GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
פיני יצחקי: כמובן שיש חמ"לים שעובדים 24/7, לא במטה הסברה לאומי, אבל יש במשרד החוץ, יש בדובר צה"ל.
פיני יצחקי: החמ"לים האלה עובדים ויש לנו נציגים שם.
נועם כץ: היעוד של משרד החוץ הוא בסופו של דבר להבטיח חוסן לאומי ולקדם את מכלול האינטרסים של מדינת ישראל בזירה הבין-לאומית אל מול מדינות, אל מול ארגונים בין-לאומיים.
נועם כץ: זאת הזירה המרכזית שלנו.
נועם כץ: כל שנה יש לנו תהליך מאוד סדור שבו משרד החוץ קובע את המטרות שלו בהתאם לשיח הלאומי, מתרגם אותן לתוכניות עבודה סדורות.
נועם כץ: זה עובר אישור קודם כל של השר, אחר כך של המנכ"ל, אחר כך זה מתורגם בכל היחידות.
נועם כץ: בתוך כל המערך הזה אתם יכולים לראות את היעדים של 2021.
נועם כץ: הדיפ"צ – הדיפלומטיה הציבורית – אנחנו לא אוהבים את המינוח של הסברה, הדיפלומטיה הציבורית שנועדה לתמוך את כל הדברים האלה משולבת בכל תהליכי העבודה וצריכה לתת להם שירותים בכל תהליך העבודה, גם ביעדים הגדולים וגם ביעדים הנקודתית של האגפים המרחבים, של הנציגויות שלנו.
נועם כץ: "שומר חומות" – ברגע שהוכרז מצב חירום, אגב, היינו במצב של שגרה מתוחה שהתנהלה כבר כמו מצב חירום עוד לפני פתיחת המערכה של "שומר חומות".
נועם כץ: יש תהליך סדור, מהיר מאוד, שבו הותוו על-ידי השר המטרות המדיניות.
נועם כץ: זה היה חלק מתהליך שכלל עבודה על זה.
נועם כץ: המטרות האלה תורגמו על-ידי מערך הדיפלומטיה הציבורית ליעדים התומכים שאתם רואים שם.
נועם כץ: קודם כל, אנחנו צריכים לייצר כמשרד מעטפת מדינית בין-לאומית תומכת לממשלת ישראל.
נועם כץ: אנחנו צריכים להטיח תמיכה וגיבוי של ארצות הברית.
נועם כץ: אנחנו צריכים לשמור על מחנה השלום ולהגן על הנורמליזציה.
נועם כץ: אנחנו צריכים לבלום החלטות אנטי-ישראליות להצרת צעדי ישראל בפורומי ארב"ל ואנחנו צריכים להשיג תמיכה בנרטיב הישראלי של מלחמת הגנה אל מול ארגון טרור.
נועם כץ: הדיפלומטיה הציבורית חייבת לתמוך את כל הדברים האלה.
נועם כץ: אם צריך לטפל בארצות הברית, צריך לדבר עם הציבור בארצות הברית, להניע אותו לפעולה.
נועם כץ: עוד מעט נגיע לפרטים.
נועם כץ: אני אגיד גם שאנחנו מתנהלים במצב חירום בשתי הערכות מצב שמותאמות לשעונים הלאומים.
נועם כץ: לפני כל הערכת מצב משרדית יש הערכות מצב קודמות של הדברים ואנחנו מתמודדים עם השאלות, האם אנחנו מודדים איך אנחנו נראים ומה הסנטימנט התקשורתי?
נועם כץ: כן.
נועם כץ: האם אנחנו מודדים איך אנחנו נראים במדינות ערב?
נועם כץ: האם אנחנו מודדים איזה פערים נוצרים?
נועם כץ: כן, ואני אגע בזה אחר כך.
נועם כץ: אנחנו מתנהלים על פי שעונים.
נועם כץ: יש לנו שעוני לגיטימציה בכל תחום: במולטילטרלי אל מול מועבי"ט ויוזמות להצר את צעדי ישראל, אל מול היחסים עם ארצות הברית, אל מול היחסים עם מדינות ערב וגם בשדה הציבורי-תקשורתי.
נועם כץ: המערך הזה שאתם רואים פה הוא מערך של שגרה.
נועם כץ: אנחנו מבוססים על נציגויות.
