GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יורם לרדו: עוד דבר קורה בשנה זאת, מתחילה דילמה בגלל מצוקת כוח אדם, בדגש על מקצועי, לאן הולכים החובשים, הרופאים והנהגים בזמן מלחמה, ומי מחלק את העניין הזה – מי קובע מי הולך לקרב ומי נשאר לטפל בבתי החולים.
יורם לרדו: זה הגרעין של ועדת המל"ח העליונה; זה הגרעין של אותה ועדה שבסופו של דבר מנהלת את משאבי המשק בזמן מלחמה, וקובעת כמה דלק סילוני ילך למטוסים שמפציצים, וכמה יהיה למטוסים בנתב"ג וכן הלאה.
יורם לרדו: ב-1955, הקמת ועדת המל"ח העליונה.
יורם לרדו: הדבר הזה, כוחו יפה עד היום.
יורם לרדו: כלומר, אותה קונסטרוקציה משמשת עד היום.
יורם לרדו: דרך אגב, הדבר הזה לא הופעל אף פעם, וגם ב-2006, כשהיה צריך להפעיל את משק לשעת חירום, הוא עדיין לא הופעל.
יורם לרדו: קורים כמה דברים בין 1955 ועד 1991, ובגדול, שום דבר לא קורה בעורף.
יורם לרדו: אנחנו מעורבים במלחמות גדולות כל עשר שנים – ב-48', ב-56', ב-67' וב-73' – אבל העורף, כמטרה אסטרטגית, לא באמת מותקף.
יורם לרדו: המחשבות על בליץ בתל אביב, לא באמת מתממשות, לשמחתנו.
יורם לרדו: הסיפור של הג"א הולך ומתמסמס בתוך הצבא לאט-לאט, עד נקודת הייחוס הבאה, וזאת מלחמת המפרץ ב-1991.
יורם לרדו: 42 יום, נוחתים כאן 40 סקאדים, וההכנה של המרחב ושל הציבור לא הייתה במיטבה, כפי שאנחנו מבינים.
יורם לרדו: ב-1992 מחליטים להקים את פיקוד העורף.
יורם לרדו: פיקוד שעוסק באזרחים, דואג לצפות איזה איומים הולכים להתרחש על אזרחי מדינת ישראל, ולהכין אותם.
יורם לרדו: פיקוד העורף מוקם, ומכין את עצמו בעיקר לאיום הכימי, שהוא באמת איום משמעותי מאוד.
יורם לרדו: שוב, לא קורה כלום על העורף מבחינה אסטרטגית.
יורם לרדו: זה לא שאנחנו לא מעורבים במלחמות בקנה מידה משמעותי, אבל לאט-לאט פיקוד העורף הולך ומתרחק מהייעוד ומהרפקטיקות הבסיסיות של ההתגוננות האזרחית.
יוסף טייב: מי ארגן את כל העורף ב-67'?
יוסף טייב: אמרת שלא הופעל משק לשעת חירום.
יוסף טייב: גיוס המכוניות, חפירת הקברים בפארקים – מי ארגן את זה אז?
יורם לרדו: הצבא.
יורם לרדו: ועדת המל"ח העליונה יושבת במשרד הביטחון, ובראשותה יושב שר הביטחון.
יורם לרדו: למעשה, עם כל מנכ"לי משרדי הממשלה היא קובעת תעדוף, ועושה הקצאות כאלה ואחרות.
יורם לרדו: הדבר הזה לא התכנס בזמן אמת מעולם.
יאיר גולן: לכל פיקוד היה עורף פיקודי,
שמואל לטקו: בדיוק, והוא תפקד מצוין.
יאיר גולן: הארץ הייתה מחולקת בין שלושת הפיקודים המרחביים; העורף של כל פיקוד, בראשו עמד קצין בדרגת סגן אלוף, אחרי זה אלוף משנה.
יאיר גולן: הנושא הזה היה הנידח ביותר והמוזנח ביותר בכל פיקוד.
יאיר גולן: אחת המסקנות של מלחמת המפרץ הייתה, שלא היה באמת מי שיטפל בעורף.
יאיר גולן: זה בא לידי ביטוי דרמטי במלחמת המפרץ, כשראו שאותם אלופי משנה או סגני אלופים, שלא היו מן המצטיינים, לא הצליחו להוביל את העורף.
רם בן ברק: חברים, אני נחשב ליושב-ראש מאוד ליברל, אבל יש לנו עוד דרך.
רם בן ברק: אנחנו מנהלים דיון, ואם מישהו רוצה לשאול שאלה, שיבקש רשות.
יורם לרדו: נקודת הציון הבאה אירעה במלחמת לבנון השנייה, ב-2006.
יורם לרדו: כמו שאמרתי, מהקמתו, פיקוד העורף התרחק מהפרקטיקות שמוגדרות בחוק.
יורם לרדו: התחושה של תושבי הצפון היא אי-גיוס של פיקוד עורף בהיקף מלא וכן הלאה.
יורם לרדו: דוח מבקר המדינה על ההתנהלות בעורף במלחמה הזאת, למעשה מספר סיפור מאוד עגום, על כך שפיקוד העורף לא מימש את האחריות שלו; אימץ גישה מצמצמת, ולמעשה לא ביצע את המוטל עליו על פי חוק.
יורם לרדו: זאת הסיבה לכך שב-2007 מטילים אחריות לטיפול בעורף במצבי חירום על שר הביטחון.
