GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שי הר צבי: אבל חלק מהדברים צריך בפורום סגור, אני מתנצל.
אורנה ברביבאי: בואו נתקדם לסיכום.
אלי אבידר: מעולה.
אלי אבידר: אבל אתה גם עושה עם זה שמדינה מעבירה?
אלי אבידר: כלומר, מה עושים עם זה?
שי הר צבי: שוב, בפורום סגור.
אורנה ברביבאי: הבנו.
אורנה ברביבאי: יושלם.
אלי אבידר: קיבלתי שיעורי בית.
אלי אבידר: בפורום סגור.
שי הר צבי: אני לא מנסה להתחמק, חס וחלילה.
אורנה ברביבאי: נועדו לנו עוד דיונים.
אורנה ברביבאי: לסיום, בבקשה.
שי הר צבי: הדבר הבא, פרויקט חדרי מדיה שהכרנו בג'וליס ובשדרות.
שי הר צבי: מה העיקרון של חדרי המדיה האלו?
שי הר צבי: בסופו של דבר, לגייס צעירים אם זה בשדרות ובעוטף עזה, אם זה בג'וליס, שיסייעו לנו בקידום הנרטיב הישראלי, המערכה הישראלית ברשתות החברתיות.
שי הר צבי: הדברים האלה את סף הפעלה.
שי הר צבי: הגיע מבצע – לא תיאמו - - -
אלי אבידר: זה לא התפקיד שלכם
שי הר צבי: פה אנחנו רואים את זה אחרת, ברשותך.
אלי אבידר: מה לעשות, זה לא התפקיד שלכם.
אלי אבידר: יש לך את פיקוד העורף, יש את משרד החוץ – אתם לא לעשות את זה יותר טוב מהם.
נירה שפק: משרד הביטחון, מיכאל ביטון, יש לו שם מערך הסברה - - -
שי הר צבי: במקרה השר מיכאל ביטון הוא השר שלי.
נירה שפק: סליחה, סליחה.
שי הר צבי: מיכאל ביטון, השר ביטון, מאוד משרת את - - -
אלי אבידר: תעשו חדרי תקשורת על ה-BDS, מה אתם עושים את זה?
שי הר צבי: כי בסופו של דבר, אם אתה רוצה להילחם בדה-לגיטימציה, אתה לא יכול רק להגיד "אני עושה ככה וככה נגד הרעים".
שי הר צבי: אתה חייב גם לחזק את הלגיטימציה של מדינת ישראל.
שי הר צבי: הרי הדברים הולכים שלבים זה עם זה.
שי הר צבי: זה לא רק פן אחד ואתה אומר "אוקיי, בפן השני אני לא קיים בו".
שי הר צבי: מבצע "שומר החומות" – שני העקרונות המנחים שלנו במבצע היו הפעלת הכלים שמן הסתם היו לנו ושותפות מלאה, מאוד אורכה, גם עם משרד החוץ, גם עם המל"ל, מטה ההסברה הלאומי וכמובן צה"ל.
אלעזר שטרן: שי, זה נשמע לי כבר מוכר.
אלעזר שטרן: כבר ראינו דבר כזה.
שי הר צבי: דווקא המילים האלו - - -
אלעזר שטרן: אני אגיד לך שאני כבר ראיתי פעילות מול גורמים בחברה האזרחית בישראל ובעולם.
אלעזר שטרן: כבר ראינו את זה פה.
אלעזר שטרן: גם משרד החוץ, נדמה לי, הציג חלק מהדברים ככה.
שי הר צבי: אנחנו לא היחידים שפועלים.
שי הר צבי: אוי ואבוי אם נהיה היחידים שפועלים - - -
אורנה ברביבאי: מה האבחנה?
אורנה ברביבאי: שוב אני שואלת, מה היתרון היחסי, מה האבחנה, מה מקור הסמכות ואיך זה בא לידי ביטוי באחריות.
שי הר צבי: ראשית, מקור סמכות, הצגתי: החלטת הקבינט באוקטובר 2017 - - -
אורנה ברביבאי: כן, אבל אם בסוף עושים כמה בעלי תפקידים או כמה משרדים את אותו דבר, אז איפה - - -
שי הר צבי: ב"שומר החומות" אנחנו ישבנו והיינו שותפים מלאים בגשר של משרד החוץ.
שי הר צבי: הם ידעו לא מעט מהפעילויות שאנחנו מבצעים.
שי הר צבי: אפרופו שעל"ח – גם אני הייתי בעבר בצבא – היה לנו בבוקר, אחרי צוהריים.
שי הר צבי: כל הפעילויות שעשינו הנסתכרנו עם השעל"
שי הר צבי: חים השונים כדי להבין את המסרים שמגיעים מהמל"ל – הייתה לנו נציגות במל"ל, הייתה לנו נציגות במשרד החוץ – להבין את המסרים, לראות איך אתה פועל - - -
אלעזר שטרן: עזוב את הנציגויות.
אלעזר שטרן: יש לי שאלה, פעמיים ביום או פעם ביום פעם ביומיים או פעם ב-3 ימים, ישבתם כולם?
שי הר צבי: בוודאי.
שי הר צבי: הנציג שלי, למשל - - -
אלעזר שטרן: יש את מערך ההסברה הלאומי.
