GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קריאה: אני בטוח שטלי תרחיב על זה, אבל מרכזי החוסן וכל סוגיית החוסן גם קפצה פה מדרגה, ובטח תתייחסי לזה בהמשך.
קריאה: כל הכבוד.
נירה שפק: אנחנו עוברים עכשיו למשרד הפנים.
נירה שפק: אלי, בבקשה.
אלי מועלם: אני אלי מועלם, מנהל אגף פס"ח במשרד הפנים, אגף שאחראי על תחום של קליטת אוכלוסייה מפונה, אבל גם על חללים, ולשמחתנו הרבה זה לא בא לידי ביטוי כאן.
אלי מועלם: אני מקווה שגם לא יבוא לידי ביטוי באירועים הבאים.
אלי מועלם: יש פה הרבה מאוד יכולות שתוכננו מראש.
אלי מועלם: יש פה תהליכים ארוכי טווח שנעשו מאז 'צוק איתן' לאורך השנים, ואני חושב שהדברים הגיעו לידי בשלות במבצע הנוכחי.
אלי מועלם: ובסוף, הדבר הזה מחדד – כמו שאמרו ראשי הרשויות – את החוסן המרכזי ואת החוסן של ראשי הרשויות בתהליך של תכנון ראשוני ומלא.
אלי מועלם: בסופו של דבר, אני חושב שמאפשרים לראשי הרשויות לממש את התהליכים במתן התקציבים.
אלי מועלם: בעצם העובדה שאנחנו, משרדי הממשלה, יודעים לתת את המענה העוטף מאחורה הוא תהליך שמאפשר לנו לצאת ממבצע כזה בצורה איכותית וטובה.
אלי מועלם: צריך לקבע את התהליכים, כמו שנאמר פה.
אלי מועלם: אבל תזכרו שגם כשבונים תוכנית, עדיין יש יכולת של רשות פס"ח לתת מענים בהיבטים של מקומות קליטה וחיבור בין הגופים הקולטים לבין הגופים המפנים, ואני חושב שזה בוצע בצורה איכותית וטובה.
אלי מועלם: הרבה הערכה לכל מי שהיה שותף בתהליך.
אלי מועלם: אני חושב שבשיתוף פעולה אנחנו מצליחים להביא הישגים טובים מאוד.
נירה שפק: תודה, אלי.
נירה שפק: איזה לקח או שניים?
נירה שפק: אנחנו בסוף ועדה.
נירה שפק: חוץ מלמחוא כפיים ולהתרגש, אנחנו צריכים עבודה.
נירה שפק: יש משהו שאנחנו יכולים, ואתה ותיק - - -
אלי מועלם: אני חושב שהדבר המרכזי הוא תהליך המימוש.
אלי מועלם: קודם כל, ההיבטים של התוכנית הצבאית שאסור לבטל אותה, צריך להכין אותה כבסיס באירועים הרבה יותר מורכבים.
אלי מועלם: אבל עצם העובדה שחיבור בין התוכניות ומתן מענה אחוד בהיבט העברת המסר לתושבים, עד אחרון התושבים שידע במצב השגרה מה קורה בעת חירום ולאן הוא הולך, לשם אנחנו צריכים לכוון את היכולות.
אלי מועלם: ודבר שני, תהליך של קיבוע בהיבט התקצוב שבוצע פה בצורה איכותית וטובה, וקבלת החלטות מהירה לנושא התקצוב כדי שנוכל להוציא את אותם תושבים, הוא זה שמאפשר לנו בסוף את הגמישות ואת היכולות לתת מענה היקפי וטוב.
אלי מועלם: לשם אנחנו צריכים להמשיך לכוון, לחדד את זה, ולהכניס את אותו תהליך בעדכון החלטת ממשלה מלון אורחים, שאנחנו צריכים להביא לידי ביטוי לאחר שתוקם ממשלה.
נירה שפק: יש לי שאלה ברמת המשרד עצמו.
נירה שפק: דיברתי המון עם אלי רגב תוך כדי המבצע, ותודה גם לו.
נירה שפק: האם יש למשרד את הגמישות הנדרשת לקבלת החלטות לתקצוב אד הוק כמו שהיה עם אשקלון, או כמו שהיה עם ערים אחרות או כמו נתיבות במבצע הקודם?
נירה שפק: כי אם לא, אנחנו צריכים להסדיר תקנה שתאפשר לכם את זה כאן בוועדה.
נירה שפק: האם הייתה לך הגמישות הנדרשת שלא הביאה לפגיעה בקבלת החלטות למען התושבים והרשויות?
אלי מועלם: אני לא חושב שהייתה בעיה בקבלת ההחלטות או בגמישות, אבל זה לא תחום שאני בקי בו, אז אני לא רוצה לתת תשובה שהיא לא מהימנה.
נירה שפק: אז אנחנו נלמד אותו בדיון נפרד.
נירה שפק: איתמר רביבו, ראש מועצת חוף אשקלון, הצליח להתחבר אלינו.
איתמר רביבו: שלום לכולם, בוקר טוב.
איתמר רביבו: אני רוצה לפתוח באמירת תודה.
איתמר רביבו: תודה רבה לכולכם.
איתמר רביבו: אני חושב שראינו התגייסות, כמובן ברמה הצבאית, וגם ברמה האזרחית, שלכם, משרדי הממשלה, חברי הכנסת, כל הנציגים.