יורם לרדו: זאת אחריות-על, וזה משהו מאוד מוזר.
יורם לרדו: אין אחריות-על, אבל זאת ההחלטה שמתקבלת.
יורם לרדו: מחליטים גם להקים את רח"ל – רשות חירום לאומית – כמטה לשר הביטחון, על מנת לעזור לשר הביטחון להתמודד עם האחריות שהוא קיבל, בעיקר בהכנת העורף, בקביעת הישגים נדרשים מהעורף, ובגיבוש תמונת מצב נכוחה הלכה למעשה בזמן מלחמה.
יורם לרדו: עוד נקודת ציון, רח"ל סופחת לתוכו ב-2009 את מערך המל"ח, שהוקם ב-1955, ולמעשה לא תפקד, כפי שאמרתי, וגם לא גויס אפילו לא ב-2006.
יורם לרדו: מ-2009 התחילה מלחמת עולם עם פיקוד העורף, שנסובה על השליטה או על ההשפעה על הרשויות המקומיות.
יורם לרדו: גם פיקוד העורף הבין, שהפספוס הגדול שלו ב-2006 היה, שהוא ניתק מהרשויות המקומיות, לא באמת השפיע, וזה המרחב שבאמת אפשר לעשות בו שינוי.
יורם לרדו: ועדת מל"ח בסיסית מתחילה ברשות המקומית, והמאבק בין שני הגופים נסוב על השאלה: מי מנחה את הרשות המקומית, מכין את הרשות המקומית ומשפיע על הרשות המקומית.
יורם לרדו: מלחמת 11 השנים, עד 2018, אז קמה ועדת מזרחי, ביוזמתו של שר הביטחון אביגדור ליברמן.
יורם לרדו: הוא רואה ששני הגופים, שאמורים לסייע לו לממש את אחריותו על העורף – פיקוד העורף ורח"ל, שבתוכה מל"ח – מתקוטטים ביניהם, ודבר טוב לא יוצא מהעניין הזה.
יורם לרדו: הוא הקים ועדה, שעושה הפרדת משתנים בין הגוף האופרטיבי המשמעותי – פיקוד העורף – שבאמת יודע להביא שינוי אופרטיבי-טקטי על המרחב.
יורם לרדו: המשמעות האופרטיבית של העניין, הוא שהרשויות המקומיות, בהשפעתו; רח"ל, למעשה ניתקת והופכת להיות המשפיעה על משרדי הממשלה ועל המוכנות הלאומית ברמה האסטרטגית.
יורם לרדו: זאת הסקירה הגניאולוגית עד כאן, כדי להבין את הקונטקסט.
רם בן ברק: אתה יכול לחזור שוב על ההמלצה של ועדת מזרחי?
יורם לרדו: אני אעמיק בעניין הזה, אבל בעיקרון, היא עושה הפרדה בין פיקוד העורף, שמקבל אחריות על רמת הרשות המקומית ועל רמת המחוז הממשלתי.
יורם לרדו: כל המרחב הזה מוגדר כמרחב אופרטיבי, שבו פיקוד העורף מאמן את הרשות, שבו יש לו יחידות קישור לרשות המקומית, ולמעשה הוא בלעדי בהכוונה שלו ובהנחיה שלו את הרשות המקומית, והכנתה לחירום.
יורם לרדו: רח"ל עוברת לרמה האסטרטגית, והיא מנחה את משרדי הממשלה, ומכינה אותם.
יורם לרדו: הספרה שרח"ל מתחילה להתעסק איתה מ-2018, היא באמת משרדי הממשלה והכנה לאומית ברמה האסטרטגית הכוללת.
יורם לרדו: כפי שאמרתי, רח"ל היא בתהליך של התהוות והתגבשות.
יורם לרדו: אנחנו בשלב המכרזים – מקווה מאוד – לאייש את בעלי התפקידים.
יורם לרדו: בעקבות ועדת מזרחי, רח"ל פורקה, והמחוזות שהיו מחוברים לרשויות המקומיות באופן די חופף וכפול, יחד עם פיקוד העורף, פורקו.
יורם לרדו: למעשה, היא הייתה בסדר גודל של 63 אנשים טרם ועדת מזרחי, והיום היא מונה 39 אנשים, אחרי הארגון שלה מחדש.
יורם לרדו: זהו מטה, שמתעסק בהכנה ברמה האסטרטגית.
יורם לרדו: זה החזון ששמנו לנו, שהפעולות שאנחנו נעשה, יגרמו לכך שמדינת ישראל תהיה מוכנה.
יורם לרדו: אני אספר איך אנחנו תופסים את ההשפעה שלנו על המוכנות של המרחב, ואיך אנחנו מתכוונים להביא לידי שינוי את המוכנות של מדינת ישראל, לפי מה שהגדרנו לעצמנו.
יורם לרדו: הייעוד והתפקידים של רח"ל נגזרו מהחלטות ממשלה.
יורם לרדו: רח"ל איננה פועלת מתוקף חוק, אלא מתוקף החלטות ממשלה.
יורם לרדו: יכולת אכיפת המרות שלה או אכיפת הסמכות שלה, היא מאוד מאוד בעייתית.