אלעזר שטרן: אני שואל לא אם אתה ישבת איתו פעמיים ביום ועשית חיתוכים – כל הגורמים שיושבים פה ומתעסקים בהסברה, האם ישבתם, לאו דווקא פיזית ולא אם הייתה פגישה, האם ישבתם פעם ביום, פעם ביומיים?
אורנה ברביבאי: המתודולוגיה.
אלעזר שטרן: כמו שבמטה הכללי יש שעון לחימה, יש לכם שעון הסברה שבו אתם נפגשים פעם אחת את כל הגורמים?
שי הר צבי: כבר הצגתי קודם שמטה ההסברה הלאומי ערך את הפורום ההסברה הלאומי הזה.
שי הר צבי: היו פעם ביומיים בערך, בממוצע, זאת בנוסף - - -
נירה שפק: אז כששאלתי אותך את השאלה הזאת וענית לי – מה אתה עונה לשטרן זה עוד הפעם, מה שלא עובד בשגרה - - -
שי הר צבי: היה אותו תכלול בישיבה סביב שולחן אחד - - -
נירה שפק: אני מכבדת את מה ששטרן אומר, זה לא רק לעשות את הדבר הזה.
נירה שפק: כשיש לך מה שנקרא מופעים ביום, יש להם מטרה: מה ההגדרה שלהם, למי מעבירים אותם, ממי מקבלים.
נירה שפק: לא רק תמונת מצב, אלא גם מה הערכת המצב, מה התוצרים, מה האקשן אייטמז.
נירה שפק: אנחנו שואלים את זה בכל דרך אפשרית ואתם לא אומרים את זה.
שי הר צבי: אני אומר שוב, זה התקיים.
שי הר צבי: אני אישית - - -
נירה שפק: אפשר לראות את המסמך הזה שמדבר על שיטת ההפעלה של מערך ההסברה, איך כל החיבורים - - -
שי הר צבי: כן.
נירה שפק: - - - מה התוצרים, באיזה שעות.
נירה שפק: זה מה שביקשנו במצע.
שי הר צבי: אין לי את זה עם שעות.
שי הר צבי: אני אעביר את זה - - -
אלעזר שטרן: פיני, אתה חייב לחדד לנו את זה.
אלעזר שטרן: אתה לא מבין שאנחנו מוטרדים?
אלעזר שטרן: אמרו שקודם כל אתם תתנו נתונים ואחרי זה אנחנו נדבר.
אלעזר שטרן: כבר נתתם גם ציונים, הרבה ציונים, נשים את זה רגע בצד, לא לכולם אנחנו שותפים כאזרחים, לאו דווקא כחברי כנסת.
אלעזר שטרן: השאלה היא פשוטה: אני ידעתי קודם דוגמא שלא רציתי לתת, יש שעון לחימה, האם יש שעון של מערך ההסברה, שפעם כשירו על ירושלים מעכשיו כל יום מתכנס פורום כזה - - -
אורנה ברביבאי: שטרן, אין להם.
אורנה ברביבאי: כמה פעמים אפשר לשאול אותה שאלה?
אלעזר שטרן: עוד שנייה.
אלעזר שטרן: כשמבקשים ממך נייר, לא רק על זימון הדין אלא גם על סיכום דיון כזה, הלקחים.
אלעזר שטרן: זה שבמשרד החוץ יש את קשת, הבנתי; וקשת מדברים איתכם, הבנתי.
אלעזר שטרן: אני שואל האם יש פרוטוקול של עבודה בזמן חירום והאם הפרוטוקול הזה עבד?
פיני יצחקי: יש.
פיני יצחקי: אני מתנצל, לא הבנתי שאני צריך להעביר אותו אליכם.
פיני יצחקי: יש לנו, כמו שאמרתי, 3 פורומים כאלה שהתקיימו במהלך עשרת הימים הללו, זאת בנוסף לאינספור שיחות טלפון, זום וכדומה.
פיני יצחקי: יש לנו נוהל עבודה מחייב, כמו שאמרתי, אני אעביר אותו גם כן, אין לי בעיה.
פיני יצחקי: עכשיו, פה ננזפתי קצת, חבר הכנסת שטרן, ננזפתי קצת על המושגים הצבאים, הייתי חייל שלך אז אולי האשמה היא בך – חלילה, לא.
פיני יצחקי: בצחוק.
פיני יצחקי: אתה היית מח"ט שלי.
אורנה ברביבאי: כל מה שאני מנסה לומר לחברים כאן זה שאם נשאל את אותה שאלה 16 פעם, לא נקבל תשובה אחרת.
אורנה ברביבאי: אם המנגנון שאתה הצגת כאן לא נותן מענה לאופן שבו אנחנו רואים היערכות בשגרה, מכניזם עבודה שהוא גם בהיבט של מהות, גם בהיבט של מתודולוגיה וגם בהיבט של סנכרון – לא הצגת אותו למרות שנדרשת.
אורנה ברביבאי: ואני אומרת שאם נשאל אותך עוד 20 פעם - - -
פיני יצחקי: התנצלתי שלא הדגשתי.
פיני יצחקי: אמרתי שזה קיים, אני אעביר לכם - - - מבחינת שעון הלחימה, הוא לא הוא לא מוכתב שעות – 02:00 בצהריים, 10:00 בבוקר – אבל יש לנו את ההתנהלות.
אורנה ברביבאי: אני לא רוצה לדבר רק על השעון.
אורנה ברביבאי: אני מדברת על האופן שבו ניגשים ברמה הכי בכירה של תיאום, תכלול ואחריות לנושא ההסברה במדינה.
