GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורנה ברביבאי: נאמרו פה דברים רבים כמו יצירת פול או מאגר של מסבירים.
אורנה ברביבאי: יש לנו אנשים נפלאים, אנחנו שומעים אותם בהקשרים אחרים, רק לא מהמקום המרכזי, האחד, שמתכלל את כלל התובנות, וכמובן השפות, התרבויות השונות, החוצה וגם פנימה.
אורנה ברביבאי: נושא הרשתות החברתיות, מי שהגיע לאירוע הזה עם רשתות חברתיות והופתע מזה שהרשתות משמעותיות – אני מופתעת שהוא מופתע.
אורנה ברביבאי: כל החיים שלנו זה רשתות חברתיות היום.
אורנה ברביבאי: ואין משקל לבן אדם שיכול להשפיע לטובה או לרעה על פני תפיסה בעולם שאנחנו יכולים לאמוד אותה ולהגיד: אנחנו מתעלמים מקיומו.
אורנה ברביבאי: אנחנו צריכים לעבוד בזה, אני עוד מעט בת 60 ואם אני מבינה שהרשתות החברתיות, כמו שאמר פה חבר הכנסת בר לב, הוא בכלל תנאי ליכולת, אז אני יכולה גם לוותר על זה ואני יכולה להבין שאם אני לא יהיה חלק מזה, אז אולי אין לי חתימה בציבוריות.
אורנה ברביבאי: ופה, אם אני יודעת להגיד את זה כפרט, מה יכולה להגיד מדינה על המשמעות וההשפעה שיש לה ברשתות החברתיות?
אורנה ברביבאי: פה צריך להבין את האתגר, וזה נכון, זה אתגר של דור אחר, שפועל אחרת, שיש לו דינאמיקה אחרת.
אורנה ברביבאי: את זה צריך להכיר, ללמוד, להבין, להשתמש ולמנף באמצעות כל הכלים הקיימים.
אורנה ברביבאי: ובמיוחד אני אומרת באותו הקשר, גל האנטישמיות שאנחנו רואים שהתרומם באופן כל כך רחב – אי אפשר להשאיר את זה ולחשוב שזה ייפתר מאליו.
אורנה ברביבאי: יש לנו עבודה רבה בכל הגזרות, כולל הגדרת קהלי היעד, והמענה הייחודי לכל קהל יעד בהתאמה.
אורנה ברביבאי: דובר פה רבות על משרד החוץ והאופן שבו הוא מזהה את האתגרים.
אורנה ברביבאי: ובעיני זו הייתה דרך נכונה לזקק את האתגרים ואת המענה.
אורנה ברביבאי: אני חושבת שכן צריך לחזק ולשמור על חיזוק הקשר, בוודאי בטלטלה כזו של אתגר מבצעי, גם את מדינות השלום בכלל ובוודאי את האחרונות שהצטרפו עם כל המשמעות של זה להמשך הקשרים שלנו איתם.
אורנה ברביבאי: אמרתי מילה על אמון הציבור, לא אחזור על זה יותר מדי, רק אומר שיש פער עצום בתאום הציפיות.
אורנה ברביבאי: כשאזרח ישראלי לא מבין מה קורה שם בחוץ, והוא זה שיכול להיות הסוכן שמרים מצלמה, מרים פייסבוק, אינסטגרם או טיק טוק ויכול להסביר את הסיפור הישראלי לעולם.
אורנה ברביבאי: כשהוא לא מבין מה הסיפור שלו, איך אתם רוצים שאחרים בעולם יבינו אותו?
אורנה ברביבאי: בעיני הפער הזה חייב להיות מנוהל.
אורנה ברביבאי: לא רק ביכולת שלו להסביר, אלא בלגיטימיות של מרחב פעולה, של צבא, של כוחות ביטחון, ובהבנה של אמון הציבור במדינאים.
אורנה ברביבאי: אני יודעת שלנו הפוליטיקאים לא מאמינים.
אורנה ברביבאי: הגעתי מארגון שאמון הציבור היה הכי גבוה בו, כצבא.
אורנה ברביבאי: ואני יודעת להגיד לכם שהיום אני נמצאת במערכת שאמון הציבור בפוליטיקאים הוא הכי נמוך.
אורנה ברביבאי: אבל בתווך, וזה נאמר במצב שגרה כאוטי פוליטי, אבל הוא לא יכול להתקיים כך, בזמן חירום.
אורנה ברביבאי: ונאמר פה על ידי אחרים כמה פעמים: מה שלא נטפל בו בשגרה – לא יהיה בחירום.
אורנה ברביבאי: יש לזה משמעות גדולה מאוד, ואם רוצים לרתום ציבור ולקבל לגיטימיות גם לסיבוב הבא ולכל תרחיש בטחוני שעוד יכול להתרחש עלינו.
אורנה ברביבאי: אנחנו חייבים לטפל בזה.
אורנה ברביבאי: והארגון של מרכז ההסברה הלאומי הזה, חייב גם לסכם את המתודולוגיות, את הטכניקות, מי מסביר?
אורנה ברביבאי: למי הוא מסביר?
אורנה ברביבאי: מה הוא מסביר?
אורנה ברביבאי: באיזו טכניקה, באיזו מתודולוגיה?
אורנה ברביבאי: וחלקכם ירדתם פה לפרטים – פעם ביום, יותר או פחות, אני לא נכנסת לזה.