יורם לרדו: הייעוד של רח"ל, כפי שאמרתי, נגזר מהחלטות ממשלה ב/43 ו-1716, וזה לקבוע את המדיניות הלאומית להיערכות לאירועי חירום במרחב האזרחי; להנחות ולתאם את כלל הגופים והארגונים, ולהסדיר פערים לשם מימושה; לשמש גוף מטה מתאם ליד שר הביטחון, ולסייע בידו לממש את אחריות-העל; לשמש מטה מל"ח ארצי.
יורם לרדו: למעשה, שני תפקידים עיקריים יש לרח"ל: 1.
יורם לרדו: להיות מטה שר הביטחון למימוש אחריותו על העורף.
יורם לרדו: בעניין הזה, החל מאיתור פערים ויצירת כשירות לאומית בתרגילים לאומיים.
יורם לרדו: 2.
יורם לרדו: הפעלת מערך מל"ח, שזה לב ליבו של העניין – היכולת או הצורך להנחות לקיום של רציפות תפקודית לאומית.
יורם לרדו: כפי שאתה בטח יודע, חבר הכנסת בן ברק, האתגר המשמעותי בעורף במלחמה הבאה, הוא היכולת לקיים אורח חיים סביר בעת החירום הזאת.
יורם לרדו: תיערך כמה שתיערך למלחמה, היכולת לקיים רציפות תפקודית לאומית עד רמת השירות החיוני לאזרח, הולכת להיות מאותגרת בסדרי גודל.
יורם לרדו: אחת המשימות החשובות ביותר של רח"ל, היא לוודא שיש סנכרון, ומי שאמור לייצר ולספק שירותים בכל התחומים, ימשיך לעשות זאת גם במצב השיבוש הנוראי של המלחמה, כפי שאנחנו מבינים אותה – רב-זירתית – עם היקפים כאלה ואחרים.
יורם לרדו: אני אבקש שתקראו לי אליכם בספטמבר, ואני אציג בפניכם את תרחיש הייחוס המצרפי המלחמתי.
יורם לרדו: הוא באמת אירוע מאתגר לכל דבר ועניין.
שמואל לטקו: למה רק מלחמתי?
יורם לרדו: מה שאתם רוצים – רעידת אדמה, מלחמה, פנדמיה.
יורם לרדו: נתחיל במלחמה.
שמואל לטקו: אנחנו רוצים תרחיש על הכול.
יורם לרדו: אם אתם זוכרים, בדיון הקודם בפניכם התחייבתי שעד ספטמבר נגמור לגבש את התרחיש עם כל הגורמים ועם כל הרשויות המוסמכות.
יורם לרדו: זה הדבר הראשון שהייתי רוצה להציג בפניכם, אבל אפשר רעידת אדמה, פנדמיה ואפילו סייבר.
יורם לרדו: את כל ארבעת התרחישים הלאומיים נשמח להציג בפניכם.
יורם לרדו: אלה התפקידים והם מוגדרים.
יורם לרדו: לא ראיתי גוף שהתפקידים שלו והייעוד שלו מוגדרים בכזאת רמה, ברזולוציה כזאת בהחלטת ממשלה.
יורם לרדו: למעשה, תפקידי רח"ל מוגדרים בהחלטת ממשלה ב/43, ובהחלטה 1716 של מל"ח.
יורם לרדו: אלה התפקידים בשגרה, וברשותכם, אני אציין רק את החשובים שבהם.
יורם לרדו: הדבר הראשון הוא הבטחת אספקת השירותים והמוצרים החיוניים וביצוע תעדוף.
יורם לרדו: זה באמת בלב ליבו של העניין, כפי שאני מבין אותו, גם באתגר שיתרגש עלינו במלחמה, אבל לא רק.
יורם לרדו: התוכניות להפעלת המשק החיוני; המשכיות תפקודית של המשק; הגדרת האיום ותרחיש הייחוס.
יורם לרדו: זאת אחת המשימות החשובות ביותר שיש בידי רח"ל, ומייד נדבר על המתודולוגיה – איך מכלל האיומים שיש על מדינת ישראל, מגבשים איומי ייחוס, מהם תרחישי ייחוס, ומהם תרחישי ייחוס מצרפיים לאומיים.
יורם לרדו: זה תהליך אנליטי, שבסופו של דבר נותן מצפן למשרדי הממשלה ולכל רשות מוסמכת, על מה לבנות את הכוח, לבנות את עצמה, ולמה להיערך.
יורם לרדו: זה אירוע שהוא באמת משמעותי.
יורם לרדו: גיבוש תפיסות הפעלה למצבי חירום.
יורם לרדו: אני יושב-ראש הוועדה הבין-משרדית לרעידות אדמה.
יורם לרדו: יש ועדה בין-משרדית לרעידות אדמה, יש לה גרעין קבוע, סדיר, ואני היושב-ראש שלה.
יורם לרדו: היא אחראית למעשה על כל תקני הבנייה, ולא רק, בתחום הרעד.
יורם לרדו: תקני הבנייה ונושאים אחרים, שמקדמים את המוכנות של מדינת ישראל כוועדה בין-משרדית בתחום רעידות אדמה.
שמואל לטקו: רק בתחום הזה, או בכלל על המוכנות של מדינת ישראל לרעידת אדמה.
יורם לרדו: בתחום הזה.
יורם לרדו: הוועדה הבין-משרדית עוסקת בהיבטים הפרקטיים של תקני בנייה, של מערכות התרעה.
יורם לרדו: אנחנו הולכים למבצע עכשיו את מערכת תרועה.
