהאתגר הכי גדול שלך, כראש רח"ל, אחרי שתגמור את העבודה הזאת, תגייס את האנשים ואת הכול, זה איך לוקחים גוף שאמור לפעול בחירום, ושומרים על הכיוון שלו בזמן שאין חירום.
רם בן ברק: מה היתרון של מל"ל, לצורך העניין?
רם בן ברק: שהוא עובד כל הזמן כגוף מטה.
רם בן ברק: הוא מתפקד כל הזמן כגוף מטה.
רם בן ברק: הוא עוסק בעניינים אחרים שבשגרה, אבל הוא עובד כגוף מטה.
רם בן ברק: הוא מתורגל כל הזמן.
רם בן ברק: התרגולת קיימת.
רם בן ברק: זאת לעומת גוף שבנוי רק לחירום, ומקווה שלא יהיה חירום, לשמור אותו כך שיידע לעשות את עבודת המטה הזאת ביום-יום, זה מאוד קשה.
רם בן ברק: אתגר גדול מאוד.
רם בן ברק: זה האתגר הגדול שלך.
מיכל רוזין: זה לא היה הרעיון בבסיס ההקמה של רח"ל?
מיכל רוזין: שבשעת חירום הם כבר יהיו - - -
רם בן ברק: זה היה בדרך.
יורם לרדו: באתי להציג את רח"ל כדי שתכירו אותה, ולכבוד הוא לי, אבל אני רוצה לצאת מפה עם שני הישגים.
יורם לרדו: ההישג הראשון, הוא באמת קידום חוק העורף.
יורם לרדו: להבנתי, זה מחויב המציאות.
יורם לרדו: אני אתן למעיין לומר בכמה מילים את עיקרי החוק.
יורם לרדו: בבקשה, מעיין.
מעיין רוזנשטוק: בוקר טוב, יושב-ראש הוועדה וחברי הוועדה, אני אסביר על קצה המזלג למה צריך את חוק העורף.
מעיין רוזנשטוק: בסלנג הוא נקרא חוק העורף, ולמעשה ההצעה נקראת הצעת חוק מוכנות המרחב האזרחי למצבי חירום במשק.
מעיין רוזנשטוק: חלק מהסיבות שבגינן החוק הזה נדרש, כבר הוצפו פה על ידי חברי הוועדה השונים.
מעיין רוזנשטוק: מבחינה מתודולוגית, כשאנחנו מדברים על התשתית הנורמטיבית של העורף, אנחנו בעצם רוצים לחלק אותה בין היבטי הפיקוד והשליטה, והיבטי המשק לשעת חירום.
מעיין רוזנשטוק: בהיבטי הפיקוד והשליטה כמעט אין פערים.
מעיין רוזנשטוק: יש לנו את חוק הג"א, שמטפל במצב מיוחד בעורף.
מעיין רוזנשטוק: זה בעצם הפיקוד והשליטה באירועי לחימה.
מעיין רוזנשטוק: ויש את פקודת המשטרה ואירועי חירום אזרחיים, שמטפלים במצבי חירום אזרחיים בפיקוד והשליטה שלהם.
מעיין רוזנשטוק: יש לנו עוד מגוון של מצבי חירום ספציפיים, ובעצם אין לנו כמעט פערים בחקיקה בהיבטים הללו.
מעיין רוזנשטוק: איפה יש פערים מאוד גדולים?
מעיין רוזנשטוק: בכל מה שקשור למשק לשעת חירום, כפי שציין ראש רח"ל.
מעיין רוזנשטוק: כל היבטי המשק לשעת חירום מעוגנים היום בהחלטות ממשלה.
מעיין רוזנשטוק: כלומר, לרח"ל יש באמת סמכות לתאם, לתכלל.
מעיין רוזנשטוק: יש לה גם סמכות הנחיה של משרדי ממשלה, אבל סמכות ההנחיה הזאת קבועה בסוף בהחלטות ממשלה, ולא בחקיקה.
מעיין רוזנשטוק: מה שאנחנו באים לעשות באמצעות חוק העורף, זה קודם כול לקבוע חוק מסגרת.