אורנה ברביבאי: קודם שתהיה הישות הזאת, שתהיה מאורגנת ומסונכרנת על עצמה מול הגורמים האחרים ואז אפשר יהיה להתקדם.
אורנה ברביבאי: העובדה שמינוי בעלי תפקידים לא נסגר ומוחזקים אנשים – ויעל, אני מסתכלת על זה מיהותי ראש אגף כוח אדם לשעבר, האם יכול להיות שהייתי מסכמת עם אנשים לתפקידים, על משפחותיהם וכל המשמעויות האלה לעוד כמה חודשים וזה לא היה מתבצע הלכה למעשה והם לא היו יודעים מתי ואיך, כי המדינה מתרשלת בסיכום של זה – אני חושבת שזה משהו שחייבים.
אורנה ברביבאי: מצד הוועדה אנסה לפחות לקדם את זה.
אורנה ברביבאי: זה בלתי סביר שבמציאות כל כך מאתגרת, גם בעלי התפקידים לא מתמנים ולא הולכים לבצע את משימתם.
אורנה ברביבאי: ללא ספק הסיפור של דיפלומטיה ציבורית רציפה, לא יכולה להתקיים אם אין מי שעושה אותה בהתאמה.
אורנה ברביבאי: הייתה פה נציגות של אזרחים, אני חושבת שעניין סנכרון המנגנון עם גורמים אזרחיים כדי לצמצם פערים וכדי להשתמש בידע והיכולות בין הצבא לפוליטיקה.
אורנה ברביבאי: עסקתי כמה שנים במגזר שלישי, וראיתי איזה כוח יש למגזר הזה, הם יודעים לייצר שיתופי פעולה בהתאמה.
אורנה ברביבאי: אלה גופים שבאים ממקום של רצון טוב, טובת המדינה חשובה להם, ועלה פה ארגון אחד, יכולים להיות גם אחרים, אני לא מציינת רק אותו, ואני חושבת שאפשר ונכון שתהיה הבנה של הפוטנציאל של הגופים האזרחיים האלה להשפעה פנימה וגם החוצה.
אורנה ברביבאי: הפוטנציאל הוא בלתי מוגבל לשיתופי פעולה, רק צריך לרצות לעשות את זה, וגם לספק להם את החומרים בכל הקשר שהוא.
אורנה ברביבאי: דובר צה"ל דיבר על זה, אני חושב שהוא צריך להבין את ההשפעה הוויזואלית.
אורנה ברביבאי: הוא מבין, אבל אני חושבת שיש לזה משמעות רבה מאוד בעידן שלנו.
אורנה ברביבאי: כולל ההיבט של סיפור מאחורי הוויזואליה.
אורנה ברביבאי: כן הפללה, לא הפללה, איך יוצרים את הדינאמיקה גם כלפי חוץ בכל מה שקשור לדיוק הסיפור.
אורנה ברביבאי: לסיכום, במבחן התוצאה של ההסברה הישראלית, התוצאות הן לא גבוהות.
אורנה ברביבאי: אמרת פיני ידידי: לא נכשלנו.
אורנה ברביבאי: מבחינתי זה לא ציון להגיד "לא נכשלנו".
אורנה ברביבאי: אני לא נותנת פה ציונים, אנחנו לא במבחן, אבל אני כן חושבת שהפער הזה הוא פער דרמטי, ולא רק ל"שומר החומות".
אורנה ברביבאי: ומישהו פה אמר: לא עושים את זה שבוע אחרי המבצע.
אורנה ברביבאי: "שומר החומות" הוא רק המאיץ של הדיון.
אורנה ברביבאי: הדיון הזה יכול היה להתקיים במנותק מ"שומר החומות" והוא יכול להתקיים גם בהמשך.
אורנה ברביבאי: אם אנחנו במבחן שלנו – אני אומרת את זה לחברי הוועדה – נגיע לדיון הבא, או אלה שיחליפו אותנו, יגיעו לדיון הזה ולא נתקדם בכלום מאותם דוחות מבקר המדינה שכבר נכתבו בעבר, וסיכומי דיונים וכולי; אנחנו לפחות נגיד לעצמנו, במבחן התוצאה כפי שאנחנו אומרים לאחרים, שלא מילאנו את תפקידנו.
אורנה ברביבאי: לפחות ביכולת להצביע על הפערים ועל הדרישה מקובעי המדיניות לצמצם את הפער.
אורנה ברביבאי: התרשמתי שנכון להקים את ועדת משנה לחוץ והסברה, נקים אותה בקרוב.
אורנה ברביבאי: אני רוצה לפנות לחבר הכנסת אלי אבידר – הוא כבר לא פה – כמי שיש לו ניסיון רב ביחסי חוץ להוביל את הוועדה הזאת.
אורנה ברביבאי: ואני מזמינה אתכם חברי הכנסת לפנות אלי מי שירצה להצטרף לוועדה.
אורנה ברביבאי: אנחנו נקבע לה סדר יום למעקב וביצוע.
אורנה ברביבאי: הדיון הזה לא עסק במדיניות, במי הוא דוד ומיהו גוליית.
אורנה ברביבאי: לא עסק בתפיסות של המדינה שמציגה את עצמה כך או אחרת מבחינת מהות ותוכן, כי זה לא מהות הדיון.
אורנה ברביבאי: מהות הדיון הייתה לנסות להבין למה את הסיפור שהמדינה תחליט מה היא רוצה לספר, אנחנו לא יודעים לתרגם, והאם יש משהו בידנו, כוועדת החוץ והביטחון לסייע כדי לאפשר.