יורם לרדו: זאת מערכת עם 120 סנסורים, שהושקע בה המון המון כסף, והיא מוטמנת בכל מרחבי השבר הסורי-אפריקאי, יגור ובגבול סיני.
יורם לרדו: הדבר הזה יחובר למערכת התרעה של פיקוד העורף, והוא ייתן 5, 6, 10 שניות התרעה לקראת רעידת אדמה.
יורם לרדו: זאת אחת המטלות והמשימות של הוועדה לרעד.
יורם לרדו: גם פה אפשר להעמיק ככל שתחפצו.
שמואל לטקו: מה מסמלים הבדלי הצבעים בשקף?
יורם לרדו: הדגשתי כדי שזה יקפוץ לעין.
יורם לרדו: אלה החלטות ממשלה, החלטות מל"ח 1716, והחלטת ממשלה ב/43 על רח"ל.
יורם לרדו: הקפצתי את הדברים המשמעותיים, שהם באמת ליבת העשייה וליבת התפקיד, כפי שאנחנו מבינים אותו.
שמואל לטקו: מה עם הפנדמיה שמופיעה שם?
יורם לרדו: המשימה של רח"ל בפנדמיה זה לקבוע את תרחיש הייחוס.
יורם לרדו: המשימה של רח"ל היא לקבוע את תרחיש הייחוס של פנדמיה.
יורם לרדו: דרך אגב, אנחנו בעיצומה של הפנדמיה, אבל תרחיש הייחוס נעשה יחד איתנו, עם הגורמים המקצועיים.
יורם לרדו: האריזה של העניין וקביעתו כתרחיש ייחוס, זאת אחת המשימות של רח"ל.
יורם לרדו: אנחנו כבר מעדכנים את תרחיש הייחוס הבא.
אופיר סופר: מה זה רדיו לאומי?
יורם לרדו: לכל ארגון – מד"א, משטרה, כב"א, פיקוד העורף – יש מכשיר קשר משלו.
יורם לרדו: הרעיון הוא לעשות משהו שידבר עם כולם – השוטר ידבר עם הכבאי וכן הלאה.
יורם לרדו: זאת אחת המשימות, וגם זאת מטלה שהטילו על רח"ל באחת מהחלטות הממשלה.
יורם לרדו: ריכזנו פה את כלל התפקידים, כפי שהוטלו עלינו.
יורם לרדו: ועדת מזרחי יצרה דבר טוב, שכן היא יצרה סינרגיה בין המרחב האופרטיבי, בין המרחב של הרשויות המקומיות עד האזרח בקצה.
יורם לרדו: כפי שאמרתי, מי שקיבל עליו אחריות להכין אותו, למבצע אותו ולממש את העניין הלכה למעשה, זה פיקוד העורף אל מול רח"ל.
יורם לרדו: רח"ל מאגדת את משרדי הממשלה, מגבשת את תמונת המצב, את הערכת המצב וקובעת את סדר העדיפות.
יורם לרדו: החיבור ביחד של פיקוד העורף ורח"ל בחמ"ל אחד – יש לנו חמ"ל אחוד ברמלה – יוצר תמונת מצב לאומית של רציפות תפקודית, מרמת האזרח ועד רמת המדינה.
יורם לרדו: להבנתנו, מה שעשתה הוועדה וההתארגנות שלנו כתוצאה מהעניין הזה, שיפרו בצורה בלתי רגילה את המענה, שאנחנו מקווים שנדע לתת לאזרחים, ובכלל למדינה, בזמן חירום.
יורם לרדו: זה אחד הדברים החשובים, ומייד נדבר על תפיסת ההפעלה של רח"ל בחירום.
יורם לרדו: בעיקרון, התפקידים העיקריים בחירום הם להמליץ לשר הביטחון על סדרי עדיפויות, וזה מתוקף היותי ממלא מקום קבוע בוועדת המל"ח העליונה.
יורם לרדו: בסופו של דבר, משאבי המשק והקצאתם בזמן חירום – להבנתנו, זה הולך להיות מאותגר בסדרי גודל – זה אחד התפקידים החשובים ביותר.
יורם לרדו: אני עושה את זה עם הרשויות המוסמכות.
יורם לרדו: למרות שאין לי סמכות פורמלית חוקית להנחות משרדי ממשלה ורשויות ייעודיות, ההתמסרות שלהם לתהליכים שאני מקיים היא טוטלית.
יורם לרדו: למה?
יורם לרדו: כי היו צימאון וחוסר לגוף, שיתכלל וירכז את תמונת המצב עבורם.
יורם לרדו: ראינו את זה בשומר החומות, כשהייתה טבילת אש ראשונה לרח"ל, במתכונת הקיימת.
יורם לרדו: ההירתמות של משרדי הממשלה לחמ"ל המשותף ולגיבוש החלטות המצב, הייתה באמת - - -
מיכל רוזין: למה זה לא היה בקורונה?
מיכל רוזין: למה זה היה המל"ל ולא אתם?
יאיר גולן: מסיבות פוליטיות.
מיכל רוזין: תן לו, שהוא יענה.
מיכל רוזין: פוליטיקה אני מבינה; ברח"ל הוא מבין.
יאיר גולן: הוא לא יידע לענות לך, כי הוא לא היה אז ראש רח"ל.
מיכל רוזין: הוא נתן לי היסטוריה מ-48, הוא יידע לענות לי מה היה בקורונה.