מעיין רוזנשטוק: הוא לא עוסק בתרחיש כזה או אחר, אלא בכל תרחיש שייכלל בתרחיש הייחוס.
מעיין רוזנשטוק: כנגזרת של תרחיש הייחוס, תיבנה תוכנית-אב לאומית, ובאמצעותה, יונחו משרדי הממשלה.
מעיין רוזנשטוק: הצעת החוק הזה עוד מנסה לייצר היררכיה.
מעיין רוזנשטוק: כפי שעלה פה, זה לא ששר הביטחון ישלוט על כל העורף.
מעיין רוזנשטוק: קודם כול, מרבית הסמכויות בחוק הזה נתונות לממשלה, מתוך הבנה שהממשלה היא הגורם שצריך לקבל החלטות כאלה.
מעיין רוזנשטוק: מתחתיה יש סמכויות ספציפיות של שר הביטחון, ומתחתיו יש סמכויות ותפקידים של רח"ל, שיעוגנו לראשונה בחקיקה של רח"ל.
מעיין רוזנשטוק: זה לא שכל הסמכויות שמעוגנות בחוק, הן סמכויות רח"ל או שר הביטחון.
מעיין רוזנשטוק: ממש לא.
מעיין רוזנשטוק: מרבית הסמכויות הן סמכויות הממשלה, כי המטרה היא להביא לשיפור המוכנות של מדינת ישראל, שבשנת 2021 אין לה חוק שעוסק במוכנות המשק למצבי חירום.
מעיין רוזנשטוק: היצירה של ההיררכיה היא שרח"ל ממשיכה להנחות את משרדי הממשלה.
מעיין רוזנשטוק: אלו נקראים גופים ממונים.
מעיין רוזנשטוק: תחת הגופים הממונים יש גופים אחראים, שאותם לא מנחה רח"ל במישרין, אלא אותם מנחים אותם משרדי ממשלה רלוונטיים.
מעיין רוזנשטוק: לדוגמה, משרד הפנים מנחה את הרשויות המקומיות.
מעיין רוזנשטוק: רח"ל מנחה את משרד הפנים כגוף ממונה; משרד הפנים מנחה את הרשויות המקומיות כגוף אחראי.
מעיין רוזנשטוק: מתחת לגופים האחראים יש לנו את אלה שאנחנו קוראים להם ספקי החירום.
מעיין רוזנשטוק: אלה אותם גופים פרטיים או חברות ממשלתיות.
מעיין רוזנשטוק: היום אין לרח"ל איך להגיע אליהם, כי היום היא מנחה אך ורק משרדי ממשלה, כי הסמכות שלה היא בהחלטת ממשלה.
רם בן ברק: תני לי דוגמה לספק כזה.
מעיין רוזנשטוק: אני אתן דוגמה לכל השרשרת הזאת.
מעיין רוזנשטוק: רח"ל מנחה את משרד הבריאות; משרד הבריאות מנחה את קופות החולים; קופות החולים מנחות את בתי המרקחת, את חברות התרופות.
מעיין רוזנשטוק: זה לא קיים היום.
מעיין רוזנשטוק: הכלי היחיד שלנו היום, כדי לוודא שיש איזושהי היערכות של ספק כלשהו, הוא באמצעות חוזה.
מעיין רוזנשטוק: הכלי שלנו הוא כלי חוזי.
מעיין רוזנשטוק: גם משרד הביטחון, אם הוא רוצה לוודא שיש לו מספיק כלי צמ"ה או אוטובוסים לשינוע בזמן מלחמה, זה באמצעות הכלי החוזי.
מעיין רוזנשטוק: אנחנו יודעים שיש גם הפרה יעילה ויכולת לא לעמוד בחוזה.
מעיין רוזנשטוק: לכן, אנחנו רוצים לייצר מצב שבו אנחנו ממש מוציאים בצו, עוד בטרם שלב החירום, בשלב ההיערכות.
מעיין רוזנשטוק: 80% מהחוק עוסקים בכלל בשלב ההיערכות; 20% עוסקים בשעת החירום עצמה, מתוך הבנה שאם נביא להיערכות טובה, החירום עצמו יעבוד הרבה יותר טוב.