נועם כץ: יש לנו 108 נציגויות והתפקיד של הנציגויות האלה היו לבנות מערכת יחסים מדינית ועם החברה האזרחית בכל מקום ומקום וגם עם התקשורת.
נועם כץ: ואני מזכיר, רוב האנשים בעולם לא צורכים את התקשורת הבין-לאומית אלא צורכים את התקשורת שלהם, נמצאים ברשתות שלהם, בפורומים שלהם וכו'.
נועם כץ: את העבודה הזאת בונים בשגרה – במלחמה משתמשים באשראי שצברנו.
נועם כץ: הנציגויות שלנו עסוקות בזה, יש מטה שנועד לשרת אותן ולהעביר להן מידע, חומר, נקודות לשיחה, מאמרים וכל מה שאפשר לעשות.
נועם כץ: כל רשת הקשרים שיצרנו בשגרה ובחירום מנוצלת לזה, אני אתן דוגמה: במערכה הקודמת, ב-2014, בעקבותיה בנינו רשת שלמה עם כל מערך הדוברות של הרשויות המקומיות ושל ישובי עוטף עזה.
נועם כץ: יש לנו שם רשימות של אנשים שדוברים את כל השפות, אנחנו מנהלים איתם שגרת עבודה.
נועם כץ: כשהגיע המבצע הזה, יכולנו לתווך את האנשים האלה ישירות לתוך התקשורת הבין-לאומית או לדאוג שהם יופצו ברשתות.
נועם כץ: אנחנו נמצאים בתוך מערך שיש בו הרבה שחקנים.
נועם כץ: כל השחקנים שנמצאים פה נוגעים בזירה הבין-לאומית נגיעות חדות ועצמאיות ויש להם משימות שהן גם היו ייחודיות להם והן גם נוגעות בקשר לעולם.
נועם כץ: דובר צה"ל, גם בשגרה וגם בחירום, מדבר גם עם העולם; משרדי ממשלה שיושבים פה עושים אותו דבר.
נועם כץ: זה יכול להיות משרד התיירות, זה יכול להיות משרד הכלכלה, זה יכול להיות המשרד לנושאים אסטרטגיים.
נועם כץ: כל היחידות האלה מקיימות בשגרה שגרת עבודה של יחסים וזה השקף שמתאר את זה.
נועם כץ: לנו יש את המרחב של הנציגויות ויש לנו קשר עם החברה האזרחית בחו"ל שהוא מאוד חזק והוא נעשה דרך הנציגויות וגם קצת ישירות על-ידי המטה.
נועם כץ: במצב חירום יש נהלי חירום מאוד סדורים.
נועם כץ: אנחנו נפרשים ביחידות אחרות, אני שולח אנשים לדובר צה"ל ודובר צה"ל שולח אנשים אליי.
נועם כץ: אני שולח אנשים לא רק לדובר צה"ל, גם ליחידות אחרות בצה"ל.
נועם כץ: יש לנו דבר שאנחנו קוראים לו גשר - - -
אופיר סופר: כשכתוב פה מטה הסברה לאומי, זה מטה ההסברה של משרד - - -
נועם כץ: לא, לא.
נועם כץ: זה הם.
אלעזר שטרן: לשולחן של מטה ההסברה הלאומי אתה לא שולח אנשים?
נועם כץ: יש להם את הפעילות שלהם וכשהם רוצים שאנחנו נשתתף בה, אנחנו משתתפים בה.
נועם כץ: הם משתתפים בפעילות שלנו.
נועם כץ: מטה ההסברה הלאומי, יש שם חצי קשת כזאת של גשר – גשר הוא גוף שנועד לחזק את יכולת העבודה של הנציגויות שלנו, לספק להם משאבים, לספק להם מידע לפתוח את הסתימות שיש במערכת הזו.
נועם כץ: ישב שם נציג קבוע של דובר צה"ל; בישיבות חיתוכי מצב יומיים – היו פעמיים ביום – ישבו נציגים אפילו של משרד התיירות.
נועם כץ: כדי לסייע, וגם כשהיינו צריכים מומחיות מהאנשים האלה, ידענו דרך האנשים האלה לפנות.
יעל רון בן משה: בעניין הנציגויות בהיבט של ההסברה, אתה יכול רגע להתייחס לעניין המחסור בשגרירים?
נועם כץ: אי אגיד רק שאין לנו מחסור עכשווי בשגרירים.