אורנה ברביבאי: בחרת להציג את מה שאתה בחרת, אתה הילד גדול.
אורנה ברביבאי: אנחנו עדיין כולנו חסרים בתשובות מהותיות.
אורנה ברביבאי: בוא בבקשה ותסיים.
שי הר צבי: מה עשינו במבצע – אחד, פעילות מול הרשת והארגונים הפרו-ישראליים.
שי הר צבי: העברנו 7 תדרוכים מלאים לחברי הרשת בהם השתתפו כ-1,800-1,700 אנשים באירופה, אמל"ט, ארצות הברית וכדומה.
שי הר צבי: התאמנו מן הסתם את התדרוכים לשעות הרלוונטיות על-פי שעון ארצות הברית ושעונים האחרים.
שי הר צבי: אם אתם שואלים מי משתתף בתדרוכים, אז כמובן תמיד זה היה נציג דו"צ, אלופים במיל' וגורמים אחרים שכל אחד מהם נתן את הזווית שלו לתדרוך.
שי הר צבי: הדבר השני זה הפעילות – דיברנו עליה לא מעט – הפעילות שלנו בדיגיטל.
שי הר צבי: שורה של דברים: הפקה וההפצה של תכנים, רתימת הקהל הישראלית והפקת קמפיינים דיגיטליים.
שי הר צבי: אחד הדברים שראינו במהלך המבצע, כל מיני דברים שהעלינו, אחרי זמן מה הרשתות יוטיוב או טיקטוק – טיק טוק בכלל לא אפשרו – הורידו את זה.
שי הר צבי: תכף אגע ממה לדעתי, אחת הבעיות המרכזיות שלנו, של מדינת ישראל, נובעת, אבל פה ברשתות החברתיות יש לנו אירוע מאוד מאוד מורכב כי - - -
אורנה ברביבאי: הפתיעו אותנו הרשתות החברתיות?
אורנה ברביבאי: משהו שלא ידענו לקחת אותו בחשבון, הרשתות החברתיות?
שי הר צבי: לא הפתיע.
שי הר צבי: אבל אתה מבין את העוצמה.
שי הר צבי: כשאתה יותר ויותר מתחכך אתה פתאום מבין את העוצמה.
שי הר צבי: תכף אגע בצד של היריב ומה הוא עשה.
שי הר צבי: לטעמי, שמה האתגר המשמעותי: הרשתות החברתיות.
שי הר צבי: פיתחנו במשרד מדד דה-לגיטימציה.
שי הר צבי: מדד שמשקף את התפרצות אתגר הדה-לגיטימציה ברחבי העולם בתקופות זמן שונות.
שי הר צבי: אפשר בהרבה חתכים.
שי הר צבי: אנחנו רואים, כמובן, בתקופת המבצע איך יש עליה משמעותית.
שי הר צבי: דרך אגב, עשינו גם חיתוך אחר, למשל השימוש במילה אפרטהייד.
שי הר צבי: אתה רואה שלא רק בזמן המבצע אלא בכלל בחצי השנה האחרונה עלייה מאוד משמעותית בשימוש במילה הזאת על-ידי גורמי דה-לגיטימציה.
שי הר צבי: המחתית התחתונה של השקף לא פחות מעניינת.
שי הר צבי: אתה רואה פה את ההשטאגים המובילים, למשל, שיח' ג'ראח בהאשטגים אחרים של הצד היריב.
שי הר צבי: אחד הדברים שעשינו כי כבר התחלנו לצאת למחקרים – אלה מסקנות ראשוניות אז אני לא נעול עם התובנה, אבל ראינו שני דברים: אחד, הצד השני וזה לא סוד כמובן או לא צריך להיות גאון גדול כדי לראות, משתמש בבוטים, לא מעט בוטים.
שי הר צבי: מעבר למסה הקודמת אצלו, הוא משתמש בבוטים ומייצר אתגר הרבה יותר גדול.
שי הר צבי: בנוסף התחלנו לאתר כל מיני רשתות, ממש רשתות לא של בוטים אלא של פעילים.
שי הר צבי: למשל, רשת במלזיה ורשתות אחרות שממש במסות הפועלות נגד נגדך כדי לשנות את השיח, כדי ללחוץ על הרשתות החברתיות.
שי הר צבי: אם אני יכול, אוסיף עוד שני משפטים אחרונים.
שי הר צבי: אחד, בהחלט סביר וכולנו – בוודאי הצד הזה של השולחן – עברנו לא מעט מבצעים, גם בצבא, ותמיד יש מה לשפר.
שי הר צבי: תמיד.
שי הר צבי: ברור, אין ספק שיש תמיד איפה להתקדם ואיפה לשפר.
שי הר צבי: אבל זה ברמה המערכתית.
שי הר צבי: אני רוצה לדבר על ההיבט המקצועי – נועם נגע בזה – ואני שם את זה מעל והוא האתגר הממשי של מדינת ישראל: הרשתות החברתיות, הפעילות ברשתות הם אלו שמעצבות את התודעה.
שי הר צבי: ברור שכתבה בניו יורק טיימס היא חשובה מאוד ויש לה השפעה, אבל רשתות חברתיות הן אלה שמעצבות.
שי הר צבי: והצד השני לא פועל שם רק במסות, הוא הוא פועל שם גם באמצעים טכנולוגיים.