אורנה ברביבאי: תוך כדי עלו היבטים, תפיסות עולם, אידיאולוגיות, פוליטיקה כזאת או אחרת, אני דווקא השתדלתי שלא להיכנס לזה.
אורנה ברביבאי: הטריוויאלי שאני כפוליטיקאית אדבר על האג'נדה שאני מביאה לדיון, אני משתדלת שלא, כי אני חושבת שאם לוקחים את הדיון לשם, כל הדיון הופך להיות פוליטי ואז שומטים את מהות הרצון לשפר את התהליכים ואת האחריות ואת הסמכות במדינה.
אורנה ברביבאי: זזתי טיפה הצידה בנושא התפיסתי של מה שצריך לעשות עם עזה ואיך צריך, כי לא רציתי להביא את הדיון לשם.
אורנה ברביבאי: עובדתית, צריך ויש לנו מה לעשות רבות בכל ניהול המערכה ההסברתית.
אורנה ברביבאי: אני חושבת שיש לנו מה לעשות כוועדה בקידום הנושא.
אורנה ברביבאי: בוסו, רצית להגיד מילה בנושא?
אוריאל בוסו: תוך כדי ראיתי את השער של עיתון "הארץ" היום, שמצטרף לדעתי למערך ההסברה של ארגון החמאס.
נירה שפק: ראיתם אותו?
נירה שפק: שמו תמונות של 67 ילדים, עושים הקבלה ל"צוק איתן", 67 ילדים נהרגו – ואיפה מטה ההסברה שלנו?
אוריאל בוסו: אז אם יש לנו בתוך מדינת ישראל - - -
אופיר סופר: אני מכיר את העיתון.
אורנה ברביבאי: חברים, תודה רבה לכם על הדיון.
אורנה ברביבאי: חברים, שלום לכם.
אורנה ברביבאי: אנחנו מגיעים לדיון על סטטוס המיגון עם תובנות מדיון שהסתיים לפני חצי שעה, שתכליתו הייתה לאמת או לתקף את איום הייחוס.
אורנה ברביבאי: הדיון הזה הוא דיון המשך, אומנם לא מבחינת הנוכחים בחדר אבל הוא דיון המשך מבחינת היכולת לזהות את הצורך, מדויק ככל הניתן, ביחס לאיומים השונים והמגוונים שיש על מדינת ישראל.
אורנה ברביבאי: זה דיון ברצף דיונים שהתקיים לאורך השנים, ומבחינתי אני לא מתחילה אותו עכשיו מראשיתו, לכל העניין של חשיבות המיגון.
אורנה ברביבאי: אני יוצאת מתוך הנחה שכל מי שנמצא בדיון הזה, גם פיזית כאן וגם בזום, בקיא בפרטים של התוכניות לגבי המיגון לאורך השנים, באופן שבו הן מומשו – חלק כזה או חלק אחר – ומכאן אני רוצה להמשיך את הדיון מתוך הנחה שלנו כוועדת חוץ וביטחון יש את ההבנה מהם האיומים, פחות או יותר – אגב, לא רק הביטחוניים אלא בכלל – ולמולם, איזה מענה מיגוני קיים היום.
אורנה ברביבאי: הדיון הוא דיון מרובה משתתפים ואני ארצה כמובן לתת למקסימום אנשים לדבר, לכן אתם תצטרכו לדבר באופן תמציתי, קצר, פחות להרצות אלא יותר לדבר ספציפית על הבעיה כפי שאתם רואים אותה, ואם יש לכם גם המלצות לפתרון, בשמחה.
אורנה ברביבאי: אפשר שכל הדיון הזה יהיה על כסף, אני מציעה שדווקא לא.
אורנה ברביבאי: עניין הכסף יוצג, התקציב יוצג, הפער יוצג, וסימני השאלה הנדרשים איך מקדמים מכאן תוכנית – גם תקציבית – גם זה יוצג, אבל הרעיון המרכזי הוא לראות את מוכנותה של ישראל להתמודדות עם האיומים מזווית המיגון, באופן שבו לא רק משרדי הממשלה רואים אותו אלא אני רואה פה את ידידי ירקוני, גם האזרח בקצה וגם בוודאי בהיבטים של צפון, ובכלל, חווים את האיום הזה גם בשגרה, במעבר בין שגרה לחירום ובחירום.
אורנה ברביבאי: אנחנו מתחילים עם פיקוד העורף, בבקשה.
תא"ל איציק בר: צהרים, בוקר.
תא"ל איציק בר: אני בדיון שני איתך, חברת הכנסת יושבת-ראש הוועדה.
תא"ל איציק בר: אני ברשותך אעבור מהר מאוד על תמונת מצב – גם פערים, גם מה עשינו בתקופה האחרונה – ואני אסיים ב-Top-12 בהקשר של המלצות קדימה.
נירה שפק: אפשר את החומר בבקשה?
נירה שפק: איציק, בבקשה, אנחנו רוצים לראות את החומר.
שמואל לטקו: אתה יכול להציג לנו את המצגת?
תא"ל איציק בר: לא.
אורנה ברביבאי: למה לא?
תא"ל איציק בר: אני אתן סקירה מהירה על הדברים, פחות להציג את זה בחומרים.
תא"ל איציק בר: החומרים הם אצלי – אני מתנצל.