מעיין רוזנשטוק: באמצעות הצווים הללו תוכל לחייב כל גוף להיערך לחירום, אם זה מבחינת מלאים ואם זה מבחינת הנחיות נוספות.
מעיין רוזנשטוק: בתחום המזון, יש לנו את רח"ל, שמנחה את משרד הכלכלה; משרד הכלכלה מחייב גופים שלו – סופר מרקטים, אוסם או כל גוף פרטי – שהיום אין לו איך להגיע אליו.
מעיין רוזנשטוק: לכן כתבנו: טיפול בשרשרת האספקה מקצה לקצה.
מעיין רוזנשטוק: דבר נוסף שהחוק הזה מנסה לעשות, זה בעצם לייצר תקציב ייעודי לחירום בכל משרד ממשלתי.
מעיין רוזנשטוק: משרד ממשלתי צריך לתעדף היום בין כל הצרכים שלו, לבין צרכים שלו לחירום.
מעיין רוזנשטוק: החוק הזה מחייב שיהיה אחוז מסוים מהתקציב של אותו משרד ממשלתי, שמופנה אך ורק לצרכי החירום.
מעיין רוזנשטוק: שוב, תוכנית האב הלאומית והיישום שלה בנויים בהתאם לתקציב, כדי שזה לא יהיה באוויר.
מעיין רוזנשטוק: כך אנחנו מגיעים למצב שבו, יש לנו מוכנות בחקיקה, היערכות בחקיקה, הפעלה של מצבי החירום במשק בחקיקה.
מעיין רוזנשטוק: אנחנו מביאים את ההיערכות למקום אחר לחלוטין מכפי שהיא בנויה היום.
מעיין רוזנשטוק: בנוסף לכך, גם התפקידים של רח"ל והסמכויות שלה – לדוגמה, חובות דיווח, דברים שיש להם הרבה יותר שיניים ממה שיש לנו היום בהחלטות הממשלה.
מעיין רוזנשטוק: זה, בתמצית, הסיבה לכך שאנחנו כל כך זקוקים לחוק הזה.
רם בן ברק: החוק כבר נמצא בטיוטה?
מעיין רוזנשטוק: בשנת 2016 הופץ תזכיר.
מעיין רוזנשטוק: בשנתיים וחצי האחרונות היה קצת קשה לקדם דברים, ואנחנו עוסקים עכשיו בעבודה פנים-ממשלתית במלוא המרץ.
מעיין רוזנשטוק: אנחנו רוצים להגיע כמה שיותר מהר לוועדת שרים לחקיקה, ולאחר מכן, להגיע אליכם, כמובן.
רם בן ברק: ראינו את החוק הזה?
עידו בן יצחק: הטיוטה פתוחה לציבור, אבל היא עוד תעבור שינויים.
יורם לרדו: עוד עניין אחד זה תיקון חוק הג"א.
יורם לרדו: כפי שאמרתי, בעקבות ההסדרה של מזרחי, פיקוד העורף קיבל סמכות בתחום הרשות המקומית, בתחום המל"ח.
יורם לרדו: צריך לתקן את חוק הג"א, כי כרגע הסמכות שלו היא רק לתחומי התגוננות אזרחית, ואישור שנתן שר הביטחון למל"ח קיומי, אבל הוא לא מספיק כדי לכסות החל מהגדרת מפעלים חיוניים ברשות המקומית, דבר שלא קיים, וכן הלאה.
יורם לרדו: הרעיון הוא להתחבר באותה שפה של יעדי השירות לרשות המקומית ולמשרדי הממשלה, ואז גם לדבר באותה טרמינולוגיה, כדי שהעסק הזה יהיה הרבה יותר אפקטיבי.
יורם לרדו: כפי שאמרתי בתחילת הדיון, אני אשמח אם תזמינו אותי בספטמבר, ואציג בפניכם את תרחיש הייחוס המצרפי.
רם בן ברק: הוזמנת.
יורם לרדו: אלה הדברים, תודה רבה.
רם בן ברק: אנחנו נעשה סבב של חברי כנסת שרוצים להתבטא.
רם בן ברק: הדיון עד 10:20, אז תהיו יעילים.
רם בן ברק: מיכל, בבקשה.