איתמר רביבו: מצאתי שותפים לעשייה בפרט באירוע הזה.
איתמר רביבו: אמרתי את זה בכמה הזדמנויות ואני אומר את זה כאן.
איתמר רביבו: יש לי תחושה טובה.
איתמר רביבו: אני חושב שהיא מבטאת גם את התחושה של התושבים, שבאמת הייתם פה ופחות נאלצנו לחזר אחר הפתחים, ובאמת הייתה אוזן קשבת.
איתמר רביבו: ואני חושב שזה משפיע בצורה משמעותית גם על תחושת הביטחון של התושבים.
איתמר רביבו: כנראה שיהיה הסבב הבא, אני לא יודע מתי זה יקרה, אבל אני חושב שזו אבן דרך מאוד משמעותית הלאה.
איתמר רביבו: אני חושב שגם הסיפור של ההתרעננות, - - - אני חושב שאפשר לומר שזה מחזק במידה רבה את המחשבה שלנו ואת האמירה שלנו שמדובר בפתרון טוב.
איתמר רביבו: הוא הופעל מהרגע הראשון, ממש איך שהתחיל הסבב האלים, נגדיר אותו ככה, אז קיבלנו מענה מהרגע הראשון ואמרו לנו שניתנה פקודת הפעלה גם לדבר הזה.
איתמר רביבו: אני חושב שזה עבד בסך הכול בסדר.
איתמר רביבו: זה לא קשור אליכם, אבל זה שזה יצא בשישי-שבת היה טיפה יותר קשה, אבל אני חושב שכל מי שרצה זכה למענה.
איתמר רביבו: אז תודה רבה לכם, תודה רבה לרח"ל, לפיקוד העורף, וכל מי שמעורב בזה.
איתמר רביבו: צריך לחשוב על זה, אבל בהתחלה היה דיבור שמי שיצא יצא, ומי שלא יצא ביום-יומיים הראשונים תינתן לו האפשרות אפילו במהלך השבוע הנוכחי לצאת להתרעננות.
איתמר רביבו: אני חושב שזה מגיע לזכות התושבים.
איתמר רביבו: אני לא חושב שאנחנו עושים להם איזושהי טובה.
איתמר רביבו: אז בסך הכול אני חושב שזה עבד בצורה טובה.
איתמר רביבו: אני מעיר בהערת שוליים שיכול להיות שהיה צריך לתת לזה להימשך גם למי שלא יצא או כאלה שיצאו החוצה ורצו קצת להתרענן.
איתמר רביבו: אני חושב שזה מגיע לאנשים.
איתמר רביבו: בסך הכול החוויה היא חוויה לא פשוטה ולא נעימה, למרות שאנחנו די מתורגלים בה.
איתמר רביבו: אבל בסך הכול יש אווירה טובה ותחושה טובה, גם ברמה הצבאית וגם ברמה האזרחית, ואני חושב שמגיע לכם רק מילים טובות.
איתמר רביבו: כמובן לכולם, לכל מי שעוסקים במלאכה, לכם חברי הכנסת, גם לשרים שהגיעו - - -
נירה שפק: ועוד יגיעו היום אליך.
נירה שפק: אנחנו נפגשים עם עוד שניים.
איתמר רביבו: נכון.
נירה שפק: איתמר, העלית נושא שלא דיברנו עליו קודמיך, וזה נושא שהיה על השולחן ואני ארצה שגם טלי וגם יורם יתייחסו אליו אחרי זה.
נירה שפק: זה הנושא של הוצאת תושבים מהיישובים.
נירה שפק: בעצם יש החלטה שמי שצמוד-סמוך גדר, יקבל פינוי בעלות של 320 ש"ח ליום.
נירה שפק: ויש שתי תפיסות; אחת שאומרת שזו לא מתנה, אלא מי שצריך את זה בגלל הצורך, הוא יכול להשתמש בזה, זאת אומרת, אנחנו חייבים לתת לו לצאת, וזהו, ונגמר המבצע ונגמר.
נירה שפק: עלתה סוגיה שאיתמר מוביל אותה – יש אנשים שמבינים את זה תוך כדי מבצע ואז הם יוצאים.
נירה שפק: ויש אנשים שמעבדים את זה יותר מאוחר, שהאסימון – למי שמכיר מה זה אסימון – נופל להם אחרי, והם צריכים את זה.
נירה שפק: זה שזה לא בטיימינג של המבצע זה לא אומר.
נירה שפק: אני, אברם, דוד, שולה, רם בן ברק – נפל לנו אחרי ואנחנו צריכים את זה כדי לעבור את אותו תהליך של פינוי המגירות שלנו, של לחזור למסלול.
נירה שפק: זה דבר אחד.
נירה שפק: והדבר השני, אוקיי, כולם יצאו, אבל נשארו מלא אנשים שלא יכלו לצאת.
נירה שפק: אם אלה אנשים שיש להם משקים, בעלי חיים, אם זה כיתות כוננות, צח"י וכאלה, שהם החזיקו – האם יש תקציב ומענה להם?
נירה שפק: כי עכשיו, מה שנקרא, להציל את המציל או משל אווזי הבר.
נירה שפק: אלה הדברים שאיתמר הוביל, ואני אשמח כאן להתייחסות.
איתמר רביבו: קודם כל, כדי שלא יישמע, אני אומר את זה הרבה בצורה - - - יישר כוח לכולם ותודה רבה.