יורם לרדו: אני חושב שחבר הכנסת יאיר גולן - - -
מיכל רוזין: חברי, זה בסדר.
יורם לרדו: בסוף הטיל ראש הממשלה על מי שהטיל להוביל את העניין הזה, ועדיין, מי שמוביל את העניין הזה נכון לעכשיו זה המל"ל.
יורם לרדו: אני באופן אישי לא הייתי בתפקידי כראש רח"ל וצודק חבר הכנסת יאיר גולן.
יורם לרדו: הייתי במילואים, והקמתי את מערך מלונות הקורונה במרס.
יורם לרדו: הקונספט של מלונות קורונה במרס 2020, זה דבר שאני הובלתי כאיש מילואים.
יורם לרדו: זאת אחת המשימות של משרד הביטחון, ואני חושב שמפקדת אלון וכל מה שמשרד הביטחון ופיקוד העורף ידעו להביא לעניין, הם בהחלט דבר משמעותי.
רם בן ברק: אם אני מסתכל על רח"ל היום, כמו שאתה מציג אותה כאן, וכמו שהצגת אותה עד עכשיו, אתה בעצם אומר שיש כאן גוף מטה, שיש לו יכולת ניתוח, יכולת הסקת מסקנות, יכולת תכלול והנחיה.
רם בן ברק: וזה לא היה כשהתחילה הקורונה.
רם בן ברק: לרח"ל לא הייתה היכולת הזאת לפני שנתיים.
קריאה: למה לא הייתה?
רם בן ברק: כי הגוף הזה נוון.
יורם לרדו: ועדת מזרחי עשתה את החלוקה של רח"ל, ותוך כדי הבנייה של רח"ל, היא התחילה להתארגן לתצורה שאנחנו נמצאים בה עכשיו.
יורם לרדו: לכן, לא הוטל עליה, ושנית, אם היה מוטל עליה, אני חושב שהיא הייתה יודעת להתארגן.
יורם לרדו: לא הייתי ראש רח"ל, ואני לא רוצה - - -
רם בן ברק: אני לא רוצה לעשות כאן פוליטיקה.
רם בן ברק: אני רק רוצה לדעת, כאשר בונים גוף כזה, שעושה את מה שאמרתי לפני רגע, האם זה לא צריך להיות בחוק?
רם בן ברק: ברגע שיש אירוע לאומי, יותר מי יתעסק עם זה.
רם בן ברק: אם נבנה גוף, נעשה את הכול ובסופו של דבר, מי שיהיה ראש ממשלה יחליט: טוב, אבל אני רוצה שיעשה את זה מישהו אחר, מהסיבות הנכונות או הלא נכונות, בשביל מה אנחנו בונים את הגוף הזה?
יורם לרדו: אני מסכים איתך, חבר הכנסת בן ברק.
יאיר גולן: זאת בדיוק הסיבה מדוע נדרש חוק עורף עדכני.
יאיר גולן: החוק מ-1951 לא ידע שתהיה רח"ל, זה לא מצוין בחוק.
יאיר גולן: יש עכשיו בעצם גיוון של חוקים שמתוקפם, גם רח"ל פועלת.
יאיר גולן: חבל שזה כך.
יאיר גולן: זה לא איזה חוק שצריך להיות מאוד מהפכני.
יאיר גולן: רוב הדברים עדיין שרירים וקיימים, אבל נדרשות התאמות חיוניות.
יאיר גולן: אני חושב שאחת המשימות של הוועדה היא ליזום חוק עורף עדכני.
יורם לרדו: הבאתי את עמיתתי מעיין כדי שתיתן העמקה על הסיפור של חוק העורף.
יורם לרדו: להבנתנו, הדבר הזה יעשה פה הסדרה, שכן היום זה בליל של הנחיות, של חוקים ושל סמכויות, כמו שאמר חבר הכנסת גולן.
יורם לרדו: העורף הוא לא איזה מונוליט אחד שמישהו יכול להנחות.
יורם לרדו: אם מישהו רוצה לא לבצע את ההנחיות של רח"ל, הוא יכול לעשות את זה, ואני לא יכול לכפות עליו.
יורם לרדו: לכן צריך לעשות לעניין הסדרה, ואחת הבקשות הכי משמעותיות שלי מהמפגש הזה, היא לקדם את חוק העורף.
שמואל לטקו: לטובת חברי הוועדה, הנושא של חוק העורף, טיוטות וכולי, מלווה גם את המדינה וגם את הוועדה כבר שנים רבות.
שמואל לטקו: יש המון מכשולים, בעיקר פוליטיים, לאורך הדרך, שמנעו.
שמואל לטקו: אמרו: נעשה רבע חוק עורף, או כל מיני פטנטים.
שמואל לטקו: זה לא משהו חדש, ובאמת הגיע הזמן לממש אותו.
שמואל לטקו: מה שהכי קובע כרגע, זה החלטות הממשלה.
שמואל לטקו: אני מבין שמזרחי לא עבר החלטת ממשלה, ותקנו אותי אם אני טועה.
יורם לרדו: ועדת מזרחי לא אמורה לעבור - - -
שמואל לטקו: למה לא? יש החלטות ממשלה שבהן מקצים לך משימות.
יורם לרדו: יש תיקון שבא כתוצאה מוועדת מזרחי.
עידו בן יצחק: אני רוצה להעיר, שהמכשולים לקידום החוק הזה הם לא בהכרח פוליטיים.