מיכל רוזין: ב-2015 קבע מבקר המדינה, שרח"ל לא ערוכה לטפל בנושא מצבי חירום, בגלל שלא הועברו אליה הסמכויות.
מיכל רוזין: גם נושא ההיררכיה עלה שוב ושוב.
מיכל רוזין: בהשוואה שנעשתה פה על ידי הממ"מ, לבקשתו של חבר הכנסת עפר שלח בשנה שעברה, נבדק העניין של היערכות רח"ל וגורמי פיקוד העורף וכדומה לפנדמיה של הקורונה מול מדינות אחרות.
מיכל רוזין: בדקו שם את סינגפור, בדקו שם את דרום קוריאה ומדינות אחרות, איך זה באמת עבד שם.
מיכל רוזין: נושא ההיררכיה חזר שוב ושוב; נושא הסמכויות חזר שוב ושוב.
מיכל רוזין: כמובן, אנחנו מדברים על זה שלא היו מספיק סמכויות בידי רח"ל.
מיכל רוזין: אני מבינה מה שאומר יושב-ראש הוועדה, מדוע עברה הסמכות לצבא, עם מפקדת אלון מצד אחד, ומצד שני למל"ל.
מיכל רוזין: בכל פעם אנחנו נפגשים כשיש מצב חירום, ונזכרים מה לא עשינו.
מיכל רוזין: אני מציינת בכוונה את 2015, עם דוח מבקר המדינה.
מיכל רוזין: אני רוצה לנסות להבין, האם חוק העורף ייתן מענה לכל נושא ההיררכיה?
מיכל רוזין: האם הוא ייתן מספיק סמכויות לרח"ל?
מיכל רוזין: האם במצבים כאלה עדיין יהיו לנו התנגשויות בין משרדי ממשלה לבין סמכויות?
מיכל רוזין: ויותר מזה, האם לא צריך להקים צוות היערכות לכל אחד מהמצבים השונים?
מיכל רוזין: במחקר ההשוואתי של הממ"מ, בכל מדינה שנסקרה יש צוות מיוחד למגפות ולמחלות; צוות מיוחד לרעידות אדמה – רח"ל עם משרד התשתיות וכדומה.
מיכל רוזין: בסוף אנחנו מדברים על שיטות עבודה.
מיכל רוזין: אני מבינה מה שאומר רם בן ברק, שבסוף אתה מפיל על מי שיכול.
מיכל רוזין: למה תמיד מפילים על הצבא במדינת ישראל?
מיכל רוזין: כי הצבא מסודר, ערוך, יש היררכיה, מורידים פקודות – לכו תחלקו מזון בבני ברק, תקימו, תעשו בדיקות אפידמיולוגיות וכדומה.
מיכל רוזין: המטרה של הקמת רח"ל היא שכל הנושא של העורף, יהיה בעיקר אזרחי, לא צבאי.
מיכל רוזין: ברור שהצבא הוא גורם מרכזי וחיוני במדינת ישראל, בכל מצבי החירום, אבל יש מצבי חירום שלא חייבים בהם צבא.
מיכל רוזין: למשל, קורונה.
מיכל רוזין: לא היו חייבים צבא.
מיכל רוזין: אם היו לנו פה מערכות מתפקדות ומוכנות, לא היה צריך צבא.
מיכל רוזין: העובדה שאנחנו מכניסים צבא כמעט לכל משבר באירוע חירום, היא מכיוון שהוא הגוף הכי מאורגן, או לפחות הגוף עם הכי הרבה אמצעים, ואפשר להוריד פקודות.
יורם לרדו: האנומליה הראשונה היא בשם של הארגון שלי: רשות חירום לאומית.
יורם לרדו: אני לא רשות.
יורם לרדו: לצערי, אינני סטטוטורי, והסמכויות שלי, כפי שהוצג פה, הן מהחלטות ממשלה.
יורם לרדו: הן בעיקר מהירתמות של הגופים, של משרדי הממשלה.
יורם לרדו: זאת הלקונה הראשונה, שגם מייצרת מתח ציפיות שגוי.
יורם לרדו: החוק הזה בהחלט בהחלט יעשה סדר.