איתמר רביבו: זה קודם כל.
איתמר רביבו: אבל אם אני מדייק את הנקודה, אני לא מבקש תקציב אחר.
איתמר רביבו: ההרשאה הראשונה שקיבלנו הייתה לשבעה ימים.
איתמר רביבו: אני גם לא מבקש לחרוג ממנה.
איתמר רביבו: זה עדיין במסגרת ההתראה שניתנה.
איתמר רביבו: פשוט, ברגע שיסתיים, אני מבין שזה צריך להסתיים.
איתמר רביבו: ואגב, יישר כוח גדול על זה שזה המשיך יום נוסף.
איתמר רביבו: אני אומר את הדברים, הכול ברוח טובה.
איתמר רביבו: וזה מגיע לכם, כי זה בזכות.
איתמר רביבו: גם כשהסתיים, אמרו, אנשים לא חוזרים באותו יום, יחזרו ביום שלישי בבוקר, וזה דברים שלא היו.
איתמר רביבו: אז הדבר הזה השתפר בצורה מאוד משמעותית.
איתמר רביבו: אני רק אומר, זה גם לא חורג מההרשאה.
איתמר רביבו: זאת אומרת, ההקצבה שניתנה לזה מלכתחילה, ובוא נגיד שהסבב היה נמשך שבעה ימים, אז זה עדיין בתוך ההרשאה.
איתמר רביבו: יכול להיות שזה היה מוארך.
איתמר רביבו: ואני מסכים שלא צריך להאריך את זה לשבועות קדימה.
איתמר רביבו: זאת אומרת, אם הסבב הסתיים ביום ראשון בערב או ביום שני בבוקר, ואמרנו שאפשר עד יום שלישי, אז לדעתי, אפשר היה לומר לאלה שלא יצאו שאפשר לקחת שלישי-רביעי, כמו שאחרים לקחו.
איתמר רביבו: זה לא רק כאלה שלא הספיקו.
איתמר רביבו: יש כאלה שאיך שמתחיל הסבב וטיפה לפני שהדבר הזה מופעל, כבר יוצאים החוצה.
איתמר רביבו: אנחנו רואים את הנהירה החוצה למשפחות.
איתמר רביבו: ונניח שעשו שישי-שבת אצל המשפחות, ומי שיצא מתוך היישוב ישירות לאותם כפרי נופש או למלונות, והם מצטרפים בשלב יותר מאוחר.
איתמר רביבו: צריך לקחת בחשבון שזה יולי-אוגוסט, ואלה חודשים שיותר קשה למצוא בהם חדרים.
איתמר רביבו: ראיתי מה זה עושה לילדים.
איתמר רביבו: אתמול היה אצלנו שר הביטחון בקיבוץ זיקים, ישב עם משפחה, דיבר עם ההורים - - -
נירה שפק: כן, דיברו על זה, הציגו את זה פה.
איתמר רביבו: הוא דיבר עם הילדים.
איתמר רביבו: ראינו כמה זה עשה להם טוב.
איתמר רביבו: אני לא חושב שמדובר בכסף גדול.
איתמר רביבו: ועוד פעם, התחושות הן תחושות טובות.
איתמר רביבו: אבל זו סוגיה שעלתה, ונראה לי שאפשר לחדד אותה.
איתמר רביבו: זה עדיין במסגרת התקציב ועדיין במסגרת ההרשאה.
איתמר רביבו: למשל, אמרת צוותי צח"י – הרי שהם נשארו ביישובים, הם לא יצאו.
איתמר רביבו: רכזי ביטחון שנשארו שם ועשו לילות כימים - - -
נירה שפק: חקלאים שנשארו לעבד את השדות כשאחרים יצאו, הם עשו משמרות כפולות כדי שלא נאבד יבול.
איתמר רביבו: החקלאים שנשארו, אפשר לתת להם עוד יום-יומיים - - - זה מגיע להם בזכות.
איתמר רביבו: אבל עדיין, בסיכומו של דבר, אני חושב שההתנהלות הייתה טובה וראינו שם את כולכם, גם אותך וגם אותך, רם, שבאת לנתיב העשרה וחיזקת, וראו את האכפתיות ואת הדאגה, ואת המסירות.
איתמר רביבו: בגדול, וגם בקטן, רק דברים טובים.
נירה שפק: תודה, איתמר.
נירה שפק: טלי, אני הייתי רוצה התייחסות שלך לנושא הספציפי הזה, לא באופן כללי.
נירה שפק: וגם משרד הבריאות, אם יש להם אמירה.
נירה שפק: ואז יורם, רק לנקודה הזאת שאיתמר ישמע אותנו.
טליה לבנון: קוראים לי טליה לבנון, אני מנהלת הקואליציה הישראלית לטראומה, ואנחנו גוף מקצועי שעוסק בהיערכות לחירום ומענה לחירום, וגם הגוף שמנהל את מרכזי החוסן עבור הממשלה.
טליה לבנון: אנחנו מדברים על 12 מרכזי חוסן.
טליה לבנון: אני אתייחס לסוגיה שאיתמר מעלה.
טליה לבנון: יש לי עוד דברים שחשוב לי להגיד, אבל הסוגיה שאיתמר מעלה היא סוגיה שמוכרת לנו מפינויים קודמים.
טליה לבנון: זו סוגיה של אלה שיצאו ואלה שחזרו, ושימור החוסן הקהילתי.