תא"ל איציק בר: תמונת המצב – מיגון, נכון להיום, נסכם 2020, אנחנו מדברים על פערי מיגון תקני לאוכלוסייה, פער של 27.71% סך הכול, מדובר ב-2.5 מיליון תושבים ללא מיגון.
נירה שפק: סליחה, אם אין לנו את המצגת אולי אפשר להקריא יותר לאט כי אנחנו כותבים את זה, לצערנו.
תא"ל איציק בר: תנו לי רגע להציג, אני אגע בדברים שהם מוכרים.
תא"ל איציק בר: אני חושב שזו בדיוק התכלית, לראות איך מקדמים את הדברים.
נירה שפק: אני מבקשת הערה לסדר.
אורנה ברביבאי: הוא הבין, נירה.
נירה שפק: שיחזרו על הנתונים כי אנחנו רושמים אותם.
מירב בן ארי: אבל יש לך פרוטוקול.
מירב בן ארי: זה בזבוז זמן.
מירב בן ארי: .
נירה שפק: אבל אני מתייחסת עכשיו, מירב.
נירה שפק: זה לא בזבוז זמן.
אורנה ברביבאי: איציק, מאחר ואין לנו מצגת, אז קודם כול הערה.
אורנה ברביבאי: יש פה כל כך הרבה אנשים, בוודאי יקל עלינו גם לראות את הדברים כתובים וגם להתחשב בקצב ההבנה שלנו.
תא"ל איציק בר: מאה אחוז, אני מתנצל.
תא"ל איציק בר: אני אגע בסקירה קצרה וממוקדת.
תא"ל איציק בר: אנחנו מדברים נכון להיום במדינת ישראל על פער של 27.71% בהיבט של פערי המיגון, אני אתמקד בניתוח של הגזרות השונות.
תא"ל איציק בר: גזרת הדרום, 0–7 קילומטרים, אנחנו ללא פערי מיגון.
תא"ל איציק בר: אני מדבר גם על המיגון הפרטי ללא פערים, גם המיגון הציבורי.
תא"ל איציק בר: אני אציג בהמשך את התוכנית המשלימה של מרחב הדרום, ממוקד אשקלון, ממוקד דברים נוספים שצריך לבצע.
תא"ל איציק בר: 7 עד 20 באזור הדרום – אנחנו בפער של 17.73% פערי מיגון, זה יוצא קרוב ל-80,000 תושבים ללא מיגון, ו-20 עד 40 בצפון, פער של 23% ללא מיגון, זה יוצא 230,000 תושבים.
תא"ל איציק בר: גזרת הצפון היא הגזרה המורכבת והיא הגזרה שיש בה את הפערים המשמעותיים.
תא"ל איציק בר: אנחנו במרחב 0–9 קילומטרים נמצאים עם פער של 18%, קרוב ל-130,000 תושבים ללא מיגון תקני.
שמואל לטקו: תושבים או בתים?
קריאה: בתים.
תא"ל איציק בר: 9 עד 20, אנחנו בפער של 31%, יוצא 150,000 תושבים, ו-20 עד 40 אנחנו נמצאים בפער של 36% פערי מיגון, יוצא כחצי מיליון תושבים.
גדי ירקוני: למה בצד אחד של המדינה אתה בודק 9 קילומטר ובצד השני 7 קילומטר?
יאיר גולן: חבר'ה, זה סיבות היסטוריות, אין לזה שום חשיבות.
גדי ירקוני: יש לזה כי אם אתה תיקח את ה-9 אצלנו, אתה תראה שיש - - -
יאיר גולן: ירקוני, חבל להתעכב על זה.
יאיר גולן: פשוט, זה היה בזמנו בגלל - - -
גדי ירקוני: אני יודע למה זה היה, אבל זה העיוות שנוצר.
יאיר גולן: לא, זו לא הסיבה, זה לא העיוות.
יאיר גולן: העיוות הוא שלא מטפלים בזה, מה זה משנה.
יעל רון בן משה: זו שאלה מצוינת, ראש המועצה, שאלה נהדרת.
שמואל לטקו: אבל בצפון לא משלמים לאזרחים כמו ששילמו באפס עד שבע בדרום.
שמואל לטקו: לא משלמים כרגע את המיגון.
גדי ירקוני: אני חושב שחבל שכך אתה רואה את הסיפור.
יאיר גולן: ירקוני, אני מחמיר יותר ממך.
אורנה ברביבאי: רבותיי, אנחנו בתחילתו של הדיון ושוב אני קוראת לכם כדי שכולנו נוכל לדבר ולהקשיב אחד לשני.
אורנה ברביבאי: אנחנו נשמע את הסקירה, נרכז שאלות.
אורנה ברביבאי: אני נתתי לך לשאול – לא במקום, סליחה.
אורנה ברביבאי: איציק, בבקשה.
תא"ל איציק בר: לגבי כשירות המקלטים בכלל הארץ, נכון לתמונת מצב, חציון א' 21', במדינת ישראל יש 12,600 מקלטים ציבוריים, אנחנו נמצאים עם פער של 3,500 מקלטים בכשירות נמוכה או לא כשיר, זה אומר 27%.
תא"ל איציק בר: אני רוצה לציין שבאוקטובר 19' עמדנו על 5,500 מקלטים שהיו בכשירות נמוכה, לא כשירה.
