GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורנה ברביבאי: זיו שילון, בבקשה.
זיו שילון: חבר'ה, אני כנראה לא אהיה כאן שוב ולכן חשוב לי להתייחס ולהגיד לכולכם
רם בן ברק: למה?
רם בן ברק: אתה מוזמן, זיו, מתי שאתה רוצה.
קריאה: תמיד.
זיו שילון: אני מקווה שלא כי אני מכיר את הנפשות הפועלות ואני יודע שהנושא הזה יילקח ברצינות.
קריאה: תנו לו ללכת להתפרנס.
קריאה: עזבו.
קריאה: זה מה שאנחנו רוצים, שהוא יתפרנס.
אורנה ברביבאי: צריך להביא עוד כמה מדליות.
זיו שילון: אני אומר דבר מאוד מאוד פשוט.
זיו שילון: האירוע הזה הוא בליבת הערכים של מדינת ישראל, השלם פה עולה על סך חלקיו.
זיו שילון: זה לא רק נכי צה"ל, זה כל חייל או חיילת שמתגייס להגן בגופו על מדינת ישראל, ואני לא אחזור על כל הדברים שנאמרו כאן.
זיו שילון: נקודה נוספת.
זיו שילון: רוב הדברים שאתם העליתם קיימים בתוך הרפורמה הזאת.
זיו שילון: גם קרני וגם כל הצוות, איתמר, מתעסקים בזה על בסיס יומי ליישום מיידי.
זיו שילון: אני מבקש מכם, חברים יקרים, Action items בדחיפות.
זיו שילון: יש למטה אנשים שבוערים מבפנים, ואני לא רוצה שהם יבערו מבחוץ.
זיו שילון: אני מקבל 1,600 מיילים מאז המינוי הזה, 1,600 מיילים, שמתי שני עוזרים ומזכירה ואני לא מצליח לעמוד בזה עדיין עד שהמערכת של משרד הביטחון תהיה מוכנה.
זיו שילון: 1,600 מיילים.
זיו שילון: הולכים בינינו אנשי צללים, שלא מוכרים, לא פנו, הם לא חלק מה-10,000 ומשהו בקשות האלה והם הולכים חיים מתים – אגב, גם בפציעות גוף.
זיו שילון: אני נלחמתי בשביל המדינה הזאת.
זיו שילון: אני אוהב את המדינה הזאת אהבת נפש, אני מעריך את כל מי שיושב פה ובטוח בפועלכם ובניסיונכם להוציא את זה לפועל.
זיו שילון: ואני מבקש מכם שבעוד חודש, כשאחיין שלי שמשרת ביחידת עוקץ בהכשרה ישאל אותי שאלה: דוד זיו, תגיד, אם אני אפצע ככה יזרקו אותי לכלבים?
זיו שילון: - אני אוכל לעמוד מולו במצח נחושה, בעיניים לא מזוגגות, להישיר מבט ולהגיד לו: אין סיכוי, ברק, מדינת ישראל מטפלת בפצועים שלה.
אורנה ברביבאי: תודה רבה, זיו.
אורנה ברביבאי: אני רוצה להפנות, לפני שאני אסכם את הוועדה, התייחסות לתא"ל מישל ינקו, ראש מטה כוח אדם, והשאלה הספציפית שאני מבקשת: בתוך כל הרפורמה המוצעת זה האופן שצה"ל רואה, רוצה לראות את האחריות לשיתוף הפעולה בתהליך ההכרה, החל מדוח הפציעה שמוגש בזמן אמת, כשחיילים בכלל לא חושבים על זה שהם צריכים לדבר במונחים של תביעה מול מערכת הביטחון, בתיעוד של זה, בסנכרון של זה ובחיבור בין המערכות, ועבור בליווי שאנחנו מכירים היטב, ביכולת של מערך הנפגעים ללוות אותו.
אורנה ברביבאי: בבקשה בקצרה כדי שנוכל לסכם את הדיון.
תא"ל מישל ינקו: בוקר טוב, יושבת-הראש, מכובדיי, אני באמת אהיה קצר לאור לוחות הזמנים ואתייחס בשתיים-שלוש נקודות מאוד מהירות.
תא"ל מישל ינקו: אחד, אי אפשר לפתוח, בטח דיון כזה, מבלי להגיד שצה"ל כרגע רוצה לפתוח באיחולי החלמה מהירה לאיציק סעידיאן ולכלל פצועי צה"ל, בתקווה במהרה.
תא"ל מישל ינקו: הדיון מבחינתי, כפי שהגדיר זאת מצוין זיו בהתייחסות האחרונה שלו, הוא משפיע על חובתנו הערכית והמוסרית כלפי הנכים והפצועים, אבל לא רק.
תא"ל מישל ינקו: הוא משפיע גם כלפי הלוחמים שלנו במשמרת הנוכחית והוא מסר מאוד משמעותי מבחינתנו, בטח לדורות הבאים.
תא"ל מישל ינקו: אנחנו רואים חשיבות עליונה ביכולת שלנו להמשיך וללוות את נפגעי צה"ל ובני המשפחות שלהם.
תא"ל מישל ינקו: אני חושב שגם כאן היטיב לתאר זאת יושב-ראש ארגון נכי צה"ל, מר עידן קלימן, בצורה הכי אותנטית, רגישה ומרגשת, וזה המסר, לפחות מבחינתנו, המשמעותי ביותר כשאנחנו שולחים את אנשינו למשימות האלה.