טליה לבנון: ואני חושבת שפחות מאשר להתעסק באם, מהזווית המקצועית שלי, לאפשר לאנשים שלא יצאו עוד איזשהו מטווח זמן שהם יצאו, אני חושבת שהאתגר הגדול שיושב אצל ראשי הרשויות ואצל אנשי המקצוע זה לשמור על החוסן הקהילתי ועל הרציפות של אלה שיצאו ונשארו עוד, ואלה שחוזרים.
טליה לבנון: וזה מעורר הרבה מאוד חיכוכים – למה אני יצאתי ולא יצאתי, וכן הלאה.
טליה לבנון: אני חושבת שהאתגר הגדול שעומד בפני כולנו זה האתגר של מציאת הדרכים לשמור את החוסן הקהילתי.
נירה שפק: אמרה אתמול הילה, מנהלת מרכז החוסן של שדרות, שכולם חייבים לנקות מגירות.
נירה שפק: זאת אומרת, זה שנגמר ועכשיו הבנתי איפה אני נמצא, את אותו תהליך של לצאת החוצה, להתנתק, לנקות את המגירות ולחזור, צריך לכל הבעלים.
נירה שפק: והיא אמרה שאם לא, אם אנחנו לא דואגים גם להם, אנחנו נשלם את המחיר הזה בבריאות, בטיפולי חוסן, כי את כולם צריך להחזיר למצב שהיה קודם כמה שאפשר.
נירה שפק: את מקבלת את האמירה הזו?
טליה לבנון: אני מקבלת כמובן את האמירה.
טליה לבנון: אני רק חושבת שלניקוי מגירות יש כל מיני אופנים.
טליה לבנון: הוא לא בהכרח - - -
נירה שפק: המילה מגירות היא שלי, סליחה.
טליה לבנון: לא, לא.
טליה לבנון: בסדר, הניקוי או ההתאווררות או העבודה על החוסן ועל היכולת שלי להתמודד עם האירועים, יש לה כל מיני אופני התערבות, וחלק מההתערבות יכולה להיות גם בחזרה בקהילה.
נירה שפק: משרד הבריאות רוצים להגיד משהו בנושא?
קריאה: אני חושבת שהנתונים שאני אציג יראו את הפעילות שנעשית בתחום.
נירה שפק: אז תיכף נגיע.
נירה שפק: יורם, וגם האוצר יתייחס לדבר.
יורם לרדו: רציונל התוכנית הנוכחית בנוי על כך שלמעשה הצורך הוא צורך מבצעי, שכן בין 0 ל-4 בלתי ניתן להקים אורח חיים חירומי סביר.
יורם לרדו: זמן ההתרעה מנפילת פצצות מרגמה הוא אפסי, הווה אומר, אנשים צריכים לשהות, הלכה למעשה, בתוך מרחבי מוגנים.
יורם לרדו: דבר שני, כל המרחב חסום, ובין 0 ל-4 זה שטחי הלחימה, זה שטחי הפריסה של הצבא.
יורם לרדו: סוללות ארטילריה, וכן הלאה.
יורם לרדו: ולכן, מתוך הקושי לנהל שגרת חירום נולד הפינוי האזרחי הזה.
יורם לרדו: ולכן, זה רציונל אחר, לשפות אחרי לטובת רענון, מגירות, וכן הלאה.
יורם לרדו: כרגע התוכנית נותנת מענה כדי להוציא את האנשים, שכן אי אפשר לקיים אורח סביר, חירומי, בתוך המרחב הזה.
יורם לרדו: זה כרגע רציונל התוכנית.
יורם לרדו: על דברים אחרים אפשר לדבר בהמשך.
יורם לרדו: אבל זה הרעיון.
נירה שפק: אני חושבת שאמרת את מילת המפתח שצריכה להבהיל אותנו.
נירה שפק: אם עד היום ראינו ששברנו הרבה דברים בהבנה שהעורף האזרחי הם חיילי החוסן ואורך הנשימה של מדינת ישראל, אז גם אותם צריך להחזיר לכשירות, כמו שאנחנו עושים את זה.
נירה שפק: הכוחות שהיו, סיימו את תפקידם, אותם מטוסים, אותם אנשים, חזרו לבסיסי האב שלהם ומטפלים בהם, מחדשים ציוד, מטפלים באמצעים, בטנק, במרכבה, במטוס.
נירה שפק: אותו דבר פה.
נירה שפק: וזה שינוי תפיסה שננחיל אותה גם פה.
נירה שפק: ואני שמחה שאמרת את זה, כי לדעתי, יש פה לנו נושא שצריך לשפר אותו.
נירה שפק: התייחסות של האוצר לנושא הזה?
רם בן ברק: רק הערה לפני.
רם בן ברק: יש שני מצבים של פינוי.
רם בן ברק: יש פינוי שהצבא מחליט לפנות, לא לשיקול דעת האזרחים.
רם בן ברק: כרם שלום, זה לא היה כך במקרה הזה.
רם בן ברק: זו הייתה החלטה של ראש המועצה.
רם בן ברק: אבל יכולים להיות מקרים ויש תוכניות, בצפון, אנחנו מכירים, שמפנים.
רם בן ברק: זה סיפור אחד, זה בשביל לאפשר את הפעילות הצבאית וכשמבינים שיש איום ממשי על חיי אזרחים.
רם בן ברק: במקרה של הדבר הזה, מתפנה רק מי שרוצה להתפנות.