תא"ל איציק בר: בוצע בשנתיים וחצי האחרונות ריכוז מאמץ של טיפול ב-780 מקלטים, בדגש על אזור הצפון, בדגש על קריית שמונה.
תא"ל איציק בר: שיפוץ המקלטים הוא בתו תקן חדש של פיקוד העורף שמאפשר גם שהייה ממושכת במקלטים.
תא"ל איציק בר: זה אומר מיזוג, זה אומר רכיבים של תקשורת שמגיעה למקלט.
תא"ל איציק בר: זה לגבי תמונת המצב בהקשר של המקלטים הציבוריים.
תא"ל איציק בר: לגבי תמונת המצב של תוכנית התש"ל.
תא"ל איציק בר: תוכנית התש"ל היא בעצם טיפול בתשתיות הלאומיות, היא תוכנית שהתחילה בדצמבר 20', עתידה להסתיים במהלך חציון ב' של 22', המדינה שמה משאב לטפל במיגון של 27 מתקנים, התקציב הגיע רובו ממשרד האנרגיה.
תא"ל איציק בר: אנחנו מדברים על תשתיות לאומיות אנרגיה בלבד.
תא"ל איציק בר: המיגון הוא מיגון של רכיבים בתוך התשתית הלאומית שאמורה לאפשר רציפות תפקודית.
תא"ל איציק בר: מתוך ה-27 מתקנים אנחנו ביצענו עשרה פרויקטים של מיגון, 13 בביצוע, יש עוד ארבעה שאמורים להסתיים עד סוף הפרויקט.
תא"ל איציק בר: אני לא אעבור עכשיו פרויקט פרויקט, זה פחות משנה.
תא"ל איציק בר: אני אגע גם בסיכום שלי בעניין – נכון להסתכל על שלב ב' בתוך הסיפור של תשתיות לאומיות ולחשוב על רכיבים נוספים של הגנה, לא רק הגנה פיזית אלא גם הגנה צמודה אל מול אתגר האיום של המדויקים.
תא"ל איציק בר: מה עשינו בצפון עד היום?
תא"ל איציק בר: ללא תוכנית מגן הצפון הרחבה – שאני אגע בה – בעצם גזרת הצפון היא מרחב האפס עד 45 קילומטר, רוב המענה שניתן הוא מענה למרחב של צמוד הגדר, זה אומר הרשויות במרחב של 0–9 קילומטר – מטולה, קריית שמונה, מטה אשר וכדומה, לא ציינתי כמובן את כל הרשויות.
תא"ל איציק בר: בסוגיית מוסדות חינוך אנחנו קיבלנו תקצוב למגן שמונה מוסדות.
תא"ל איציק בר: שבעה מוסדות טופלו, יש לנו עוד מוסד אחד שאמור להיות מטופל.
יאיר גולן: אני רוצה להבין.
יאיר גולן: למה למגן מוסדות חינוך?
יאיר גולן: אנחנו רואים לימודים בשעת חירום?
יאיר גולן: בשביל מה להשקיע בזה?
שלמה קרעי: לא תמיד הסבבים מגיעים בהזמנה, חבר הכנסת גולן.
נירה שפק: אבל לפי החוק, מוסדות חינוך חדשים שמתקיימים צריכים כבר להיבנות עם זה.
אורנה ברביבאי: חברים, הוא באמצע ההצגה שלו.
אורנה ברביבאי: אחר כך ניתן התייחסות לכל הח"כים.
תא"ל איציק בר: אחרי שאסיים אני אשמח לכל השאלות.
תא"ל איציק בר: אנחנו נערכים גם לימי קרב ולהסלמה.
תא"ל איציק בר: ראינו את כל השנתיים האחרונות בצפון שאפשרנו לימודים תוך כדי מגבלות שהיו על כוחות צה"ל.
תא"ל איציק בר: מוסדות בריאות, בעיקר בסיפור של בריאות בקהילה, בדגש על רמת הגולן והמוסד הגריאטרי בשלומי, בהיבט מוסדות הבריאות כמו שציינתי – בתוכנית 15, ביצענו עד עכשיו ארבעה מוסדות.
תא"ל איציק בר: מוסדות הרווחה, מתוכנן 13, בוצעו עד עכשיו שישה, כל היתר בהמשך עבודה.
תא"ל איציק בר: מיזמי בנייה בצפון – כל רשות שהלכה למיזם חדש, לדוגמה מתנ"ס וכדומה, פיקוד העורף דרך תקציב המדינה סייע בהקשר של מקלטים ציבוריים גדולים.
תא"ל איציק בר: סך הכול מדובר על שבעה מיזמים, מתוכם שבעה הסתיימו.
תא"ל איציק בר: מוסדות חינוך – ברמת הגולן, ממוקד רמת הגולן אל מול האיום, אנחנו מדברים על 25 מבנים, ו-25 מבנים בוצעו.
תא"ל איציק בר: בסוגיית המיגון המתפרץ ניתן מענה לרשויות הרלוונטיות במרחב 0–9, סך הכול 243 מיגוניות שמוכנות ברשויות לפריסה מהירה במצב של הסלמה, בעלות של 10 מיליון שקלים, ודיברתי על שיקום המקלטים בצפון, 780 מקלטים בעלות של 53 מיליון שקלים.
תא"ל איציק בר: "מגן הצפון" היא תוכנית שבבסיסה היא תוכנית תר"שית, היא דוברה לא מעט פעמים.