עידו בן יצחק: בעבודה המקצועית בתוך הממשלה היו כל מיני משרדים שהתנגדו לדברים כאלה ואחרים, מסיבות מקצועיות ולאו דווקא פוליטיות.
יאיר גולן: זאת הערה חשובה, ובניגוד למה שאמר ראש רח"ל, ההסדרה צריכה להיות מי מוביל, ולא למי יש סמכות-על על אחרים.
יאיר גולן: ברגע שנגיע למצב של סמכות-על, אנחנו נתרסק והחוק לא יעבור.
יאיר גולן: כמו שאמר יורם, בצדק רב, הגופים ממילא הם כולם גופים שרוצים את טובתה של מדינת ישראל.
יאיר גולן: לכן, בשעת חירום וגם בהיערכות לשעת חירום, הם נוטים באופן בולט וחד-משמעי לשתף פעולה.
אמילי חיה מואטי: יאיר, בכל מקרה, המבנה יהיה היררכי.
אמילי חיה מואטי: איך לא?
יאיר גולן: מכיוון שיש לנו ניסיון עצום בעבודה הזאת מול משרדי ממשלה – זה לא נולד אתמול – אני יכול להגיד לך בצורה חד-משמעית, שרמת שיתוף הפעולה של משרדי הממשלה בהיערכות לחירום, היא מרשימה, היא טובה, היא מספקת.
אמילי חיה מואטי: אבל כשאתה מחליט מי מחליט - - -
יאיר גולן: לא, לא, לא.
אמילי חיה מואטי: זאת לא אמירה שיפוטית.
יאיר גולן: במדינת ישראל, ברגע שיש סמכות-על למשרד הביטחון, ומעליו לקבינט המדיני-ביטחוני ולראש הממשלה, אין בעיה.
יאיר גולן: יחסי הסמכות הם ברורים, וגם אם לא מגיעים להסכמות, ברור למי עולים בשביל לקבל הכרעה.
יאיר גולן: אבל, רוב ההחלטות, ואני אומר לך את זה מניסיון עשיר בעניין הזה, מתקבלות בהסכמה.
יאיר גולן: נדיר שבשעת חירום אנחנו מגיעים להתרסקות.
יאיר גולן: כל המקומות שבהם הגענו להתרסקות, היו מסיבות פוליטיות ולא מסיבות מקצועיות.
יאיר גולן: הנטייה הבסיסית של הדרגים המקצועיים היא לשתף פעולה.
יאיר גולן: המצוקות – כל ראש עיר וכל משרד ממשלתי, שמגיעים למצוקה, בדרך כלל פונים לרח"ל, פונים לפיקוד העורף, פונים למשרד הביטחון.
יאיר גולן: אין באמת בעיה כמו שמנסים לתאר את העניין הזה.
יאיר גולן: צריך לזכור, שאם רוצים לחוקק את החוק כשלוקחים את הדברים לקצה, לא יהיה חוק.
יאיר גולן: אבל אם לוקחים את זה בשביל לפתור 85% מהבעיות, שעליהן באמת אנשים מסכימים, יהיה חוק מצוין.
יאיר גולן: דרך אגב, גם חוק הג"א הנוכחי, בנוי באופן הזה.
יאיר גולן: אין בו איזושהי סמכות גוברת, אבל ברור מי נותן את ההנחיות, ועובדה שרוב המשרדים מצייתים, כולל בהפניית תקציבים שהם מחויבים להם על פי חוק.
יורם לרדו: חברת הכנסת, אני רוצה לשתף אותך בחוויה שלי משומר החומות.
יורם לרדו: זאת פעם ראשונה שרח"ל, במתכונת המתגבשת שלה, עברה טבילת אש כזאת.
יורם לרדו: פתחנו את החמ"ל האחוד שלנו יחד עם פיקוד העורף.
יורם לרדו: לפיקוד העורף יש מנגנון מאוד משומן של גיבוש תמונת מצב אצל הרשויות.
יורם לרדו: יש לו יחידות קישור, ולכן המנגנון עובד בצורה מסוימת.
יורם לרדו: קראנו למשרדי הממשלה, ואמרנו: אנחנו ממסדים שעון פעילות ושעון לחימה.
יורם לרדו: ההתמסרות הייתה יוצאת מגדר הרגיל.
יורם לרדו: ההתייצבות של הבכירים להקשיב להערכת למצב, למגמות.
יורם לרדו: זה צימאון שלא הבנתי עד כמה הוא נחוץ.
יורם לרדו: בהמשך למה שנאמר על ידי חבר הכנסת יאיר גולן, יש צורך.
יורם לרדו: למשרדי הממשלה אין אף אחד שבאמת מרכז אותם בזמן חירום, ועושה להם הערכת מצב.
יורם לרדו: יש ישיבות קבינט, ממשלה, אבל את הדרגים המקצועיים אף אחד לא מרכז.
יורם לרדו: אין כזה דבר, אין כזה פורום.
יורם לרדו: לכן, אני חושב שזה נפל באמת על צורך.
יורם לרדו: קיבלתי יותר ביטחון מכך שלמרות שאין באמת סמכות פורמלית, והם לא חייבים להקשיב למה שאני מנחה, או לסנכרון שאני עושה, אבל הרצון שלהם נתן לי ביטחון, שאנחנו באמת בכיוון הנכון.
יורם לרדו: ועדת מזרחי עשתה הפרדה חכמה ונכונה – בלי קשר לזה שהייתי חבר בוועדה.