רם בן ברק: אין כאן הכרח להתפנות.
רם בן ברק: ולכן השילוב של תוך כדי או קצת אחרי הוא שילוב הגיוני.
יורם לרדו: חה"כ רם, גם בפינוי צבאי זה לא בכפייה.
יורם לרדו: זאת אומרת, אזרח שמתעקש - - -
רם בן ברק: אבל זה אחרת.
יורם לרדו: זה נכון.
יורם לרדו: והתכלית היא סכנה ברורה ומידית היא לא בגלל הקושי לנהל אורח חיים.
יורם לרדו: אבל זאת נקודה ששווה לדבר עליה.
יורם לרדו: כרגע, התוכנית, כפי שאמרתי, מכילה את מה שהיא מכילה.
דן נימני: אני דן נימני, מאגף תקציבים במשרד האוצר.
דן נימני: אני אציין על אשקלון – במסגרת החלטת ממשלה 1278 ממרץ האחרון, לפני קצת פחות מחמישה חודשים, כפי שהזכיר גם ראש העיר, הוקצו 320 מיליון שקל למיגון העיר אשקלון.
דן נימני: רובו עבור מיגון פרטי.
דן נימני: ביניהם יש גם 9 מיליון שקלים להקמת מרכז חוסן ממוגן בעיר.
דן נימני: חוץ מזה, הוקצו בהחלטה עוד 8.5 מיליון לשיקום ושיפוץ מקלטים ומיגון חדרי מדרגות.
דן נימני: כל זה בעיר אשקלון.
רם בן ברק: כמה סך הכול?
דן נימני: 320 מיליון ועוד - - -
רם בן ברק: אבל המימוש עוד לא התחיל.
דן נימני: העברת הכסף נמצאת על שולחנה של ועדת הכספים.
דן נימני: חלקו זה מיגון פרטי שהוא על פני מספר שנים.
דן נימני: ראש העיר הזכיר עד ל-2027.
דן נימני: זה אמור להיות 50 מיליון שקל בשנה.
דן נימני: ויש רכיבים נוספים של 9 מיליון שקלים למרכז חוסן ממוגן, עוד רכיבים של התחדשות עירונית.
דן נימני: ובנוסף לזה, יש עוד 8.5 מיליון שקל לשיקום ושיפוץ מקלטים, ומיגון חדרי מדרגות, בעיר אשקלון.
נירה שפק: אנחנו מדברים על התכל'ס ומה אפשר לתת עכשיו, ואנחנו מבינים את הצורך.
נירה שפק: אנחנו באמת התקדמנו.
נירה שפק: אבל בסוף כסף בודקים במכולת, מה שנקרא, כשאתה משלם.
נירה שפק: אז אנחנו צריכים לראות מה אנחנו עושים עם הנושא הזה.
נירה שפק: לא עניתם בעצם לשאלה ששאלתי.
נירה שפק: דיברת באופן כללי, ואני שאלתי ספציפית על הנושא הזה, מה עמדת האוצר על מה שנאמר כאן בהינתן שיש תקציב, והתקציב הזה קיים.
נירה שפק: וכל מה שצריך זה רק להאריך אותו מעבר.
נירה שפק: האם יש התנגדות לדבר הזה?
נירה שפק: הרי לא מבקשים on top.
דן נימני: ממה שאנחנו מכירים, וזה גם מה שהבנתי מראש רח"ל, שהתוכנית מיועדת בעיקר לאירוע חירום ביישובים סמוכי גדר בעת לחימה.
דן נימני: זו דרישה חדשה שאני לא מכיר - - -
נירה שפק: אז אני רוצה שתרשמו לעצמכם.
נירה שפק: אנחנו נעשה עוד דיון.
נירה שפק: לא נוותר על הדברים האלה כי אנחנו לא יודעים מה יקרה מחר בבוקר, וזה יהיה ארוך המחר בבוקר.
נירה שפק: אבל אנחנו רוצים להראות השתפרות גם בדיון הבא.
נירה שפק: אז אני מבקשת לבחון את הנושא הזה.
נירה שפק: משרד הבריאות, עצרתי אתכם.
נירה שפק: סליחה.
נירה שפק: בואו נתקדם.
נועה חסדאי: בוקר טוב.
נועה חסדאי: אני נועה חסדאי, מנהלת חמ"ל הבריאות הלאומי.
נועה חסדאי: (הצגת מצגת) בפתח הדברים אני אגיד שממבט של 18 שנה בתחום החירום, אני יכולה לראות, כמו אילן, את עקומת הלמידה, וחייבת לציין שהפעילות של רח"ל, הגם שהאירוע הזה היה מאוד קצר, המסלול היה סדור.
נועה חסדאי: ואני בטוחה שגם אם האירוע הזה היה ארוך יותר, אז זו הייתה שיטת העבודה.
נועה חסדאי: המתכונת מבורכת, עושה סדר, מתואמת בין כולנו, והתיאום והשיתוף עם פיקוד העורף במענה המידי מאפשר לכולנו לבצע, בעיקר במערכת הבריאות, את המשימה המרכזית של הצלת חיים.
נועה חסדאי: משרד הבריאות, בהיותו משרד אופרטיבי, שנדרש גם לתגובה מהירה באירועי חירום אזרחיים, מפעיל חמ"ל 24/7, 365, כאשר מתכונת ההפעלה היא הרחבה בהתאם לאירועים.