שי הר צבי: ולכן אחד הלקחים שאני מפיק מזה בהיבט המקצועי, אני מוציא את כל ההיבטים האחרים, הוא איך אנחנו יודעים, בראש ובראשונה המשרד שלי, עם הכלים המוגבלים שיש לנו – ואתם ראיתם, למרות הכלים המוגבלים לא רק שהגענו לחשיפה של 85 מיליון, היא הרבה הרבה יותר גדולה כי לא הזכרנו את כל המשפיענים וכדומה.
שי הר צבי: זה המשחק.
אורנה ברביבאי: סופר, רצית לשאול שאלה?
אופיר סופר: רציתי לשאול על עבודה מול הרשתות וגם פה, נגיד אזור מזרח ירושלים, ערים מעורבות, ההסברה בתוך ישראל וגם לציבור הישראלי היהודי, הייתי אומר - - -
שי הר צבי: אני לא עושה הסברה פנימה.
שי הר צבי: זה לא זה לא התפקיד שלי.
אופיר סופר: יש שמישהו שעוסק בזה?
אופיר סופר: יש מסרים של חוסן.
אופיר סופר: אפשר לשבת לראות את ערוץ 2, לראות חדשות 12, ובמשך כל הזמן יראו את הפגיעה בה במתקן באשקלון והעסק בוער וכל הזמן יספרו וידברו על הכאב וכו'.
אופיר סופר: יש את הצד של ההסברה או הלחימה אצל חמאס והסברה במדינות המערב, אבל אני שואל אם יש משהו ש עוסק בחוסן הישראלי.
שי הר צבי: בוודאי שכן.
אורנה ברביבאי: תכף נשמע את המל"ל.
שי הר צבי: זה לא תפקיד שלי, לא אחריות שלי ולא נוגע בזה.
שי הר צבי: מה אני כן עושה?
שי הר צבי: אני פועל לרתום, כמו שראיתם בכמה דוגמאות, את הציבור הישראלי לפעול החוצה.
שי הר צבי: שם האתגר הממשי שלנו וצריך לרתום.
שי הר צבי: למה פעלנו, למשל, לרתום משפיענים ישראלים ואושיות רשת?
שי הר צבי: כי ראינו בצד השני שזה קורה ואתה רוצה את כל הזמן לראות איך אתה פועל כנגד.
אורנה ברביבאי: השאלה שלך, אופיר, היא מאוד חשובה ונכון שהיא גם תלובן בהמשך.
אורנה ברביבאי: מל"ל, בבקשה, מיכל יניב איתנו בזום?
אורנה ברביבאי: ראש מחלקת קשרי חוץ.
מיכל יניב: בוקר טוב.
מיכל יניב: הפעילות של המל"ל למעשה התרכזה כחלק וכנגזרת מהתפקיד שלו.
מיכל יניב: המל"ל הוא למעשה גוף מטה והוא לא גוף אופרטיבי, לכן עיקר הפעילות היא פחות, אנחנו לא עובדים מול תקשורת זרה ולא ומול תקשורת בכלל.
מיכל יניב: באתי לדבר על הקשר לדיפלומטיה הציבורית.
מיכל יניב: אנחנו היינו גם חלק מגשר – מטה ההסברה של משרד החוץ – כשהמטרה שלנו הייתה לקבל את המסרים ולהעביר למקבילים שלנו בעולם, למטות לביטחון לאומי אחרים ברחבי העולם, ובנוסף גם לגורמי או"ם.
מיכל יניב: בנוסף, אנחנו גם חלק ממטה ההסברה הלאומי – קיבלנו את המסרים והעברנו את המסרים, העברנו את הנתונים.
מיכל יניב: היעד המרכזי שלנו היה לפעול במישור המדיני יחד עם משרד החוץ לטובת לגיטימציה בין-לאומית להמשך המבצע.
אורנה ברביבאי: איך עשיתם את זה?
אורנה ברביבאי: את כל מה שאת אומר שפעלתם כדי להשיג, איך עשיתם את זה?
אורנה ברביבאי: באיזה אמצעים?
אורנה ברביבאי: מה הייתה התוכנית?
אורנה ברביבאי: האם היעדים הושגו?
מיכל יניב: במל"ל יש מגוון רחב של בעלי תפקידים.
מיכל יניב: כל אחד מהאגפים במל"ל מול המקבילים שלו.
מיכל יניב: יש יחידה שלמה באגף המדיני שלנו שמתעסקת בארגונים בין-לאומיים, עיקר הקשר הוא מול גורמי או"ם.
מיכל יניב: הרי חלק ממטה ההסברה ובעיקר מהערכות המצב שמשרד החוץ עשה, חלק ממטה גשר, היו דברים שעמדו על סדר- היום והם השתנו כל הזמן.
מיכל יניב: הקצב שבו העברנו את המסרים והעברנו את ההתייחסות של מדינת ישראל האירועים מול גופים מקבילים, כל אחד, בתחומו זה היועץ המדיני של ראש הממשלה מול המקבילים שלו, ראש המל"ל מול המקבילים שלו בעולם.
מיכל יניב: האנשים שעובדים מול גופים בין-לאומיים מול הגופים עצמם.
מיכל יניב: המטה לביטחון לאומי למעשה מחולק אזורית-גאוגרפית מבחינת האנליסטים שלו, אז כל האנשים המדיניים פעלו מול הגוף הרלוונטי בעולם.