יורם לרדו: היא חילקה ונתנה יתרון יחסי לכל מי שיש לו יתרון יחסי.
יורם לרדו: פיקוד העורף, עם עשרות אלפי החיילים שלו, עם עשרות הגדודים שלו, באמת יודע להביא שינוי ברמה האופרטיבית, עד רמת האזרח.
יורם לרדו: הוא יעשה את זה גם במלחמה וגם כשיש אתגרים.
יורם לרדו: יהיו אתרי הרס ויהיו שיבושים כאלה ואחרים, אבל הסיפור האמיתי של המלחמה, כפי שאנחנו מבינים אותה, הוא היכולת לספק שירותים חיוניים לאזרח – חשמל, תקשורת, פינוי אשפה.
יורם לרדו: אלה דברים בסיסיים, והם הבסיס ליכולת העמידה ולחוסן האזרחי.
יורם לרדו: מזה מתחילים.
יורם לרדו: אני חושב שזה יאותגר, ולשם אנחנו צריכים לבנות את עצמנו ביתר שאת.
יורם לרדו: לשמחתי, פיקוד העורף מבין את העניין, והמתודולוגיה שאנחנו מגבשים ביחד, להבנתי תביא שינוי ולמוכנות מדינתית הרבה יותר טובה, ביכולת העמידה אל מול האתגר הזה.
אבתיסאם מראענה: איך רח"ל ערוכה או תיערך בעתיד להכיל, להסתכל ולהבין גם את האוכלוסיות שלא דוברות עברית?
אבתיסאם מראענה: אני מדברת על החברה הערבית, האתיופית, הרוסית – כל מי שלא מדבר עברית צחה כשפת אם.
אבתיסאם מראענה: היא גם ערוכה לחברות האלה בזמן חירום כגון אסונות טבע ומלחמות?
יורם לרדו: רח"ל נטועה במרחב האסטרטגי עם משרדי הממשלה ורשויות ייעודיות.
יורם לרדו: מי שבאמת נוגע בקבוצות שדיברת עליהן, הוא פיקוד העורף.
יורם לרדו: מוקד 104 של פיקוד העורף, הוא מוקד שיודע להסביר בכל השפות; הקמפיינים של פיקוד העורף הם לכלל האוכלוסייה, ויכולת ההסברה של פיקוד העורף היא יחידה במינה, ביכולת שלה לגשת לכל אוכלוסייה שיש במדינת ישראל.
יאיר גולן: אני רק אוסיף לחברת הכנסת מראענה, שלכל רשות ערבית יש יקל"ר – יחידת קישור לרשות.
יאיר גולן: זאת חוליה של 12-10 איש, ואם זאת רשות ערבית, העומד בראשה הוא דובר ערבית כשפת אם, ויודע להסביר את הדברים.
יאיר גולן: פיקוד העורף מפיק את כל חומרי ההסברה גם בשפה הערבית, ואגב גם באמהרית, ברוסית ובצרפתית.
אבתיסאם מראענה: מי שעומד בראש הרשות הערבית, הוא יהודי שמדבר ערבית, או יש מערך גיוס של החברה הערבית עצמה?
יאיר גולן: יש מתוך החברה הערבית.
יאיר גולן: יותר מזה, פיקוד העורף הקים שלוש פלוגות חילוץ והצלה, על בסיס האוכלוסייה הערבית.
אבתיסאם מראענה: מתי זה התחיל?
יאיר גולן: זה התחיל ב-2010, והיה לי הכבוד להקים את זה.
יאיר גולן: בכפר קאסם, למשל, יש פלוגת חילוץ והצלה על טהרת הציבור הערבי, שעושה עבודה יוצאת מן הכלל.
רות וסרמן לנדה: זה עובד מדהים.
רות וסרמן לנדה: מדהים.
רות וסרמן לנדה: זה פשוט מודל לשיתוף פעולה אזרחי יוצא מגדר הרגיל, בעיתות משבר בעיקר.
רות וסרמן לנדה: זה מדהים.
רם בן ברק: יורם, תמשיך.
יורם לרדו: אלה תחומי ההסדרה שבוצעו עם פיקוד העורף.
יורם לרדו: הדבר שעדיין לא מוסדר עד הסוף, הוא הסידור של התשתית הנורמטיבית, ואני אציין בסיכום שלי מה נדרש לעשות, על מנת לאפשר לפיקוד העורף לתמוך את הרשויות המקומיות בתחום המל"ח.
יורם לרדו: כרגע יש לו בעיה, מכיוון שהסמכות שלו היא בעיקר לתחום ההג"א.
יורם לרדו: אלה התהליכים המבצעיים ברח"ל.
יורם לרדו: הסיפור של גיבוש תמונת המצב – זה לב ליבו של העניין.
יורם לרדו: כל מי שמבין את מקצוע האסונות, הכאוס והערפל שיש בעת אירוע חירום, היכולת לגבש תמונת מצב מהימנה ומדויקת, זה לב ליבו של היכולת לקבל החלטות תבוניות, ולפעול באופן אפקטיבי.
יורם לרדו: כפי שאמרתי, אחד הדברים המצוינים זה החיבור בין המרחב הטקטי, שיש בו נוכחות עד לרמת הרשות המקומית – זאת באמת אבן היסוד ביכולת העמידה הלאומית – ועד הרמה האסטרטגית של משרדי הממשלה.