נועם כץ: יש לנו מחסור בשגרירים שימונו.
נועם כץ: אנחנו צריכים, כשהם ימונו - - -
אלי אבידר: אל תיכנס לזה.
אלי אבידר: עזוב.
אלי אבידר: אנחנו נעלה את זה תכף.
נועם כץ: היו לנו נציגויות מאוישות במבצע הזה.
נועם כץ: במצב חירום הנציגויות שלנו כולן עוברות להיות קשורות ולעבוד על מצב החירום.
נועם כץ: השגרירים והדיפלומטים שלנו מייצרים את המעטפת המדינית שצריך, נפגשים עם גורמי ממשלה, עם פקידות בכירה, עם כל מה שצריך, ועוסקים כולם בהסברה ותקשורת.
נועם כץ: התפיסה שלנו אומרת שהיעדים המדיניים נמצאים בראש ולכן מה שאנחנו משקיעים בו בראש ובראשונה זה השגת הלגיטימציה המדינית.
נועם כץ: הלגיטימציה המדינית הזאת מסייעת לנו גם בלגיטימציה הדיפ"צית, כי אם בקולם מנהיגים מביעים תמיכה במדינת ישראל וזה מהודהד במדינות שלהם, זה דבר שמחזק אותנו מאוד.
נועם כץ: לכל דבר כזה שמתרחש, בין אם זה שיחות טלפון, בין אם זה ביקורים שהיו במהלך המבצע, יש פן תקשורתי מאוד חשוב שאנחנו מהדהדים אותו הלאה.
נועם כץ: הוא כלי בידי הנציגות ובידי המטה שלנו.
נועם כץ: הדיפלומטיה הציבורית שלנו הייתה פעילה – עוד מעט נגיע למספרים – הייתה פעילה על פני כל הגלובוס, כל הזמן.
נועם כץ: העמדות שלנו נכחו מאוד בשיח הציבורי.
נועם כץ: אנחנו עושים גם סקרים שלנו כדרך שגרה.
נועם כץ: במבצע הזה לא הספקנו כי הוא היה קצר ולא הספקנו לבצע סקרים משלנו, אבל בוצעו סקרים אחרים.
נועם כץ: יש לי יחידת ניתוח שמנתחת את הסקרים.
נועם כץ: היו כמה סקרים בארצות הברית.
נועם כץ: שאני יכול להגיד שארצות הברית, כמו שאמרתי, העולם הערבי והזירה האירופית הן הזירות הכי חשובות.
נועם כץ: זה לא שאנחנו לא עושים כלום בשאר העולם, עושים בכל העולם, אבל אלה זירות המאמץ העיקרי.
נועם כץ: פה יש דוגמה מארצות הברית.
נועם כץ: אתם יכולים לראות את הנתונים – קשה אולי לראות אותם מהמסך – אבל בסופו של דבר, תמיכה רחבה בארצות הברית הייתה לנו.
נועם כץ: כן מסתמנות בעיות שאחר כך נדבר עליהן בקהלים מסוימים בארצות הברית, בעיקר אצל דמוקרטים צעירים.
אלעזר שטרן: מתי עשיתם את זה?
נועם כץ: זה נעשה יומיים לפני סוף המערכה הצבאית.
אלעזר שטרן: זאת אומרת, יומיים לפתיחה?
נועם כץ: יומיים לפני סיום.
נועם כץ: כתוב: 20 במאי.
עמר בר-לב: - - - איזו שאלה אתה שואל.
נועם כץ: זה לא אני שאלתי.
נועם כץ: אלה סקרים שנעשו על-ידי אחרים ואני מנתח את הטופ ליין שלהם.
עמר בר-לב: - - -זה מראה את מידת ההצלחה.
עמר בר-לב: ברגע שתה רואה שרק 42% מהנשאלים ענו על השאלה הראשונה, אז זו בעיה.
עמר בר-לב: לגבי השאלה השנייה, זו שאלה שאתה מזמין את התשובה עליה.
עמר בר-לב: מי יאמר שירי על אזרחים זה דבר טוב?
עמר בר-לב: לכן אני לא מתרשם מהדברים האלה.
אלי אבידר: הוא אומר שלא הוא עשה את הסקרים.
אלי אבידר: גורמים אחרים עשו.
עמר בר-לב: אבל הוא מראה לנו את ההצלחה לאור הסקרים האלה.