מיכל יניב: לדוגמה, אנשי הקשר לצרפת דיברו עם המקבילים שלהם.
מיכל יניב: הכול נעשה בתיאום, גם מול מטה ההסברה ובעיקר מול משרד החוץ.
אורנה ברביבאי: פה אני רוצה לשאול שאלה את נועם.
אורנה ברביבאי: בהיבט של היתרון היחסי של המל"ל מול הגורמים, כפי שהיא מתארת, אתה יכול להסביר את הדינמיקה, איך זה עובד.
אורנה ברביבאי: מד"ר שי הר צבי שמעתי חלק מהתשובה ולא בטוח שהבנתי איפה עובר הקו.
אורנה ברביבאי: אני שואלת אותך, בהקשר של החיבור או האינטגרציה עם המל"ל, איך האחריות מתחלקת?
נועם כץ: משרד החוץ עוסק קודם כל בהיבט המדיני.
אורנה ברביבאי: זה מה שהיא ניסתה להסביר לי עכשיו ארוכות.
נועם כץ: ההיבט המדיני מנוהל, קודם כל, על-ידי שר החוץ והמטה המדיני; דבר שני, על-ידי הנציגויות.
נועם כץ: מכוון שהמל"ל הוא גוף מטה של כל משרדי הממשלה והוא גוף מטה שיושב במשרד ראש הממשלה, הוא מביא גם את הפן הזה.
נועם כץ: הרי גם ראש הממשלה עוסק במדיניות.
נועם כץ: להם יש מערכות קשרים ישירות והם משתמשים בהן ולפעמים הם תומכים את המערכות שלנו איפה שצריך.
נועם כץ: אלה דברים שמתבטאים בממשק של שיתופי פעולה.
אורנה ברביבאי: יש סיכום והבנות במה הם עוסקים ובמה אתם עוסקים?
אורנה ברביבאי: יש דינמיקה שאומרת שכל אחד באחריות לתוצר הנדרש שלו, בסוף מביא את החלק היחסי הזה לשולחן?
נועם כץ: אני חושב שבמשרד החוץ יש בהירות מאוד גדולה מה אצלנו ואיפה משתפים פעולה עם גופים אחרים ואנחנו עובדים לפי זה.
נועם כץ: אנחנו נוגעים עכשיו בכלל בפן מדיני – הדיון הזה עוסק ובהסברה - - -
אורנה ברביבאי: אבל - - - ההקשר המדיני ואני שואלת אותך.
נועם כץ: הממשק הזה הוא קיים ואני אתן דוגמה: כשנוגעים בנושא רגיש, הייתה פה שבת - - -, נושא רגיש, יש בו כנסיות מעורבות, אז משרד הפנים צריך להיות שותף ומשרד המשפטים כי יש לזה היבטים משפטיים, יש לזה היבטים מדיניים.
נועם כץ: מי שמתכלל הרבה פעמים את הדיונים האלה זה המל"ל וכל אחד מביא את חלקו ואת התוצר שלו לשם.
אורנה ברביבאי: מיכל, את רוצה להוסיף לנו.
מיכל יניב: זה העיקר.
מיכל יניב: כי עיקר הפעילות היא מדינית ולא הסברתית מול תקשורת.
אורנה ברביבאי: משרד הביטחון, אורנה שמחוני, דוברת המשרד, איתנו?
אורנה שמחוני: יעוד אגף דוברות והסברה במשרד הביטחון הוא עיצוב תדמית משרד הביטחון בקרב הציבור הישראלי בהגדלת המודעות לעשייה מגוונת, אמון הציבור במשרד ובפעילות שלו בשגרה ובחירום.
אורנה שמחוני: תפיסת ההפעלה שלנו, כמו שביקשנו להגיד, היא שאנחנו עובדים על פי תוכנית עבודה שנתית.
אורנה שמחוני: לכל אגף במשרד – יש כמעט 24 אגפים –יחד עם כל המינהלות - - -
אורנה ברביבאי: נראה אותך והמצגת תעלה כאן.
אורנה ברביבאי: דברי.
אורנה שמחוני: אז אנחנו עם תוכניות עבודה שנתיות לכל אגף.
אורנה שמחוני: התוכניות האגפיות כוללות
אורנה שמחוני: את העבודה גם בחירום וגם בשגרה.
אורנה שמחוני: אני מאוד מאמינה שמה שעובד מאה אחוז בשגרה, יעבוד בחירום; משהו שלא עובד בשגרה, הרבה יותר קשה עד כדי שלא ניתן להפעיל אותו אפילו בחירום.
אורנה שמחוני: אנחנו עובדים גם בתקשורת המסורתית כמו כולם, התקשורת הדיגיטלית ופניות הציבור שבעצם נותנים תמונה כללית למקבלי ההחלטות על מה שקורה בקרב הציבור.
אורנה שמחוני: הממשקים שלנו הם בעיקר מול תקשורת, שר הביטחון ודובר צה"ל, שזה בעצם המשולש של מערכת הביטחון: צה"ל, משרד הביטחון והשר.
אורנה שמחוני: התיאום פה הוא מלא, כל הזמן ובכל הרמות.
אורנה שמחוני: זה מאפשר להוציא מסרים אחידים כל המערך הזה.
אורנה שמחוני: כמובן שדובר צה"ל הוא זה שמוביל את כל המערך המבצעי.