תא"ל מישל ינקו: לשאלתך, יושבת-ראש הוועדה, אנחנו חלק מלא בעבודה של משרד הביטחון כפי שהוצגה כאן.
תא"ל מישל ינקו: אנחנו חלק מההמלצות, אנחנו משולבים בכל הצוותים, אנחנו מבינים שאנחנו רגל שלישית בתוך המשולש: משרד הביטחון, אגף השיקום, ארגון נכי צה"ל, ואנחנו, ביכולת שלנו כפי שעושים אל מול המשפחות השכולות, ללוות את הפצועים ואת הנכים שאנחנו מחויבים אליהם וזו בעינינו זכות אדירה.
תא"ל מישל ינקו: לכן, לשאלתך, אנחנו משולבים לחלוטין ביכולת שלנו להסתכל איך אנחנו עושים את זה טוב יותר.
תא"ל מישל ינקו: זה הוצג עד הרמטכ"ל, משולבים באופן מלא בעבודה וכולנו תקווה שנוכל להוציא את זה לדרך כמה שיותר מהר.
אורנה ברביבאי: אני חושבת שזו החלטה נכונה ואנחנו עוד נעמוד בקשר על האופן שבו זה מתורגם גם לממשק ולחיבור בין המערכות בזמן אמת בעת לחימה ובמערכה שבין המערכות.
אורנה ברביבאי: אני מודה לכל מי שהתייחס.
אורנה ברביבאי: אני מתנצלת בפני נציגת ביטוח לאומי, בפני נציגת מרכז המחקר של הכנסת ובפני כל אותם נכים שהיו איתנו בזום, לרבות המשפחות ואימא מיוחדת ספציפית שביקשה להתייחס.
אורנה ברביבאי: ניסיתי לתת לדיון הזה נופך פרקטי של צורך לשים את הפערים, מתוך הכרה ארוכה ומתמשכת בחשיבות של העניין הזה, ואם לא שמענו את כולם זה לא אומר שאתם לא מספיק חשובים ומה שאמרתם לא בא לידי ביטוי.
אורנה ברביבאי: אני העמקתי בקריאה ברפורמה המוצעת, בעיניי היא מבטאת היטב את המכלול של הנושאים שעלו לאורך השנים.
אורנה ברביבאי: הסתכלתי גם בהמלצות חקיקה לאורך השנים ומה אושר ומה לא, ואני חושבת שיש פה שינוי מהותי.
אורנה ברביבאי: כולם תקפצו ותגידו לי, קודם כול הכסף, אני אומר: כסף חשוב, אני חושבת שהרוביקון, הדבר המשמעותי בחציית קו תודעה נחצה היום, בעיניי, בהבנה שארגון נכי צה"ל מיוצג לצד מערכת הביטחון, זה הפך להיות גוף אחד.
אורנה ברביבאי: שנים זה היה בשינוי.
אורנה ברביבאי: אני זוכרת אותך בוועדה הזאת לפני מספר חודשים כאן מלין – ואני זוכרת גם את הגישה שהייתה אז – ובעיניי, אני מאוד מאוד שמחה לראות את השינוי המהיר והמיידי.
אורנה ברביבאי: חבל, חבל, חבל שהגענו למקרה קיצון כזה של איציק סעידיאן – שוב, איחולי החלמה – כדי להגיע לזה, אבל בעייני, מכאן אי אפשר יהיה ללכת אחורה, ובהיבט הערכי קודם כול קרה דבר.
אורנה ברביבאי: אם אני מתייחסת עכשיו לעניין הזה של מה מאפשר את השינוי, זה באמת התקציב, ובלי התקציב לא תוכלו, כל המערכת, לממש את הכללים ואת העקרונות ששמתם.
אורנה ברביבאי: ואני קוראת מפה, מוועדת חוץ וביטחון, לראש הממשלה, לא פחות מזה, שמעתי את אגף התקציבים ואני אומרת לכם: שמענו אותו, הוא מבצע את תפקידו, התשובה שלו היא בהתייחס למה שנאמר.
אורנה ברביבאי: אני לא רוצה להיות פופוליסטית.
אורנה ברביבאי: אני רוצה לומר לכם שמבחינתו, זה גדול עליו, זה מה שהוא אומר לנו, אין תקציב, אני לא יודע לחלק.
אורנה ברביבאי: ואני אומרת למי שנושא באחריות – לפחות לעת עתה – על כל מה שקורה במדינה הזאת ועל סדרי העדיפויות: תתכבדו לאשר בתוך כל הכאוס הזה את מה שדורש שיפור ומענה מיידי, והתקציב צריך להיות מאושר מיידית ולהיות מסומן.
אורנה ברביבאי: אני חושבת שיש פה שאלה מאוד גדולה אם התקציב צריך להיות בנפרד ממשרד הביטחון.
אורנה ברביבאי: אני לא רוצה להתייחס לזה כיושבת-ראש הוועדה, אני אומר את דעתי האישית – אני חושבת שזה צריך להיות צבוע בתוך תקציב משרד הביטחון ולא בנפרד - -
זיו שילון: פרח מוגן.
אורנה ברביבאי: - - כדי שהאחריות תהיה.
אורנה ברביבאי: שלא תעלו על דעתכם שמשרד אחר יהיה מסוגל לייצג את זה יותר טוב ממשרד הביטחון.