יורם לרדו: כשיש לך נוכחות, ויש לך מידע שבאמת נוגע בקצוות ונוגע ברמה של משרדי ממשלה ברשויות ייעודיות, אני חושב שהיכולת שלנו לייצר תמונת מצב מדויקת טובה לאין שיעור.
יורם לרדו: תוסיף לעניין הזה מערכת שו"ב אחידה – מערכת השועל, שפיקוד העורף פיתח.
יורם לרדו: היא מפוזרת היום ב-254 רשויות.
אבתיסאם מראענה: איזו מערכת זאת?
יורם לרדו: מערכת השועל היא מערכת שליטה ובקרה, מפה של מדינת ישראל.
יורם לרדו: לכל רשות יש בחמ"ל שלה את אותה מפה.
יורם לרדו: המפה הזאת מנגישה את כלל כוחות החירום ואת כלל כוחות ההצלה.
יורם לרדו: היא מציגה בזמן אמת את אליפסת נפילת הטיל.
יורם לרדו: בצורה הזאת, כולם נמצאים על אותו בסיס מידע.
יורם לרדו: היא גם יודעת לשקף חתכים אחרים, של נפגעים ברשות, של נפגעים בבתי חולים וכן הלאה.
יורם לרדו: בסופו של דבר, כולנו נדבר על בסיס מערכת אחת, עם שפה מושגית אחת, ונתונים אחידים לכולם.
יורם לרדו: הדבר הזה הוא הבסיס הכי חשוב, מבחינתי, ביכולת לקבל החלטות.
יורם לרדו: זאת המערכת, רח"ל מתחברת אליה ומחברת את משרדי הממשלה לאותה מערכת שליטה ובקרה לאומית.
יורם לרדו: מי שמכיר את התחום, יודע שאין סוף לאנליטיקות שאתה יכול לעשות, וליכולת העיבוד והחיבור של כל מיני דברים, כדי לטייב את הנתונים שתקבל.
יורם לרדו: כך כל אחד בכל רמה יוכל לקבל את הנתונים הכי מדויקים ונכונים, שיעזרו לו לקבל את ההחלטות הכי נכונות.
יוסף טייב: הקמנו באוניברסיטת תל אביב את הלימודים לתואר שני בניהול מצבי אסון.
יוסף טייב: בטח אתה מכיר את המגמה הזאת.
יורם לרדו: הרציתי שם פעם.
יורם לרדו: שני הקים אותה, מי שהיה מנכ"ל שיב"א, וכן הלאה.
יורם לרדו: אני שואל מבחינת הקאדר שלכם, האם אתם מגייסים אנשים כאלה, מקצוענים, שזה התחום שלהם?
יורם לרדו: אנחנו מכשירים היום עשרות רבות של סטודנטים לתואר שני בניהול משברים ואסונות.
יורם לרדו: אני חושב שיש לך קאדר שהוא פרופסיונלי, ואתה יכול לתעל אותו לתוך הדברים האלה.
יורם לרדו: אנחנו עובדים עם יועצים ועם האקדמיות, וקונים מחקרים.
יורם לרדו: עכשיו הצטרפנו לתוכנית עמית ממשק, אם אתה מכיר, של דוקטורט אצלנו.
יורם לרדו: דרך אגב, המשימה של תרחיש הייחוס היא לקבוע לנו תרחיש או לעזור לנו לקבוע את תרחיש הייחוס בשינויי האקלים.
יורם לרדו: זה אירוע שבאמת מטריד את העולם, ואחד האנשים המוכשרים שאתה מדבר עליהם, עוזר לנו לגבש את תרחיש הייחוס הישראלי.
יורם לרדו: אנחנו עם חיבור לאקדמיה, רכישה של מחקרים וכן הלאה.
יוסף טייב: זאת הכשרה בתואר שני למקצוע.
יאיר גולן: יוסי, רבים מאנשי המילואים של פיקוד העורף – יש תוכנית הכשרה למי שבתפקידי פיקוד במילואים.
יאיר גולן: הוא מקבל תואר שני דרך מערכת הביטחון – הולכים ללמוד את התארים האלה.
רם בן ברק: חברים, אתם סוטים מהדיון.
רם בן ברק: אני מצטער להפריע לכם, זה אומנם מעניין.
יורם לרדו: אלה התהליכים המבצעיים.
יורם לרדו: תהליך מבצעי זה פרוצדורה, שמתחילה מגיבוש תמונת המצב.
יורם לרדו: היא עושה את העיבוד שלה, ובסופו של דבר, מקבלים בקצה שלה החלטות.
יורם לרדו: כל דבר כזה, כל שורה כאן מפורקת לאלף ואחת פעולות, שאומרות מי מעביר מידע, באיזה עיתוי, לאיזו תכלית וכולי.
יורם לרדו: הרעיון הוא באמת להביא תוצרים.
יורם לרדו: פיקוד העורף מגבש את מדיניות ההתגוננות שלו, שהיא מגבילה מאוד, והוא צריך להבין את המשמעויות של מדיניות ההתגוננות למשק, ליכולת הייצור וכן הלאה.
יורם לרדו: זה אחד הדברים שרח"ל משקפת, על מנת שהסיפור של הרציפות התפקודית ויכולת הייצור, יהיו כל הזמן בעיניהם של מקבלי ההחלטות.
יורם לרדו: וכשהם יקבלו החלטות, הם יבינו את המשמעות של העניין הזה.