מיכל רוזין: אבל הוא לא יתקן את זה, הוא לא יהפוך אתכם לרשות.
יורם לרדו: הוא לא יהפוך אותי לרשות, אבל הוא ייתן לי סמכות.
יורם לרדו: ההירתמות של הגופים אליי כבר לא תהיה באופן וולונטרי מהבנת החשיבות וכן הלאה.
יורם לרדו: מבחינתי, זה דבר קריטי.
רם בן ברק: משה, בבקשה.
משה טור פז: שלוש הערות.
משה טור פז: ראשית, ברמה המקצועית.
משה טור פז: אני בא מתחום החינוך, והזכרת כאן מהר את ההחלטה שבמצבים מסוימים, בתי הספר ישמשו כמעון לאנשים שפונו מביתם.
משה טור פז: אני מלווה את ההחלטה הזאת כבר כמה שנים, ולטעמי לא נעשה דיון מקצועי רציני על ההתנגשות בתוך המ"מים של ז'בוטינסקי, בין המעון למורה.
משה טור פז: מדינת ישראל החליטה לשכן עד 300,000 תושבים בתוך בתי ספר, כשהמשמעות היא שהיא פוגעת ברציפות התפקודית של 2.4 מיליון תלמידים.
משה טור פז: אני חושב שזאת דוגמה למקום שבו רח"ל צריכה להביא פנימה את משרדי הממשלה, לפתוח דיון.
משה טור פז: זאת החלטה שצריכה לעלות למעלה, כי בעיניי זאת החלטה שלא התקבלה בשיקול דעת, ולפחות לא למשמעויות של זה.
משה טור פז: כולנו יודעים שמדינת ישראל לא מוכנה ללמידה מרחוק, לא בחירום וגם לא בשגרה.
משה טור פז: שנית, חסר לי מאוד במצגת שלך נושא המידע.
משה טור פז: אחת הבעיות שנתקלנו בה בקורונה, ואנחנו נתקלים בה בכל אירוע חירום, היא המידע לתושב.
משה טור פז: במקרה הזה, לא מדובר רק בהיערכות לחירום – כיצד ננגיש את המידע, אלא כיצד ננגיש בשגרה את ההיערכות שלנו לחירום.
משה טור פז: זה דבר שחייב להיות ברח"ל בתשומת לב מאוד גבוהה, ואני מצפה שהוא גם יבוא לידי ביטוי במצגות שלכם.
משה טור פז: אם האזרח לא יהיה מוכן, גם אם נערכנו נהדר, הוא לא יידע מה לעשות.
משה טור פז: נקודה אחרונה, חסר לי בסוף המצגת איך נדע שהצלחנו.
משה טור פז: אתם מתרחשים ומתכללים, אבל אתם לא מחזיקים את הסמכויות לביצוע.
משה טור פז: למרות זאת, יכולה להיות רח"ל מוצלחת ולא מוצלחת.
משה טור פז: בעיניי, צריך לנסות לייצר מדדים שיראו מהי הצלחה בפעילות שלכם, דווקא על רקע מה שאמרה חברת הכנסת רוזין לפניי, בהקשר של – השתמשו, לא השתמשו, איך השתמשו בתקופת הקורונה.
יורם לרדו: בנוגע למלון אורחים, אני חושב שזאת תוכנית טובה, שכן היא נותנת מענה מיידי מפני סכנה ברורה ומיידית.
יורם לרדו: תוכנית מרחק בטוח היא תוכנית לפינוי תושבים מאזורים סמוכי גבול בסיטואציות כאלה ואחרות, וזאת הצלת חיים.
יורם לרדו: לכן, החיים עצמם גוברים על איכות החיים.
יורם לרדו: אני מסכים איתך שזה לא מענה אידאלי, ועם זאת, משרד הפנים נערך לאספקת ציוד.
יורם לרדו: אני לא יודע אם אתה יודע, אבל בכל רשות מקומית יש 4% ממספר תושביה במחסני חירום.
משה טור פז: יורם, סליחה שאני קוטע אותך, זאת דוגמה מעולה.
משה טור פז: זאת הייתה החלטה נטו כלכלית, להעדיף בתי ספר על בתי מלון.