אורנה שמחוני: בואו נתמקד רגע בנושא חירום בפוקוס על מה שהיה פה עכשיו, "שומר החומות".
אורנה שמחוני: מבחינתנו זה מבצע צבאי מוגבל שם פעילות המשרד - - -
נירה שפק: השקף שהצגת לא ברור לי.
נירה שפק: הבנתי שאלה הגורמים שעובדים מולם, לא ברור לי מה התוצר ומה נדרש מכל אחד.
נירה שפק: יש לך שקף כזה?
נירה שפק: בסוף זה רק חיצים לכל אחד.
אורנה שמחוני: אמרתי שיש לנו עבודה שוטפת עם המון המון ממשקים.
אורנה שמחוני: אנחנו לא משרד שסגור ועובד רק עם עצמו או רק עם מערכת הביטחון.
נירה שפק: זה ברור לי.
נירה שפק: שאלתי בין שגרה לחירום, מה התוצרים.
נירה שפק: בסוף הרי את לא יורה בחיצים כמו פה בעיגול לכל הכיוונים, לכל תחום יש לכם מיקוד.
אורנה שמחוני: התוצרים שלנו זה דברור והסברה על פעילות המשרד.
אורנה שמחוני: המשרד עושה משהו – אנחנו יודעים להוציא אותו החוצה.
אורנה שמחוני: עכשיו, אם אני עושה משהו שיש לו איזשהו קשר עם, למשל, התעשיות הביטחוניות, זה כמובן בתיאום איתם.
אורנה שמחוני: אנחנו מוציאים איזשהו אמל"ח חדש בתקופה של מבצע – בשגרה ובחירום זה אותו דבר – אז אם זה בשגרה אני מוציאה את זה בתיאום איתם ואם זה בחירום כמובן.
אורנה שמחוני: אמרתי בהתחלה שהתיאום בעיקר הוא מול הצבא ומשרד הביטחון הוא זה שתומך בו.
אורנה שמחוני: בקורונה פעלנו הרבה מאוד עם פיקוד העורף, עם מפקדת אלון אז התיאום הוא איתם.
אורנה שמחוני: התוצרים זה מה שמוציאה הדוברות: הודעות, תגובות, זו פעילות ברשתות החברתיות, סרטונים וכל מה שנדרש.
אורנה שמחוני: במבצע הזה, בגלל שהוא היה מבצע יחסית קצר, ההתמקדות הפעם הייתה בעיקר בתחומי רח"ל תחת התפיסה החדשה שנקבעה בוועדת מזרחי בחלוקה בין רח"ל לפקע"ר.
אורנה שמחוני: כל הפעילות של אבט"מ מול המדינות, מה שניתן לעשות זה בעיקר תדרוכי רקע.
אורנה שמחוני: רשות המעברים שהיא תמיד רגישה מאוד להחלטות מדיניות וכמובן לפעילות של אמו"ן, הסעות והדברים הרגילים שעושים בתחום המבצעים.
אורנה שמחוני: ככל שהמצע מתרחב, אז גדל - - - המשרד בנושא של רכש, של - - -.
אורנה שמחוני: הפעם הייתה - - - של כיפת ברזל וכך הלאה.
אורנה שמחוני: במצבי חירום שונים, הייתה עכשיו שנת קורונה שמשרד הביטחון הוביל בה הרבה מאוד דברים: את כל נושא הרכש, בעיקר בחלק הראשון של הפעילות, מחקר הפיתוח פרויקט "אנשי חיל" המדובר, שוב רח"ל שהיא באמת בחזית בנושאים האלה.
אורנה שמחוני: יש פה גם - - - של צוות דיון משבר וטב"ק, אבל לא נכנס לזה כרגע.
אורנה שמחוני: במבצע "שומר החומות", כמו שאמרתי, בעיקר ליווי של עשיית אגפי המשרד והפעם זה היה בעיקר בהקשרי רח"ל.
אורנה שמחוני: עד כאן.
אורנה שמחוני: יש שאלות?
אורנה ברביבאי: הערות לשיפור, לקחים שהפקתם מהמבצע?
אורנה שמחוני: אמרתי, זה היה מבצע יחסית מאוד קצר.
אורנה שמחוני: או לא היו לנו איזושהי בעיה או מחסור.
אורנה שמחוני: המסר העיקרי שאני רוצה להגיד זה באמת הנושא של העבודה של השגרה.
אורנה שמחוני: הדברים שעובדים לנו בשגרה, עובדים גם בחירום ולא נכון לייצר דברים כדי לחכות איתם רק לחירום.
אורנה שמחוני: לכן המעבר אצלנו, כמו של כל מערכת הביטחון, הוא מיידי, מהרגע להרגע, בטח במדינה כמו מדינת ישראל.
אורנה ברביבאי: טוב, אני לא מכירה משרד או ארגון כלשהו שאין לו הפקת לקחים, גם אם האירוע הוא היה מאוד קצר.
אורנה ברביבאי: אבל אם את בוחרת להגיד שאין לקחים, בסדר, זה מה שאת אומרת.
אורנה ברביבאי: תודה, אורנה.
אורנה ברביבאי: צה"ל.
אורנה ברביבאי: הדי דובר צה"ל, בבקשה.
הדי זילברמן: אני ארצה, בהתאם למצע שכתבתם, לעבור במצגת על סדרה של דברים.
הדי זילברמן: אני מקווה שזה יענה לכל הנושאים.