נועה חסדאי: אותם מנהלי אגפים במשרד שאחראים על נושא מסוים, הם מנהלים מכלולים בחמ"ל.
נועה חסדאי: יש מתכונת הקפצה.
נועה חסדאי: בית חולים ברזילי – ואנחנו כן התייחסנו ל-2 בחודש כתחילת אירוע.
נועה חסדאי: בית חולים ברזילי עבר ב-3 באוגוסט אימון מטה מעבר משגרה לחירום.
נועה חסדאי: האימון אומנם היה בגרף האימונים שלו.
נועה חסדאי: התרחיש עודכן בהתאם ל-2 בחודש.
נירה שפק: מה שנקרא בפועל.
נועה חסדאי: וככה, כשיצאנו היה להם רטוב לפני יבש, ויצא לפועל מיד.
נירה שפק: ישר על יבש היה.
נירה שפק: עלו בתקשורת לא מעט – כולל מנהל בית החולים שדיבר על הנושא של המיגון שלו, הנושא של החניות, הנושא של מיון ילדים.
נועה חסדאי: עקב אכילס של המערכת.
נועה חסדאי: וזה לא דיון תקציבי, אז אני אציג את המשמעות של היעדר המיגון בהיבט של השפעה על בריאות הנשים.
נועה חסדאי: הרשות העליונה לאשפוז ובריאות בשעת חירום התכנסה להגדרת מדיניות הפעלת מערכת הבריאות כבר ב-19:30 בערב ביום שישי, כאשר כל בעלי התפקידים עודכנו והחלו בעבודה בשעה 19:30.
נועה חסדאי: ולכן רמת הכוננות עלתה בכל מוסדות הבריאות לרמה ב1, כאשר יש לנו סט פעולות מוגדר מאוד.
נועה חסדאי: מוסדות הבריאות מאומנים, מכירים את המשימות, ומה המשמעות של ב1.
נועה חסדאי: כבר ביום שישי הועברו מאושפזים למרחבים המוגנים יותר, ומי שאפשר שוחרר הביתה לקבלת המשך טיפול ותמיכה דרך קופות החולים.
נועה חסדאי: אנחנו אומרים שקורונה הוא אירוע קשה וטראומטי, אבל אין רע בלי טוב.
נועה חסדאי: יכולות המענה הרפואי בקהילה, באשפוז בית, בטיפול מרחוק, מאוד השתדרגו בקורונה, ולכן הופעלו גם כאן, בהתאם מלא והלימה להנחיות ההתגוננות של פיקוד העורף שעודכנו השנה בשיתוף פעולה מלא איתנו, ובסיוע מידי שקיבלנו של החיילים.
נירה שפק: זה משהו שנעשה השנה לאור לקחים קודמים?
נועה חסדאי: השנה עודכן.
נועה חסדאי: ולכן, מהרגע שהיו ההנחיות האלה, כולם כבר הכירו, הספקנו להטמיע את זה בשטח.
נועה חסדאי: העבודה היא מאוד צמודה, וכך גם החיילים שקיבלנו באופן מידי להעברה למרחבים מוגנים.
נועה חסדאי: עקב אכילס של המערכת היום זה פערי המיגון.
נועה חסדאי: אני אתייחס בדוגמאות, כדי שתבינו מה המשמעות של פערי מיגון.
נועה חסדאי: זה אומר שצריך להעביר חולים שמאושפזים בטיפול נמרץ, לנייד אותם, לנתק זמנית ממכשיר, להעביר למכשיר נייד, לנתק למקום אחר.
נועה חסדאי: זה אומר שחולי דיאליזה שאמורים להגיע לטיפול שלוש פעמים בשבוע, וגרים בנתיבות, אנחנו אחראים, אנחנו ארגנו להם מענה חלופי, אבל המענה החלופי הממוגן הוא בבאר שבע.
נועה חסדאי: זאת אומרת, שבאיזור תחת אש הוא צריך לנסוע לבאר שבע לקבלת טיפול.
נועה חסדאי: זה אומר שבבית חולים הרצפלד 50 אנשים סיעודיים שלא ניתן היה למצוא להם בכל השינויים של לנייד בתוך המבנה, היה צריך להעביר קשישים סיעודיים למוסדות אחרים מחוץ לגזרה, לאנשים כאלה זו השפעה בריאותית שעלולה להיות הרת אסון.
נועה חסדאי: וזה לקחים שלנו מאירועים קודמים.
נירה שפק: עם הפערים שהצגת כאן, וסליחה שאני עוצרת אותך – דיברת על המיגון ועל הציוד האישי.
נירה שפק: אני רק רוצה לומר שעלו עוד שלושה דברים בצורה מובהקת מאוד בעוטף.
נירה שפק: דבר ראשון, קופות חולים אחודות, אם את יכולה להתייחס לזה - - -
נועה חסדאי: אני אתייחס.
נועה חסדאי: אני אציג גם את הנתונים - - -
נירה שפק: מאה אחוז.
נירה שפק: ודבר שני, לקצר תורים לאנשים.
נירה שפק: אנשים בעוטף שהיו להם תורים, ופתאום אי אפשר, ופונו למקומות אחרים.
נירה שפק: אחד הלקחים היה, תנו לנו מענה באחד המקומות שפינינו אליהם.