תא"ל איציק בר: אני מאמין שראשי הרשויות יתייחסו לדבר הזה.
תא"ל איציק בר: התוכנית כרגע בשלב א' שלה, מתוקצבת אך ורק למענה של תשעה יישובים מתוך ה-21 יישובים במרחב 0–1 קילומטרים.
תא"ל איציק בר: נלווה לדבר הזה יש תוכנית משלימה שמטפלת במרכיבי הביטחון באותם יישובים סמוכי גדר, קרי מיגון או יותר נכון חיזוק המכשול לגדר, מערכות תצפית ותיקנון כיתות הכוננות והאימון שלהן.
תא"ל איציק בר: יש פה רכיב שלם שמתלווה למיגון עצמו.
תא"ל איציק בר: אנחנו מדברים על תוכנית שמדברת על רכיב המיגון הפרטי במדרגות הבאות: 0–1 קילומטרים, כמו שאמרתי מדובר כרגע אך ורק על תשעה יישובים, צריך להשלים את התקציב ל-21 יישובים.
תא"ל איציק בר: עלות ממ"ד היא עלות של 140,000 שקלים.
תא"ל איציק בר: במרחב של 0–1 קילומטרים אנחנו מדברים על מימון מלא של המדינה.
תא"ל איציק בר: לא סוכם ברמה של דיונים בדרג מדינתי הסיפור של תמהיל התקצוב של 1–5 קילומטרים, 5–9 קילומטרים, והיתר כמובן בהשלמה ל-45 קילומטרים.
תא"ל איציק בר: מקלטים ציבוריים, זה המענה השני.
תא"ל איציק בר: אנחנו טיפלנו ב-780 מקלטים, נדרש להשלים מענה לעוד 1,000 מקלטים, במדרגות של מרחב ה-20 קילומטרים, במרחב ה-20 עד 40 קילומטרים.
תא"ל איציק בר: לסוגיית החב"ר, מה שנקרא חינוך בריאות ורווחה.
תא"ל איציק בר: מדרגה ראשונה בהקשר של מענה למוסדות חינוך במרחב של 0–40, אנחנו מדברים על 450 מוסדות, על 15 מוסדות רווחה ב-0–45 קילומטרים.
תא"ל איציק בר: מרפאות ובתי חולים, אנחנו מדברים על 468 מרפאות, אני מדבר על המענה הקהילתי, ורכיב המרפאות האחודות הממוגנות שמתאפשר לעבוד בחירום.
תא"ל איציק בר: העלות של זה היא 750 מיליון שקלים, וכמובן מרכיבי הביטחון שדיברתי עליהם.
תא"ל איציק בר: כדי להשלים את תוכנית התש"ל אנחנו מדברים על עוד 15 מתקנים שצריך לטפל בצפון.
תא"ל איציק בר: כדי לעמוד בכל מה שאמרתי, רק למיגון הפרטי במרחב של האפס קילומטרים ועד 45 קילומטרים אנחנו מדברים על 28 מיליארד שקלים.
תא"ל איציק בר: זו התוכנית בהקשר של המענה למיגון הפרטי במרחב הצפון.
תא"ל איציק בר: איפה התוכנית עומדת?
תא"ל איציק בר: התוכנית עומדת בהקשר של יכולת המימוש לתשעה היישובים הראשונים, אנחנו נמצאים בשלבים אחרונים לקבל את היתרי הבנייה לתשעת היישובים שדיברתי עליהם במועצות השונות, להערכתי לקראת סוף יולי יתקבלו ההיתרים.
תא"ל איציק בר: יש תקציב שעומד למדרגה הראשונה, לא כולה, תקציב של 103 מיליון שקלים, הוא אמור לתת מענה לתשעה יישובים, זה אומר לתת מענה ל-726 בתי אב באותם תשעה יישובים.
תא"ל איציק בר: כדי להשלים את המדרגה הראשונה צריך פה תוספת של 300 מש"ח, כדי לעמוד במדרגה הראשונה שדיברתי עליה, 0–1, כלל היישובים, 21 יישובים בגזרה.
תא"ל איציק בר: אם אני מסכם את הפערים שקיימים עכשיו בתוכנית "מגן הצפון": אחד, השלמת פערי המיגון למרחב של 0–9 קילומטרים.
תא"ל איציק בר: 0–9 קילומטרים זה בעצם גזרת פיקוד צפון, זאת הגזרה המאוימת, על כלל הרכיבים שאנחנו מכירים.
תא"ל איציק בר: שלב ראשון זה מענה לכל היישובים ב-0–1 קילומטרים, פער של 300 מיליון שקלים, וגיבוש מענה דיפרנציאלי ל-1–9 קילומטרים, בתוכו נדרש להגדיר בדרג מדיני את כל סוגיית השתתפות האזרח, לא במרחב של ה-0–1.
תא"ל איציק בר: שיפוץ המקלטים, השלמה של מרחב ה-0–20 כמדרגה ראשונה ו-20–40 מדרגה - - -
עמר בר-לב: מה זאת אומרת שיתוף האזרח?
עמר בר-לב: ממשלת ישראל מצפה שהאזרחים יממנו את זה?
תא"ל איציק בר: זאת לא החלטה שלנו, אני אומר שמרחב ה-0–1 קילומטרים, כרגע הפרויקט הוא שהאזרח לא נושא בעלויות.
תא"ל איציק בר: אני אומר, אפשר להמשיך במודל הזה.