אורנה ברביבאי: אני כן חושבת שזה צריך להיות בנפרד אבל לא כאן זה יסוכם.
עידן קלימן: נכי צה"ל רוצים להיות מטופלים על ידי משרד הביטחון.
אורנה ברביבאי: אני חושבת שרק כך.
אורנה ברביבאי: נשלחתם, לחמתם, חלק לא חזרו, ומי שחזר, חזר חלקכם בפגיעה בגוף ובנפש.
אורנה ברביבאי: ואני רוצה להגיד בעניין הזה, הסיפור הוא לא רק פוסט טראומה.
אורנה ברביבאי: פוסט טראומה הוא על השולחן, הוא מלובן, הוא נדון בגלל דחיפותו כרגע אבל צריך להסתכל על כל המכלול כי בעיות היסוד, בעיות השורש, עוד מחייבות אותנו להעמקה בזה ואני רוצה להתייחס לכלל הדבר.
אורנה ברביבאי: אני חושבת שנושא צה"ל והחיבור הוא מאוד משמעותי והוא יהיה חלק מהבקרה והמעקב לאופן הסנכרון, כי בעיניי יש פה דבר – במובן הקונקרטי – שחייל, חיילת נפצעים, מי נושא באחריות באותו רגע, איך זה מתווך ואיך לא משאירים את החייל, חיילת ובני משפחותיהם להילחם על הדבר הזה.
זיו שילון: קבענו שתהיה חפיפה.
אורנה ברביבאי: אני חושבת שצריך לראות איך החפיפה הזאת מתבצעת, יש לי מחשבות בעניין ואני אנסה לסייע בקידום של הנושא הזה.
אורנה ברביבאי: אני חושבת שיש פה התעלמות – ראיתי בדוח, ברפורמה – בעניין של הגידול הדמוגרפי.
אורנה ברביבאי: יש פה כאילו איזו מחשבה שאפשר לקבע את זה על בסיס עקרונות מהעבר.
אורנה ברביבאי: יש גידול דמוגרפי משמעותי, וטוב שכך לשמחתנו.
אורנה ברביבאי: אנחנו נלחמים על הצורך להבטיח גיוס לצבא, נופלות ממשלות על זה, על חשיבות השוויון, חשיבות הגיוס.
אורנה ברביבאי: אי אפשר להתעלם מזה שכאשר יתגייסו לצבא צעירים וצעירות, ההתייחסות תהיה – אין מספיק משאבים כדי לתת להם מענה, וחלק מהעניין צריך להתייחס לא רק להווה של כאן ועכשיו אלא אופן התפתחות מערכת הביטחון בכללותה, על היבט הגידול בתקציב.
אורנה ברביבאי: ואני אומרת לכם בהיבט של מומנטום, מה שלא ייעשה עכשיו בעוגנים שיסוכמו, תתקשו על אחת כמה.
עידן קלימן: חד-משמעית.
עידן קלימן: לא מתפשרים.
אורנה ברביבאי: ולכן אני אומרת לכם, המאמץ שלכם ילווה בוועדת חוץ וביטחון – בראשותי או לא בראשותי – אני משוכנעת שאני מדברת בשם כל מי שישב על הכיסא הזה בעתיד, בבקרה ובמעקב צמוד כדי להבטיח שהדבר הזה מתממש ושההבטחות האלה הן לא ריקות מתוכן והן לא דברי אמירה פופוליסטיים אלא שיש להם בסיס.
אורנה ברביבאי: אני מקבלת את ההמלצה שצריך לקיים ועדה ייחודית לנכי צה"ל, היא תבוטא בוועדת משנה לכוח אדם.
אורנה ברביבאי: בגלל זמניות הוועדה לא חשבתי שצריך להקים את ועדת משנה לכוח אדם כרגע.
אורנה ברביבאי: היא תוקם לאלתר והיא תהיה ועדת משנה לכוח אדם ונכי צה"ל משום שהיא רואה את המכלול, ותאמינו לי שהחיבור הזה הוא הכרחי כדי לתת את התשובות.
אורנה ברביבאי: אני אומרת גם לכם, משרד הביטחון, אנחנו נעקוב אחרי מה שאמרת.
אורנה ברביבאי: אמרת שישה שבועות, המונה שלי התחיל לפעול, וכוח המשימה הזה ששמת, הוא בהחלט נראה מגוון והטרוגני באופן שבו אנשים יתחילו לעבוד, אנחנו נבקש מכם להתייחס ולתת מענה לאיזה מסקנות הגעתם ואיך זה בא לידי מימוש.
אורנה ברביבאי: אמרת פה, עידן, שתפקידו של חייל לשמור על האזרח.
אורנה ברביבאי: בחוויה האישית שלי, אני מרגישה שכולנו כאן, חובתנו עכשיו – של האזרחים, אנחנו, בתפקיד שלנו כאן כבית המחוקקים, בוודאי במשרדי הממשלה – להגן על האזרחים.
אורנה ברביבאי: זאת חובה ערכית שההדדיות בלגיטימיות שאתה שולח חייל, חיילת לקרב, היא הכרח – ואמר את זה זיו, ואתה רוצה להבטיח לאחיין שלך – אני רוצה להבטיח לכל מי שיבוא בשערי צה"ל וירגיש שברמה הערכית הוא נותן את כל מה שהוא יכול למען ביטחון המדינה, שאנחנו ראויים לאותה הקרבה, והלוואי וכולם בעזרת השם יחזרו בשלום הביתה.