נירה שפק: זאת אומרת, כמו שיודעים שיש קופת חולים קולטת – אם זה קופת חולים כללית מול כללית, אנשים איבדו תורים שהם חיכו להם שנה וחצי שנה, ושווה לדבר על זה.
נירה שפק: ומעבר לזום – הרבה פעמים תורים עם רופאים אפשר היה לעשות בזום, חמ"ל זומים.
נירה שפק: עובדים שלא הגיעו ליישובים.
נירה שפק: דובר כאן על חוף אשקלון, יישוב שלם עם אנשים מבוגרים שלא מתפנים.
נירה שפק: האחות של קופת חולים כללית צריכה להגיע מהעיר שדרות והיא אומרת, אני לא יוצאת מהבית, או מבחוץ, מאשקלון או מאשדוד.
נירה שפק: זה נושא שחוזר על עצמו.
נירה שפק: איך דואגים לזה שעובדים חיוניים יממשו את ייעודם.
נירה שפק: זו הנחיה לכל דבר.
נירה שפק: ואחרון, להתייחס לבית חולים אסותא אשדוד, עם כל האמירה של עוד בית חולים בזירה, בית חולים חדש, מיגון.
נועה חסדאי: אנחנו נרוץ מהר.
נועה חסדאי: כל התשובות ממוקדות כאן.
נירה שפק: מה שנקרא, יש לי שקף לכל שאלה.
נועה חסדאי: אני אתחיל בשורה התחתונה שמטרידה.
נועה חסדאי: המענה של מרפאות קופות החולים.
נועה חסדאי: תיכף תראו בשקף.
נועה חסדאי: הנתונים ניתנו מלא.
נועה חסדאי: זה בדיוק מה שנעשה – מעבר לטיפול בזום, מעבר לטיפול טלפוני.
נועה חסדאי: העיקרון שלנו בחירום זה שכאשר לא ניתן – ופה לא היה צורך – לתת את השירות במרפאת קופת חולים קרובה, אם אני מבוטחת מכבי או כללית, לא חשוב, והמרפאה הממוגנת הקרובה היא של קופת חולים אחרת, אנחנו מפעילים שירות אחוד.
נועה חסדאי: ופה לא היה צורך.
נועה חסדאי: מיד תראו את הנתונים.
נועה חסדאי: לא היה צורך.
נועה חסדאי: היה שירות מלא לכולם.
נועה חסדאי: צריך לזכור שבשישי-שבת פחות עובדות מרפאות.
נועה חסדאי: מוקדי הלילה כן הופעלו מתוך מיגון.
נועה חסדאי: עוד שדרוג שתראו כאן, והרווחנו מהקורונה – זה משמעותי לנו גם בפעילות המלאה והתיאום מול מד"א – זה דאשבורד שאנחנו רואים באון-ליין מה קורה בכל חדר מיון.
רם בן ברק: מה אומרים הצבעים?
נועה חסדאי: הצבעים אומרים את חומרת הפנייה של המטופל, ואומר את זמני ההמתנה, כמה כרגע אמורים להתאשפז וכמה מחכים רק לשחרור הביתה.
נועה חסדאי: אפשר לעבור הלאה.
נועה חסדאי: זו רק תמונה כללית.
נועה חסדאי: זה עזר שמסייע לנו באון-ליין לעבוד מול מד"א ולטייב את הפינויים.
נועה חסדאי: זו תמונת מצב הנפגעים שהייתה.
נועה חסדאי: ואם תראו, התוצאות מראות שהיו מעט נפגעים.
נועה חסדאי: פגיעות הגוף שהיו, מרביתן המוחלט הן מהריצה לממ"ד.
נועה חסדאי: תראו בסגול, לא צריך אפילו לראות את המספרים, רק את זה שהכתם הוא לא גדול כמו במבצעים.
נועה חסדאי: ואלה תוצאות פעילות החוסן שנעשית כל השנה.
נועה חסדאי: מספר נפגעי החרדה היה נמוך משמעותית.
נועה חסדאי: אפשר לעבור לשקף השלישי.
נועה חסדאי: זה המצטבר, והשקף הבא הוא ייעודי רק על ילדים.
נועה חסדאי: אפשר לראות גם בהיבט הזה ילדים עד גיל 18, את פילוח ההגעות לפי בתי החולים.
נועה חסדאי: וגם כאן המספרים נמוכים, לשמחתנו.
נועה חסדאי: אפשר לעבור הלאה, ואז אפשר יהיה לראות בדיוק את רמת השירות.
נועה חסדאי: אם תסתכלו, השירותים, ואני מזכירה שוב, זה סוף שבוע, אבל יום ראשון והלאה, גם בשישי מוקדי החירום – על כל מרפאה שנסגרה - - -
נירה שפק: יש מרפאות שעובדות ופתוחות ביום שישי, לקחת בדיקות והכול.
נירה שפק: יום שישי זה יום עבודה.
נועה חסדאי: נכון.
נועה חסדאי: בהיקף פחות.
נועה חסדאי: אבל כל מה שהיה אמור לעבוד על כל מרפאה, כל שירותי הבריאות בקהילה, כל מרפאה שנסגרה נפתחה במקום אחר.
נועה חסדאי: השירות ניתן, אתם יכולים לראות, את האחוזים הגבוהים של המרפאות שפעלו.
נועה חסדאי: מה שנסגר זה רק מה שנגזר מפער מיגון כתוצאה מהנחיות ההתגוננות, וכמובן ניתן המענה החלופי.