תא"ל איציק בר: אמרתי מה העלויות, 28 מיליארד שקלים 0–45 קילומטרים.
תא"ל איציק בר: עכשיו אני אומר, זו החלטה שנכון רגע לדון בה כדי לאפשר את מימון התוכנית.
תא"ל איציק בר: ההיקפים פה הם היקפים מאוד משמעותיים וזה לא לפתחו של פיקוד עורף.
עמר בר-לב: ברור שזה לא לפתחו של פיקוד העורף אבל בכל אופן אתה אמרת בשיתוף האזרח, אז מה הציפייה?
עמר בר-לב: לעודד את ההתיישבות בגליל על ידי זה שמתיישב גם משתתף בחלק ממימון המיגון?
אורנה ברביבאי: עמר, אבל זה לא אליו.
יעל רון בן משה: אבל הוא צריך להיערך לתרחיש שהאוכלוסייה לא תהיה ממוגנת.
עמר בר-לב: שיגיד למה הוא התכוון.
עמר בר-לב: זה לא אני אמרתי.
יגאל סלוביק: מאחר והדיונים חלקם היו אצלנו, עלו כל מיני הצעות, במיוחד מצד משרד האוצר, איך אפשר לשחק עם התמהיל של התקציב.
אורנה ברביבאי: השתתפות.
יגאל סלוביק: בחלק מהמקומות אמרו, ניתן הלוואות ארוכות טווח ללא ריבית בשביל שאנשים יוכלו לשאת בזה.
יגאל סלוביק: בחלק מהמקומות אמרו, נחלק את זה 80:20.
עמר בר-לב: עבור מה?
עמר בר-לב: עבור ממ"דים?
יגאל סלוביק: עבור הממ"דים.
יגאל סלוביק: כי לכאורה, בטענת האוצר, מעבר למיגון יש פה גם את מדד השבחת הנכס.
עמר בר-לב: הבנתי.
יעל רון בן משה: סליחה.
יעל רון בן משה: כתושבת קו עימות בתוך עמי אני חיה.
יעל רון בן משה: התפקיד שלנו הוא להבין שכשמבקשים מהתושבים לבנות ממ"ד, שלא בטוח שהוא משביח להם את הנכס או שהם לא צריכים חדר נוסף, צריך להבין שהאזרח לא יוציא על זה כסף.
יעל רון בן משה: השכנים שלי במעלות תרשיחא לא יוציאו כסף על בניית חדר נוסף כשהילדים כבר עזבו את הבית.
יעל רון בן משה: בשורה התחתונה, אנחנו צריכים לקחת בחשבון שעשרות אלפי תושבים יישארו ללא מיגון אם אומרים להם להוציא כסף.
יאיר גולן: איציק, מה העלות של ה-1–9?
תא"ל איציק בר: ב-1–9 אנחנו מדברים על 12,000 ממ"דים כפול 140,000 שקלים – תעשו חישוב מהיר.
יעל רון בן משה: לא, אני לא רוצה להתייחס לכסף.
יעל רון בן משה: אני רוצה להתייחס לזה שיהיו עשרות אלפי תושבים ללא מיגון אם נשאיר את זה לבחירתם איך להשקיע את השקל הנוסף שלהם, וזו אחריות שלנו.
נירה שפק: ולא לכולם יש.
יעל רון בן משה: אנחנו עוד רגע נדבר על זה שגם אי אפשר יהיה לפנות אותם.
אורנה ברביבאי: אנחנו שואלים את ראש מטה פיקוד העורף מה המענה שניתן.
אורנה ברביבאי: ההגדרה להשתתפות היא לא במגרש שלו.
אורנה ברביבאי: הוא מציין את זה כפער.
יעל רון בן משה: בסדר גמור, אבל הוא צריך להיערך לזה שעשרות אלפי אנשים יהיו ללא מיגון וללא פינוי.
אורנה ברביבאי: שאין להם מענה.
אורנה ברביבאי: לסיכום, אדון איציק.
תא"ל איציק בר: לסיכום: אחד, תוכנית "מגן הדרום" צריכה להמשיך ולטפל באותם פערים של פרויקטים לאומיים שלא טיפלנו, בעיקר סוגיית מיגון על כבישים ורכבות אל מול ימי קרב, הרחבה של טיפול במוסדות ציבור.
יעל רון בן משה: לא, לא נבנו ממ"דים בבתים, חוץ מכפר יובל אולי.
יעל רון בן משה: לא נבנו.
גדי ירקוני: לא.
גדי ירקוני: הוא אמר בדרום עכשיו.
תא"ל איציק בר: אני רוצה לסיים ב-Top-12.
תא"ל איציק בר: אחד, לפיקוד העורף יש תוכנית מוכנה גם לזירה הדרומית וגם לזירה הצפונית, הצגתי את עיקריה מהר מאוד.
תא"ל איציק בר: אנחנו ערוכים לבוא להציג את זה.
תא"ל איציק בר: נדרשנו כמובן גם תקצוב וגם מדיניות, שהיא לא קשורה לפיקוד עורף, חלקה דיברנו.
תא"ל איציק בר: הסוגיה השנייה, סקרתי מהר מאוד את הדברים שקרו בשנתיים האחרונות בהקשר גם של מתקני תש"ל, גם הסיפור של המיגון הציבורי וגם בהקשר של תשתיות מאפשרות עבודה בחירום.