הדי זילברמן: אני אציג קודם כל את הסוגיה של הכלים שיש לנו בשגרה, אחרי זה אני אגע בכלים שיש לנו בחירום ואיך אנחנו בעצם עובדים בחירום, אני אגע בציר הזמן המבצעי של "שומר החומות" בהתאמה למה שאמר נועם ממשרד החוץ, אני אביא דוגמאות לעשייה שלנו בעולם הבין-לאומי במבצע "שומר החומות" – אני לא אגע בה הקהל הישראלי ולא אגע בקהל הערבי, אם תרצו לשאול שאלות בעניין הזה, אז אני כמובן ארחיב – ושתיים-שלוש המלצות לסיום.
הדי זילברמן: נושא ראשון, כלים דוברותיים בשגרה למול קהל בין-לאומי.
הדי זילברמן: בעצם אנחנו מתמקדים ב-5 נושאים, באחוזים שונים בין לבין.
הדי זילברמן: הראשון זה כמובן התקשורת המסורתית מול כלי התקשורת גם בארץ וגם בעולם.
הדי זילברמן: יש לנו רשת מסועפת של עבודה שגרתית.
הדי זילברמן: אגב, סדר גודל הענף שלי שאחראי על תקשורת בין-לאומית הוא סדר גודל של 60 איש ו-9 קצינים.
הדי זילברמן: יש לנו מדור שמתעסק עם העולם של הדיגיטל ועובד על כל הרשתות – אני לא אמנה אותן, אני חושב שהן די ברורות.
הדי זילברמן: אנחנו מסייעים למאמץ המדינתי בדיפלומטיה ציבורית, פה זה מאמץ סיוע שלנו, אנחנו לא מובילים את זה אבל כל מה שנדרש מאתנו בתיאום הדוק עם נועם ממשרד החוץ.
הדי זילברמן: אנחנו פועלים בצורה ישירה מול ארגונים, לדוגמה ארגונים יהודיים בעולם, עושים להם כנסים, הם עושים להם שיחות.
הדי זילברמן: הפגשנו לפני חודש, שבועיים לפני המבצע, עם סגן הרמטכ"ל, היו בו כמעט 30 ארגונים בין-לאומיים.
הדי זילברמן: ואנחנו עובדים מול לשעברים שלנו ומול משפיענים בשגרה כדי שנוכל להפעיל אותם בחירום.
הדי זילברמן: אלה הכלים שלנו בשגרה.
הדי זילברמן: לגבי הכלים הדוברותיים בחירום, כאן אני אכנס יותר לעומק.
הדי זילברמן: בתקשורת מסורתית אנחנו עובדים עם סדרה של כלים: הראשון זה הודעות דובר צה"ל שבדרך כלל מבוססות על ההודעות שאנחנו מוציאים בקהל הישראלי, אבל אנחנו עושים להן התאמה לקהל הבין-לאומי כי יש דברים שמאד משרתים אותי בקהל הישראלי ופחות משרתים אותי בקהל הבין-לאומי ולכן אנחנו עושים לחלק מההודעות התאמה.
הדי זילברמן: הסוגיה השנייה היא ויזואליה ואייטמים מבצעיים.
הדי זילברמן: יש דברים שאני לא ארצה להוציא בקהל הישראלי ואני כן מוציא בקהל הבין-לאומי וזה נושא ליבה שלנו.
הדי זילברמן: הסוגיה הבאה היא כל מגע עם התקשורת שהוא מתבטא, תכף תראו מספרים של המבצע, ראיונות, לייבים, קווים חכמים, תדרוכים, בעיקר של ראש ענף תקשורת בין-לאומית אצלנו, שיחות רקע, חיבורים וראיונות של גורמים בשטח, מאלופי המטה הכללי ודרומה, ראיונות מול מצלמה – יש לנו מערך של דוברים בשפות.
הדי זילברמן: בעצם אנחנו לוקחים כ-10 שפות ומדבררים בהן.
הדי זילברמן: את מה שאנחנו עושים בתקשורת הישראלית ובאנגלית, מדבררים את זה לשפות שונות.
הדי זילברמן: ובסוף סוגיית ניטור תקשורת.
הדי זילברמן: זה העולם הראשון.
הדי זילברמן: העולם השני של הדיגיטל – אנחנו מנהלים למעשה את כל ה-4 פלטפורמות המרכזיות שלנו, מוציאים בהן ציוצים מבצעיים על הדברים שאנחנו עושים, מפעילים את אתר צה"ל בשפות שונות, עושים לייבים, סרטונים, אינפוגרפיקות וכל הטריקים שעובדים בדיגיטל.
הדי זילברמן: הסוגיה השלישית של דיפלומטיה ציבורית – למעשה, אנחנו בקשר שוטף, גם בהחלפת נציגים וגם בתיאום תוך כדי.
הדי זילברמן: זה למעשה הגוף המדינתי המרכזי שאני נסמך עליו כדובר צה"ל בחירום.
הדי זילברמן: העבודה היא עבודה שוטפת, יומית, על בסיס שעון לחימה.
הדי זילברמן: יש לי 24 שעות נציג אצלי בחמ"ל הדוברות שהוא החמ"ל שממנו אנחנו מנהלים את כל המבצע או המלחמה.