נועה חסדאי: בוצע תגבור של צוותים רפואיים, וזה המענה המדויק לשאלה ששאלת.
נועה חסדאי: תגבור של צוותים רפואיים למתן שירות רפואי מרחוק, בין אם ברפואה היברידית, בזום, בטלפון, הרבה דברים היום השתדרגו בתחום הזה, וניתן מענה.
נועה חסדאי: יותר מזה, תוגברו צוותים של יחידות לטיפולי בית, כי אם פינינו מבתי החולים הביתה את מי שניתן היה, אז מישהו אחר בקצה צריך להמשיך את הטיפול.
נועה חסדאי: אז זה נעשה.
נועה חסדאי: תוגברו בקופות החולים יחידות של צוותי טיפול בית.
נירה שפק: לא היה פער?
נועה חסדאי: לא היה פער בהיבט הזה.
נועה חסדאי: אפשר לעבור הלאה, לשקף הבא של בריאות הציבור.
נועה חסדאי: אני רק אציין פה נקודה אחת שמדברת על הנושא של הפסקת תחנת הכוח בעזה, וכתוצאה מזה הזרמה של ביוב ושפכים לים.
נועה חסדאי: מגיעים צפונה, ולכן יש איסור – גם שהאיסור הוא לא ביטחוני – יש איסור בריאותי כרגע לגבי השימוש במים.
נועה חסדאי: בהיבט של הגנה של צוותים, שירות פיקוח שהוא לא חיוני עבר.
נועה חסדאי: בהיבט של הגריאטריה אני אציין רק את העובדה שכבר הזכרתי, שהיעדר המיגון מחייב להעביר אנשים סיעודיים במצב לא פשוט, כאשר כל שינוי מקום לאדם קשיש, אפילו אם מעבירים אותו חדר, זה משמעותי לו.
נועה חסדאי: באוריינטציה, בהתנהגות, שינוי כזה משפיע על בריאותו.
נירה שפק: גריאטריה ומבוגרים בקהילה שלא במסגרת מוסדות, זה היה אחד האתגרים.
נועה חסדאי: כשיש צורך, זו מתכונת עבודה שעובדת אצלנו כבר באוטומט, ובזה אין פערים.
נועה חסדאי: גם המוסדות הגריאטריים, מכלול גריאטריה אצלנו יודע אד הוק למתוח ולהרחיב מיטות איפה שצריך, במקומות מחוץ לגזרת האיום, להיערך ולקלוט, בין אם זה ממוסד למוסד, בין אם זה מבית חולים כללי למוסד כדי לפנות מיטות בבית חולים כללי או להרחיק מהאיום, הכול בהתאם לצורך, ובין אם זה לקלוט מהבית – גם בעבר היו לנו שמטפלם זרים צמודים פשוט עזבו - - -
נירה שפק: זה היה אחד הלקחים גם בצוק איתן וגם כאלה שהעובדים הזרים עזבו, ויש לנו מבוגרים עם גריאטריה בבתים.
נירה שפק: את אומרת שיש תוכנית מענה לזה?
נירה שפק: לקלוט אותם בתוך המוסדות?
נועה חסדאי: בקודים מיוחדים מעבירים אותם מהבית למוסד.
נועה חסדאי: לצערי, חלקם אחר כך נשארים במוסד.
נועה חסדאי: שוב, זה כל המשמעות הבריאותית של ניוד אדם קשיש במצב כזה.
נועה חסדאי: וחלקם חוזרים אחר כך הביתה.
נועה חסדאי: לפניכם עיקרי פעילות שנעשתה בהיבט החוסן, אבל אפשר לעבור לשקף הבא שמציג את המספרים, וזה השקף האחרון שלי.
נועה חסדאי: אנחנו הפעלנו גם את המענה המוקדי הטלפוני של קופות החולים, גם מרכזי החוסן.
נועה חסדאי: אתם יכולים לראות לפניכם את הפניות.
נועה חסדאי: אחד הדברים שראינו גם ב'שומר החומות' זה שהאוכלוסייה חוששת לצאת מהבית בירי כזה, ובצדק.
נועה חסדאי: ולכן למדה ומשתמשת ונעזרת במענה הטלפוני, המענה המקצועי הטלפוני שניתן.
נועה חסדאי: בנוסף, דרך ערוצי התקשורת הפצנו סרטוני הדרכה לאוכלוסייה כדי לחזק את החוסן, כדי לחזק את ההתמודדות.
נועה חסדאי: ובאופן משמעותי ניתן לראות הפעם במספרים האלה ירידה ומספר נמוך של פניות; גם נפגעי החרדה בבתי החולים וגם הפניות, ואני אציין שהפנייה למרכזי החוסן, חלק לא מבוטל זה מטופלים שהם מטופלים קבועים, לא מטופלים חדשים מתוך המבצע, אלא מטופלים מוכרים.
נועה חסדאי: עד כאן.
נירה שפק: כשזימנו את הדיון הזה, הרבה משרדי ממשלה ביקשו שחרור, ואמרו, אין לנו מה להגיד.
נירה שפק: והתעקשתי שאין דבר כזה, שכולם יגיעו.
נירה שפק: ואני חושבת שזה שאנחנו יושבים כאן ורואים את כמות החומר ושיתוף המידע לציבור זה משהו מאוד חשוב.
נירה שפק: אז תודה, קודם כל.