זיו שילון: גם לאימא ואבא שלו.
אורנה ברביבאי: והדבר האחרון שאני רוצה להגיד: הכאוס הפוליטי – זאת ועדה שתכליתה להיות א-פוליטית משום שביטחון המדינה חשוב לכולנו, אני רוצה לקוות, באותה מידה.
אורנה ברביבאי: זה לא משנה באיזה תרחיש פוליטי אנחנו נמצאים ולאן אנחנו הולכים.
אורנה ברביבאי: אני קוראת לראש הממשלה מכאן לעמוד בהבטחה שלו.
אורנה ברביבאי: התחייבת לפני שבועיים, אמרת שתוך שבועיים תממש את העניין הזה, לא להטיל את זה על תתי רמות כאלה ואחרות.
אורנה ברביבאי: לשר האוצר ספציפית – שכמו שידע למצוא בנסיבות של הקורונה בשנה האחרונה מקורות תקציב ייעודיים כדי לתת מענה – אני קוראת גם לראש הממשלה וגם לשר האוצר לתת פתרונות תקציביים לאלתר כדי לממש את הרפורמה הזאת, שדומה שהיא גם לא הייתה מוגזמת, לפחות מנקודת ראותי.
אורנה ברביבאי: היא שיקפה פער, אני אומרת חלקי.
אורנה ברביבאי: מדובר פה על שני טווחי זמן של ה-380 מיליון ואחר כך העלייה לאותם מיליארד פלוס שקלים שאתה דיברת עליהם, עידן, ולהבנתי, אסור לחכות עוד דקה כדי שזה ימומש.
אורנה ברביבאי: ובואו לא נהיה חכמים בדיעבד, כמו באסון מירון, שנגיד: ידענו, זה היה כתוב על הקיר, ראינו את הדברים קורים ולא יכולנו לעשות.
אורנה ברביבאי: אנחנו יודעים מה צריך לעשות, אנחנו חושבים שיש תוכנית מסודרת.
אורנה ברביבאי: אני חושבת שהרפורמה הזאת משקפת נאמנה.
אורנה ברביבאי: בואו – הנושאים באחריות לקיומה של חברה מתוקנת בישראל – תממשו את האחריות המוטלת עליכם כפי שמצופה במדינה דמוקרטית.
אורנה ברביבאי: תודה רבה לכל מי שלקח חלק בדיון.
קריאות: תודה רבה.
אורנה ברביבאי: אני פותחת את הדיון.
אורנה ברביבאי: צוהריים טובים.
אורנה ברביבאי: זה דיון פתוח שיימשך עד השעה 15:30.
אורנה ברביבאי: בראשית הדיון אני רוצה לומר – חלקכם היו בדיון הקודם.
אורנה ברביבאי: לדעתי מהאנשים שנוכחים פה, גם בזום, רובכם לא הייתם שם.
אורנה ברביבאי: אני רוצה לייצר את החיבור ואת ההקשר.
אורנה ברביבאי: הדיון הקודם שלנו היה דיון חסוי, ותכליתו הייתה לראות איך מדינת ישראל מתמודדת עם האתגר הביטחוני המערכתי הרחב שאל מולו היא ניצבת, אבל כשאנחנו מדברים על ההקשרים בין הזירות והזיקות, אי אפשר היה להתעלם מהם, ולכן ביקשנו התייחסות גם של הצבא, גם של המשטרה בדיון סגור שהתייחס לזה.
אורנה ברביבאי: לאורך כל הדיון – ואני מודה שהתקשיתי לעשות את ההבחנה לנוכח בקשות חברי הכנסת – עלתה שאלה לגבי המצב המיוחד בעורף, שבצורה כזאת או אחרת קשור למערכה הגדולה, ולכן מלכתחילה ניגשנו לעניין של הפיצול, משום שבחובה שלנו מול אזרחי המדינה למציאות שבה אנחנו מצויים בימים האחרונים נדרשת התייחסות רחבה של גורמי הממשלה השונים – איך אנחנו נותנים מענה בהקשרים רחבים של המצב בעורף, תפקוד העורף, היכולת של האזרחים לתפקד, מתוקף מה הם יקבלו את הזכויות שלהם עכשיו או בהמשך, כשהם יידרשו לזה.
אורנה ברביבאי: לכן התעקשתי שהדיון הזה יהיה פתוח, למרות שחלק מהאנשים חשבו שנכון שהוא יהיה סגור.
אורנה ברביבאי: אני אומרת שאנחנו כבית המחוקקים – בוודאי במצב פוליטי כל כך מורכב – נכון שניתן תשובות לאזרחים שמצפים לכך.
אורנה ברביבאי: הדיון הוא ארוך, אבל הוא עם הרבה מאוד דוברים.
אורנה ברביבאי: חלק מראשי הרשויות נמצאים אתנו, אנחנו ניתן להם הזדמנות לדבר בזום.
אורנה ברביבאי: אני מבקשת מכולם לגלות בגרות גם באופן שבו אתם נותנים לסוקרים להגיד את הדברים – ואחר כך אני מבטיחה שאני אעשה כל מאמץ לתת הזדמנות לכל חברי הכנסת לשאול.