הדי זילברמן: יש שם נציג קבוע של משרד החוץ, וכשצריך אנחנו עולים בדרגים או לתאומים עם נועם שיושב אצלכם או במידה וצריך תאומים של בכירי הצבא, עם מנכ"ל משרד החוץ בעיקר.
הדי זילברמן: אנחנו עוזרים בתדרוכים וסיורים לבכירים של ממשל ממשלחות שונות שמשרד החוץ מביא לארץ, בפן הצבאי שלהם בלבד.
הדי זילברמן: ואנחנו עושים שיחות לארגונים גם תוך כדי מבצע על-ידי אלופים, במקרה הזה היו לנו מספר בעלי תפקידים שבגלל שזו עונת את ההחלפות בצבא, הם היו בין תפקידים, אז הצלחנו לארגן שהם ישוחחו.
הדי זילברמן: הם היו די פנויים ביחס למפקדים שהיו במבצע, אז הצלחנו להביא אותם.
הדי זילברמן: אני מדבר על מפקד פד"ן לשעבר ועל מי שנכנס להיות ראש אגף המבצעים, וזה מאוד מאוד עזר לנו.
הדי זילברמן: בשני הנושאים האחרונים של הארגונים, הלשעברים והמשפיענים אנחנו למעשה מתדרכים ומפעילים את הארגונים.
הדי זילברמן: אנחנו מתמקדים ב-8 ארגונים – אני לא אסקור את זה כאן – מעבירים להם תוצרים שלנו, בוודאי ובוודאי את התוצרים שעברו בכלי התקשורת הרגילים, אבל גרם תוצרים נוספים במידה וצריך ומנסים להשפיע גם על מכוני מחקר ועל אנשים אחרים שהם משפיעי דעת קהל לטובת ראיונות שלהם לתקשורת.
הדי זילברמן: זו עוד אונה שאנחנו רוצים לפתוח.
הדי זילברמן: מכאן אני צולל למבצע ממש בקצרה.
הדי זילברמן: זה ציר הזמן של המבצע.
הדי זילברמן: מאוד חשוב לי להדגיש את העבודה לפני המבצע, אתם רואים את זה בחלק הימני העליון של השקף.
הדי זילברמן: למעשה, הפעילויות שקרו במרחב הר הבית, שיח' ג'ראח והסוגיות בפנים הן סוגיות שהשפיעו מבחינתנו בקהל הבין-לאומי עוד לפני המבצע.
הדי זילברמן: והקהל הבין-לאומי נכנס לתוך המבצע הזה כשהוא מושפע מהשבועיים-שלושה שלפני ה-10 במאי.
הדי זילברמן: למעשה, מ-10 במאי שבוצע ירי רקטות לכיוון ירושלים ועד המבצע.
הדי זילברמן: כשיו אנחנו נמצאים בשלב של המאמץ האוחר.
הדי זילברמן: יש בשקף את האתגרים התקשורתיים המרכזיים שהיו במבצע.
נירה שפק: הדי, חסר לך את יום ראשון.
נירה שפק: יום ראשון ירו של העוטף, זה לא מופיע לך.
נירה שפק: רשום מהומות.
נירה שפק: ממליצה לתקן את השקף.
נירה שפק: אמנם המבצע התחיל ביום שני, אבל ביום ראשון ירו על העוטף.
אורנה ברביבאי: אומרת מי שחוותה את זה על ראשה.
הדי זילברמן: ההערה מקובלת והשקף יתוקן.
הדי זילברמן: אני רוצה לדבר על פעילויות שעשינו לחיזוק הלגיטימציה בשנה שלפני המבצע כי זה מאוד חשוב לי להסביר איך אנחנו עובדים.
הדי זילברמן: אנחנו למעשה עושים תדרוכים שוטפים לתקשורת, כולל ימי עיון שלהם באוגדת עזה ובחטיבות המרחביות ובפיקוד דרום.
הדי זילברמן: אנחנו מביאים משלחות מחו"ל, בדרך כלל כמעט בצורה הרמטית, זה מתואם ב-100% עם משרד החוץ.
הדי זילברמן: ארגנו יום עיון ללגיטימציה באוריינטציה גם צפונית וגם דרומית, שהוא כולל הרבה מאוד מהנציגים שדיברתם איתם לפניי, בהובלה של הצבא.
הדי זילברמן: אנחנו מכינים תוצרים דיגיטליים נצורים שהם תוצרים שאנחנו מעדכנים אותם תוך כדי מבצע, אבל מאוד חשוב לנו שהנרטיב הדיגיטלי יהיה צרוב לנו עוד לפני זה כי לא קשה לגלות שכנראה חמאס וגם חיזבאללה יירו לעורף ערי ישראל וינסו לעשות כל מיני פעולות כאלה ואחרות באתגור ההגנה שלנו בגבול.
הדי זילברמן: הסוגיה האחרונה גם לתיאום בשגרה, אנחנו עשינו תיאומים בעיקר, אני שוב מדגיש ואומר, כשאני אומר משרדי הממשלה, אני בעיקר מתכוון למשרד החוץ.
הדי זילברמן: אני אישית הייתי עם הצוות שלי שמטפל בנושא במשרד החוץ לפני כחודשיים, ישבתי שם כל בעלי התפקידים הרלוונטיים.
הדי זילברמן: כך גם נתחקר, אגב, את המבצע וכבר קבענו, כמו שנועם אמר, אחרי המבצע לשבת ביחד ולתחקר.
הדי זילברמן: כמה מילים על מספרים במבצע הזה.