תא"ל איציק בר: אנחנו הקמנו מערך של קציני מיגון במחוזות כדי לקדם את כל תוכניות העבודה ולטייב את כלל הנתונים עם כלל הגופים: בריאות, רווחה, חינוך, כרגע אוחזים בצורה טובה מאוד בנתונים.
תא"ל איציק בר: במהלך המבצע האחרון חידדנו והוצאנו מסמך של מפקד הפיקוד שמחדד את אחריות ראשי הרשויות באכיפה על המקלטים בבתים המשותפים.
תא"ל איציק בר: הדבר הזה הוא בפער מתמשך, ראינו את זה בזירה הדרומית, זה באחריות הרשויות בסוגיה של תקנות רשותיות וזה רכיב חשוב מאוד.
תא"ל איציק בר: אנחנו אחרי הקמה של ועדת היגוי ומינהלת לתוכנית "מגן הצפון", כפי שציינתי ביולי תחילת עבודה.
תא"ל איציק בר: אני חושב שביטול תמ"א 38 זה אירוע – מבחינתי, בהסתכלות מקצועית – הוא לא נכון, נדרש לבחון את זה בשינוי.
תא"ל איציק בר: אני חושב שתמ"א 38 זה מכפיל כוח בטיפול בפערי המיגון.
יאיר גולן: כולל המוכנות לרעידות אדמה.
תא"ל איציק בר: אמת.
תא"ל איציק בר: אנחנו אחרי ניסוי מאוד מתקדם, ניסוי פיצוץ שהבאנו בשורה בהקשר של שיפורי מיגון במקומות שלא ניתן להקים ממ"ד.
תא"ל איציק בר: יש שיפורי מיגון.
תא"ל איציק בר: נכון שלא נותנים את המענה של מאה אחוז של ממ"ד, אבל נותנים מענה של 70%, זה עדיף משום דבר בהקשר של האיומים.
תא"ל איציק בר: סוגיית מתקני החומ"ס – סך הכול, במדינת ישראל יש שני מפעלים לא ממוגנים, זה בתוך תוכנית העבודה, והרכיב של איום אגבי של תשתיות חומ"ס הוא לא משמעותי במדינת ישראל.
תא"ל איציק בר: עד כאן.
תא"ל איציק בר: תודה.
אורנה ברביבאי: איציק, לפני שאנחנו ממשיכים הלאה, תתייחס בבקשה לנושא איכות המיגון בכל ההקשר של הליקויים שעלו בין 18 מילימטרים ל-24 מילימטרים והאופן שבו אתה רואה: 1.
אורנה ברביבאי: את הבעיה; 2.
אורנה ברביבאי: את הפתרון שאתה מציע.
תא"ל איציק בר: הפיקוד סיים לבצע תחקיר על האירוע בשדרות, רחוב סטרומה.
תא"ל איציק בר: מפקד הפיקוד צריך עוד להציג את התחקיר לרמטכ"ל ולשר הביטחון, אני מאמין שבימים הקרובים אנחנו נפרסם את זה.
תא"ל איציק בר: יש גם החלטות אופרטיביות וגם ניתוח של הדברים.
תא"ל איציק בר: אני מבקש לא להתייחס לזה בוועדה, אבל בכלל, התחקיר הסתיים.
תא"ל איציק בר: יש פה גם עניינים שהם לא ברמה של סיווג בלמ"סי, אל מול רגישות הדברים שעלו.
אורנה ברביבאי: לא, איציק.
אורנה ברביבאי: אני לא יודעת מה זה להגיד לאזרחים, אנחנו נמתין שהתחקיר יסתיים.
אורנה ברביבאי: ואני אומרת לך, זה לא קשור לכלום, חוץ מזה שאתה כאיש מקצוע בפיקוד העורף צריך להגיד האם האיכות של הממ"ד נותנת מענה למול האיום.
אורנה ברביבאי: אל תגיד לי איזה סוג טיל ואל תגיד לי באיזו זווית הוא נכנס.
אורנה ברביבאי: תגיד לאזרחים שמאזינים לנו, צופים בנו, האם המענה מספק מבחינה מקצועית, ואם לא, מה תוכנית פקע"ר, הגורם המקצועי במדינת ישראל, לתת מענה.
תא"ל איציק בר: יושבת-ראש הוועדה, בעבר לוחות המיגון היו בעובי של 18 מילימטרים, ב-2018 הם שונו ל-24 מילימטרים.
תא"ל איציק בר: המענה כרגע אל מול האיומים בגזרות השונות הוא מענה מיטבי.
תא"ל איציק בר: אני חושב שמחובתו של הפיקוד לערוך תחקיר מקצועי ומעמיק, משולב באנשי מקצוע, לפני שהפיקוד יוצא באמירות או בהצהרות.
מירב בן ארי: אמרת שסיימת עם התחקיר ושכרגע האלוף צריך להציג את המסקנות של התחקיר, אז מה שגם היושבת-ראש אמרה, פשוט תגדיר לאזרחים כמה זמן מרגע שהאלוף מציג לרמטכ"ל, מה הם צריכים לעשות.
אורנה ברביבאי: לא, זאת לא השאלה.
אורנה ברביבאי: מירב, יש שאלה מקדמית.
תא"ל איציק בר: התחקיר - - -
אורנה ברביבאי: רגע, איציק.
אורנה ברביבאי: באמת, יש גם גבול לסבלנות שאזרחים מסתכלים למעלה ומצפים לפתרונות.