אורנה ברביבאי: תעזרו לי בבקשה לנהל את הדיון הזה שיהיה אפקטיבי, שלא יהיה מצב של קריאות ביניים וכולי, וכך לא ניתן לאנשים להציג את הדברים ולא נצא עם התובנות הנדרשות כלפי אזרחי המדינה.
אורנה ברביבאי: אנחנו מתחילים.
אורנה ברביבאי: אני רוצה להתחיל בזה שהגיעה אלינו בקשה אתמול, ה-12 במאי 2021, ממזכיר הממשלה.
אורנה ברביבאי: הוא פונה אליי כיו"ר ועדת החוץ והביטחון, והוא מתכבד להודיע לי כי הממשלה החליטה היום, 12 במאי – לאמור אתמול – בהתאם לסמכותה לפי סעיף 9ג(ב)(3) לחוק ההתגוננות האזרחית להאריך את תוקף הכרזת שר הביטחון מיום 10 במאי 2021 בשעה 19:50 על מצב מיוחד בעורף בתחום המתואר במפה אשר צורפה להכרזה.
אורנה ברביבאי: הממשלה מודיעה לוועדת החוץ על כך שהיא מבקשת אישור להארכת תוקפה של הכרזה זו עד ליום 26 במאי 2021, סדר גודל של שבועיים, ומבקשת לקיים דיון דחוף.
אורנה ברביבאי: הוא מצרף את החלטת הממשלה מה-12 במאי, לרבות אותה מפה.
אורנה ברביבאי: אני רוצה להגיד את זה בקול רם כבר בהתחלה כדי שנבין על מה אנחנו מדברים.
אורנה ברביבאי: רשימת היישובים אשר נמצאים תחת הכרזת מצב חירום מיוחד בעורף – יש לכם ובכל זאת אני אומר אותה: שרון, דן, ירקון, השפלה, דרום השפלה, ירושלים, בית שמש, עוטף עזה, לכיש, מערב לכיש, מערב הנגב, מרכז הנגב ודרום הנגב.
אורנה ברביבאי: אלה הנסיבות.
אורנה ברביבאי: אני אומר שבסוף הדיון הזה נגיע להצבעה כולנו כאן גם על משך הסמכות שלנו והיכולת שלנו להצביע גם על הבקשה עצמה, על המהות שלה, על היישובים ועל משך הגדרת הזמן המיוחד הזה לצורך זכויות ותהליכים שעוד יהיו בהמשך.
אורנה ברביבאי: כדי שאנחנו, חברי הכנסת, נוכל להצביע בשום שכל ולהבין מה מבקשים מאתנו, אנחנו רוצים ללמוד מה המשמעות של המצב המיוחד הזה, ולמה לאורו אנחנו צריכים לקבל את ההחלטה ולהמליץ.
אורנה ברביבאי: אני רוצה להתחיל ראשון עם תת אלוף איציק בר, רמ"ט פיקוד העורף, שנמצא בזום.
איציק בר: צוהריים טובים.
איציק בר: אני מבקש שתשתפו את המצגת שנשלחה אליכם כדי שנוכל להציג את זה בצורה מסודרת.
שמואל לטקו: אין לנו מצגת, לא שלחתם לנו.
שמואל לטקו: הוא יכול לשתף.
איציק בר: אני מיד אדאג לשתף.
איציק בר: אני רוצה להתחיל מהנושא הכי חשוב.
איציק בר: אני אגע בתמונת מצב עורף, אני אדבר על מדיניות ההתגוננות, אני אדבר על סוגיות מיגון-התראה, ובסוף אגע בסוגיה של מצב מיוחד בעורף, למה אני ממליץ להשאיר עד ה-26 במאי, מה הרכיב הזה מאפשר לי.
איציק בר: בהיבט של תמונת מצב עורף – אנחנו נמצאים ב-1,369 שיגורים מתחילת המערכה הנוכחית.
איציק בר: זה חצה את מרחב ה-48 שעות.
איציק בר: רק לעשות השוואה לצוק איתן, בצוק איתן נורו 4,000 שיגורים במשך 50 ימים, אז אפשר להבין את השינוי בין המערכה הקודמת למערכה הנוכחית בהקשר של היקף הירי.
איציק בר: אנחנו מדברים על קרוב ל-264 נפילות בתוך שטח בנוי, מן הסתם, לא כל מה שנורה נפל.
איציק בר: אנחנו מדברים על 167 אירועי נזק והרס – נתחבר עוד מעט לסיפור של מצב מיוחד בעורף.
איציק בר: אנחנו מדברים על ארבעה אירועים משמעותיים.
איציק בר: מגמות עיקריות: אנחנו אחרי תהליך של גיוס אנשי מילואים, 1,000 במספר.
איציק בר: כל החטיבה הסדירה נמצאת בשטח.
איציק בר: לאור המצב המיוחד בעורף הפו"ש הוא של פיקוד העורף, וזו החשיבות של הדברים.
איציק בר: אנחנו מסייעים לכב"ה, מד"א ובתי החולים.
איציק בר: אני אגע בנתונים המספריים.
איציק בר: כב"ה מגויסים עם 86 כבאים כתומים, מד"א – 154 אנשים מגויסים, ובבתי החולים כרגע מתגברים 135 בעלי תפקידים את המרחב האזרחי.
איציק בר: "חלב שקדים" דיפרנציאלי 80-0: חלב שקדים זו פקודה שמנחה את כל מה שקשור במדיניות שינוע חומרים מסוכנים באירוע מלחמה, הוא נגזר ממצב מיוחד בעורף.
איציק בר: ללא מצב מיוחד בעורף אי אפשר להנחות בכל מה שקשור בבקרה ושליטה של תנועה של חומרים מסוכנים כדי למנוע מצב שבו ירי יגרום לנזק אגבי כתוצאה מהדברים.
איציק בר: מדיניות ההתגוננות – זאת היא מדיניות ההתגוננות שהפיקוד נמצא בה כיום, זאת גם ההמלצה שלנו ל-48 שעות הקרובות.
איציק בר: אפשר לראות את האזורים על פי מרחבי ההתגוננות.
איציק בר: אני לא אפרט פה את כל המשמעות יותר מדי, אני אגע רק בבולט, שאפשר לראות בין מרחב עוטף עזה ועד ירקון לשאר הארץ מה הדבר הזה אומר בדברים המרכזיים של המגבלות.
איציק בר: לדוגמה, הסוגיה של התקהלות בשטח פתוח ובשטח בנוי, סוגית מקומות העבודה ופעולות הסקטור האזרחי והציבורי ופעילות החינוך השונה.
איציק בר: זה בהקשר של מדיניות ההתגוננות, היא נגזרת ממצב מיוחד בעורף.
איציק בר: בין שעת התקפה למצב מיוחד בעורף, אם אין לנו מצב מיוחד בעורף, אי אפשר להנחות ל-72 שעות וזה מקשה מאוד על יציבות המשק.
איציק בר: בהיבט המיגון – אני אגע במה עשינו ב-48 השעות האחרונות.
איציק בר: חיזקנו את המיגון המתפרץ.
איציק בר: כל מה שרואים פה בתמונות – הן אותנטיות לפעילות של אתמול, גם באופקים, מרחבים, באשקלון, בניר עם, במועצה אזורית חוף אשקלון, בבית חולים ברזילי כדי לאפשר את היכולת להגיע ולקבל שירותים בבית החולים.
איציק בר: אפשר לראות פה את הפירוט של כל מה שטופל.
איציק בר: אני אגיד שבשנת 2021 היו פה פרויקטים בעלות של 23 מיליון שקל בהקשר של תמיכה במרחב הדרומי.
איציק בר: אני אציין פה שבאזור של 7-0 ק"מ, שזה מרחב פיקוד הדרום-עוטף עזה, אנחנו ללא פערי מיגון בבתים הפרטיים, ו-40-7, אנחנו בפערים של 76,000 דירות אב, שזה אומר 22.37% פערי מיגון.
איציק בר: בעולם ההתראה אפשר לראות פה את היקף הפעמים שהתרענו לאזרח בחתך הימים השונים.
איציק בר: אני אציין שפיקוד העורף עם אפליקציה חדשה.
איציק בר: בימים האחרונים 350,000 תושבים הורידו את האפליקציה, דבר שמעיד גם על תרבות של חירום וגם מאפיין מאוד את מצב הנוכחי.
איציק בר: מצב מיוחד בעורף – למה אני מבקש לאשר לבקשת משרד הביטחון?
איציק בר: ללא מצב מיוחד בעורף פיקוד העורף לא יכול לפקוד להפעיל את הפו"ש, את הפיקוד והשליטה במרחב האזרחי.
איציק בר: אי אפשר להכריז משק בשעת חירום – אני מאמין שרח"ל יתייחסו לנושא הזה.
איציק בר: אני לא יכול להנחות מדיניות התכוננות ולהנחות את האזרח, סקטור ציבורי ופרטי, לפעול במרחב ללא מצב מיוחד בעורף.
איציק בר: אזרחים שביתם נפגע כתוצאה מירי לא יקבלו שיפוי בנושא.
איציק בר: סיוע לארגוני עזר – גיוס סד"כ מילואים לכב"ה ומד"א מחייב את המצב המיוחד בעורף.
איציק בר: היציבות של חלב שקדים, הבקרה והשליטה בנושא חומרים מסוכנים חייב להיות תחת ההגדרה של מצב מיוחד בעורף.
איציק בר: אלה הדברים המרכזיים שמחייבים את ההארכה.
איציק בר: למה לשבועיים?
איציק בר: כדי לייצר יציבות בהיבט של התכנון שלנו קדימה.
איציק בר: אנחנו בדיון בלמ"סי, לכן אני לא אפרט דברים נוספים, אבל אני חייב להיערך גם לפעולות ותוכניות שצה"ל מתכנן כחלק מסד הכלים שעומד לרשותו.
איציק בר: עבודה בשעת התקפה, שהיא תקפה רק ל-24 שעות לא מאפשרת יציבות בעורף בהקשר של מדיניות ומענה מיטבי לאזרח, לכן אני מבקש להאריך את זה למשך שבועיים.
איציק בר: היה והמבצע יסתיים, ניתן לבטל את הצו של מצב מיוחד בעורף בכל נקודת זמן והוא לא נדרש להיות בתוקף עד לסיום ההגדרה שלו.
איציק בר: עד כאן, תודה.
אורנה ברביבאי: להבנתך, רמ"ט פיקוד העורף, המענה של פיקוד העורף למול האיומים שהוצגו לנו בדיון הקודם הוא מענה מלא כי לא הצגת פער.
אורנה ברביבאי: אני אומרת את זה כי בהמשך נשמע את ראשי הרשויות, אני מניחה שיעלו דברים.
אורנה ברביבאי: בפתיח שלך אתה אומר שלהבנתך ניתן מענה מקסימלי של פיקוד העורף לצרכים השונים במצב המיוחד שבו אנחנו נמצאים.
איציק בר: וגם ציינתי שיש פערים מובנים שהם בתוקף.
איציק בר: אמרתי שבמרחב ה-40-7 ק"מ יש פער של 23% פערי מיגון.
איציק בר: לא אמרתי שפיקוד העורף נמצא במיטבו בהקשר של מוכנות המרחב האזרחי.
איציק בר: יש פערים במרחב האזרחי, יש שוני בין מרחב ה-7-0 ק"מ, רוצה לומר מרחב העוטף, ליתר המקומות.
איציק בר: אני אומר שללא מצב מיוחד בעורף פיקוד העורף ייפגע ביכולת שלו לתת מענה מפיקוד ושליטה דרך מענה נדרש למרחב האזרחי – אזרח, רשויות וכדומה.
אורנה ברביבאי: אתה ברור, ואתה אומר שהצו הזה נדרש כדי לממש את האחריות שלכם במקסימום שאתם יכולים לתת.
אורנה ברביבאי: אני מבקשת, תת אלוף איציק בר, שתישאר אתנו לאורך כל הדיון משום שהשאלות שיעלו אחר כך גם מראשי הרשויות וגם מחברי הכנסת – אני מניחה שתידרש לתשובה.
אורנה ברביבאי: אני בכוונה עוצרת את חברי הכנסת מלשאול שאלות ספציפיות כרגע כדי לאפשר את רצף הדיון.
אורנה ברביבאי: גל גלבוע, ראש חטיבת תורה ברח"ל, משרד הביטחון.
גל גלבוע: מתן האפשרות למצב מיוחד בעורף מכניסה באופן אוטומטי מצב הפעלה של מל"ח, שזה מקנה לוועדת המל"ח העליונה באמצעות מטה מל"ח ארצי, שזו רח"ל, להנחות את שרשרת ועדות המל"ח ולהבטיח את אספקת המוצרים והשירותים במשק על מנת שלא ייווצרו פערים.
גל גלבוע: זו המשמעות של זה.
אורנה ברביבאי: ואת כמובן מבקשת מאתנו לאשר בהתאם למה שנדרש.
גל גלבוע: בהחלט.
אורנה ברביבאי: את יכולה להגיד מילה על האופן שבו רח"ל מממשת את האחריות שלה בנסיבות הקיימות?
גל גלבוע: רח"ל מממשת את האחריות שלה באמצעות הנחיה של משרדי הממשלה השונים בתחומי אספקת המוצרים והשירותים ואת מה שנקרא שרשרת ועדת המל"ח – מוועדת המל"ח העליונה דרך ועדות מל"ח מחוזיות, שכבר התחילו להתכנס ומתכנסות אחת ליום ביחד עם נציגי פיקוד העורף והמשרדים הממשלתיים, ועד לרשויות המקומיות, שהן ועדת המל"ח המקומית.
שמואל לטקו: פתחתם חמ"ל.
גל גלבוע: החמ"ל פתוח, הוא נתפתח אתמול, הוא מאויש, עם שעון לחימה מלא.
שמואל לטקו: עם הנציגים של משרדי הממשלה?
אורנה ברביבאי: כלל משרדי הממשלה.
גל גלבוע: כלל משרדי הממשלה.
אורנה ברביבאי: להבנתך יש איזשהו פער שבעת הזאת בנסיבות של המצב הקיים אנחנו צריכים לדעת, להכיר בו?
גל גלבוע: כרגע אין פערים משקיים בכלל במשק.
אורנה ברביבאי: אני מקווה שככה גם הדוברים האחרים יאמרו.
אורנה ברביבאי: משרד האוצר, אמיר דהן, מנהל מחלקת פיצויים במס רכוש, רשות המיסים, בבקשה.
אורנה ברביבאי: הוא נמצא אתנו בזום?
מירב כהן: אני בזום.
מירב כהן: שלום.
אורנה ברביבאי: נדרשת להתייחס למענה בנסיבות הקיימות.
אורנה ברביבאי: שלחנו מצע ובו נדרשת להתייחס לסיוע ולמענה.
אורנה ברביבאי: לצערנו, אנחנו מרובים באירועים דומים כאלה ואחרים בעצימות כזאת או אחרת.
אורנה ברביבאי: איך אתם נערכים לתת מענה?
אורנה ברביבאי: בנסיבות האלה אלו לא רק האיומים מבחוץ, זה גם בתוך הבית והנזקים שכולנו רואים בעין.
אורנה ברביבאי: מה המענה שמשרד האוצר נערך לתת לאזרחים?
מירב כהן: משרד האוצר נערך לכל אזורי הלחימה כבר לפני 15 שנה, לא לאירוע הספציפי הזה.
מירב כהן: כרגע פתחנו שני מוקדים ממוגנים – אחד נמצא באשקלון, אחד נמצא ברמת גן, והוא מטפל באזור תל אביב וכל הסביבה מסביב.
מירב כהן: בדרום המוקד באשקלון.
מירב כהן: אנחנו מטפלים גם בנזקי המלחמה וגם בנזקי המהומות.
מירב כהן: בנוסף, יש לנו חוליות שיושבות גם בחיפה וגם בירושלים, שמטפלות בנזקים שנגרמים בירושלים, בנזקים שנגרמים בחיפה, בעכו, בלוד.
מירב כהן: אנחנו נמצאים היום בצוהריים בלוד בתיאום עם המשטרה.
מירב כהן: אנחנו מטפלים בשני סוגי הנזקים – גם בתוך הארץ וגם בנזקי הטילים.
אורנה ברביבאי: התשובה כרגע מניחה את הדעת, אבל אני מניחה שיעלו שאלות שקשורות לנזקים העקיפים וההסדר החוקי בהקשר של הנזקים העקיפים האלה.
אורנה ברביבאי: אני משוכנעת.
מירב כהן: בנושא של הנזקים העקיפים, זה פחות אצלנו, אבל צריכה להיות החלטת ממשלה.
מירב כהן: אבל אוקיי, אני פה.
מירב כהן: אני פה לשאלות.
מירב כהן: יש כאן גם חברים מאגף התקציבים שיוכלו לענות על הנושא זה.
אורנה ברביבאי: תיכף אני עוברת לאגף התקציבים.
אורנה ברביבאי: אני אומרת את זה כדי להבטיח את סדר הדיון.
אורנה ברביבאי: אתם מציגים את הפתרון, אבל לא בהכרח זה הפתרון שאחרים חותמים עליו.
אורנה ברביבאי: מעין נשר, רכזת פנים באגף התקציבים, בזום.
אורנה ברביבאי: לא נמצאת.
אורנה ברביבאי: נתנאל אושרי, רכז מינהל ורכוש באגף התקציבים.
אורנה ברביבאי: גם לא נמצא?
אורנה ברביבאי: תשתדלו תוך כדי שיעלו.
אורנה ברביבאי: אני עוברת למרכז השלטון המקומי, לחובב צברי, נמצא כאן.
אורנה ברביבאי: שלום אדוני.
חובב צברי: שלום וברכה.
חובב צברי: תודה ליושבת-ראש.
חובב צברי: אני רוצה לומר כמה דברים: א', בעניין הסוגיה שאנחנו נמצאים בה בשומר החומות, הציג גם רמ"ט פיקוד העורף את הנושא של המיגון.
חובב צברי: אני חושב שהדבר שנמצא לפתחנו בעניין זה קודם כל המיגון של כל מי שנמצא באזור.
חובב צברי: אנחנו יודעים שמדובר בתלול מסלול, ועדיין ראינו את הפגיעות שישנן.
חובב צברי: לא לכולם יש ממ"ד, לא לכולם יש מקלטים, ולכן אחד הדברים שבפיקוד העורף צריכים להשלים זה כל נושא המיגון של כל האזור שנמצא בטווחים שבהם תחליטו או שהוחלט כבר על מצב מיוחד בעורף.
חובב צברי: כרגע זה הוגדר על 80 ק"מ, לכן צריך לתת מענה.
חובב צברי: זו גם הזדמנות שלנו בעניין.
אורנה ברביבאי: מה אתה חושב שצריך להיות?
חובב צברי: אני חושב שצריך להשלים מיגוניות.
חובב צברי: כמו שהשלימו – אמר את זה רמ"ט פיקוד העורף – בכל מה שנקרא העוטף, 7 ק"מ, אין פער מיגון, וזה בסדר גמור, ככה זה צריך להיות.
חובב צברי: אותו דבר לגבי כל אותם 40, וגם 80.
חובב צברי: לעשות איזשהו מדרג שבו אנחנו יודעים לתת מענה טוב יותר.
חובב צברי: הוא דיבר על 23% חסרים בעניין, גם את זה צריך להשלים.
חובב צברי: לדעתי זה לפתחנו כדי שבסוף נציל את חיי האדם שנמצאים בסיפור ואין להם את המיגון, כי יש בתים ישנים ואין להם גם אפשרות להגיע למקלטים קרובים.
חובב צברי: דרך אגב, גם בעניין של המקלטים הישנים צריך לעשות עבודה ולא לוותר בעניין.
חובב צברי: חלק אנחנו עושים ברשויות המקומיות ומטפלים בנושא של המקלוט, וזה נותן מענה.
חובב צברי: בסוף הסיכון האמיתי לחיי אדם היום זה הנושא של התלול מסלול, שזה המיגון.
חובב צברי: דבר שני - - -
יאיר גולן: סליחה שאני מוסיף, צריך לומר, 7-4 ק"מ – אין מיגון מלא, ויש מקומות שבהם המקלוט הוא לא רלוונטי כי זמן ההתראה הוא מתחת לחצי דקה, ולכן אין שום סיכוי שבן אדם יגיע מביתו למקלט בטווח של 7-4.
יאיר גולן: הם חייבים להיות בממ"דים.
שלמה קרעי: 7-4 מיגון מלא.
שלמה קרעי: ב-7-4 המיגון מלא, חבר הכנסת גולן.
יאיר גולן: הוא לא מלא.
שלמה קרעי: כן.
שלמה קרעי: בוודאי שכן.
שלמה קרעי: אני נמצא ב-7-4.
חובב צברי: אני לא מדבר על 7-4.
חובב צברי: דרך אגב, ב-40 ק"מ זה 90 שניות, דקה וחצי, וזה כן מאפשר לאנשים, וצריך להשלים את הדברים האלה; גם בנושא של המיגון, בטח בנושא של המקלטים שאפשר לעשות, זו הזדמנות מצוינת.