עמר בר-לב: הנתונים האלה לא מראים לי הצלחה - - -
נועם כץ: לא אמרתי שהם מראים הצלחה.
נועם כץ: הם מראים את המדידה ואת היכולת שלנו לשקף את המצב.
נועם כץ: אגב, זה לא סקר יחיד, היה גם סקר של YouGov שהוא יותר מעמיק ושמיתי לך פה רק דוגמה.
עמר בר-לב: - - - לדעתי זה לא משקף מצב טוב.
אלעזר שטרן: מה זה 42% במדינה תומכת שלנו שחושבים - - -
נועם כץ: הציון - - -
אלעזר שטרן: אני קורא.
נועם כץ: השאלה שאנחנו מצביעים עליה, סך הכול הציבור בארצות הברית תמך בישראל.
נועם כץ: הבעיה היא אצל חלק מהדמוקרטים ובחלק מהמגזרים.
נועם כץ: יש לנו סקרים מפורטים, אני מוכן לספק אותם כאן.
אלעזר שטרן: אני לא רואה את מה שאמרת.
אלעזר שטרן: אני רואה הפוך.
אלעזר שטרן: תסביר לי אם אני קורא לא טוב, אולי האנגלית שלי - - - אני קורא טוב, נכון?
נועם כץ: אתה קורא שאלה: - - - Israel provoct Palestinians is responsible.
נועם כץ: 42% חושבים שיש לישראל - - -
אלעזר שטרן: כזה דבר שמתחילים בלירות על ירושלים?
אלעזר שטרן: מול ארגון טרור?
אלעזר שטרן: זו הצלחה?
נועם כץ: זה בסוף מבצע, אני מזכיר לכם.
נועם כץ: זאת התמונה.
נועם כץ: מצד שני, אפשר לקרוא את החמישים ומשהו אחוז.
נועם כץ: אז יש בעיות - - -
אורנה ברביבאי: יקרא אותה כל אחד כאוות נפשו.
אורנה ברביבאי: נועם, בוא תתקדם.
נועם כץ: לא אמרתי שזו הצלחה.
נועם כץ: אמרתי שזו דוגמה למדידה ושאנחנו מנתחים את המצב.
נועם כץ: אם תרצה, אתייחס בעומק לעניין הזה.
נועם כץ: בדיגיטל – בדרך שגרה אנחנו מפעילים 850 ערוצי דיגיטל שהם בנויים על סטנדרט של הנציגויות שלנו, על הסטנדרט מהמטה: 52 שפות ב-6 פלטפורמות עיקריות.
נועם כץ: אתם יכולים לראות את הגידול בפעילות שלנו בין 2018 ל-2020 ואתם יכולים לראות את החשיפות שלנו.
נועם כץ: בעשרת הימים של המבצע הגענו ל-532 מיליון איש בפלטפורמות שאותן סימנו.
נועם כץ: ואני אגיד שיש פלטפורמות שלא נגענו בהן כמשרד חוץ.
נועם כץ: אני לא יודע אם הן פלטפורמות שאנחנו כמשרד חוץ אמורים להיות בהן, אבל מישהו כן צריך להיות בהן ויש דברים שהתגלו במבצע ונדון בהם אחר כך.
נועם כץ: הגענו להמון אנשים.
נועם כץ: ובהגעה הזאת, 120 מיליון חשיפות הן בתוך העולם הערבי.
נועם כץ: יש לנו נדידה מתוך הפלטפורמות שלנו אל הפלטפורמות התקשורתיות.
נועם כץ: כלומר, דברים שנעשים ברשת שלנו עוברים לפלטפורמות התקשורתיות, מעבר לפעולה בתקשורת.
נועם כץ: התקשורת הערבית סופר-עוינת במבצע הזה.
נועם כץ: מצד שני, בהרבה מקומות ביקורת על החמאס ובהרבה מקומות - - -
אלעזר שטרן: אתם מנטרלים אם יש פעמיים, נכון?
נועם כץ: אנחנו יודעים להגיד כמה יוניקס כי יש הרבה פעמים חזרות, אבל אנחנו מקיפים – העסק הזה של המדידה הוא מורכב, חסרים כלים של מדידה.
נועם כץ: אני אומר את זה פה כי הטכנולוגיות, מכל מיני סיבות, זה דיון אחר, אם אתם רוצים, ועדיין אנחנו מודדים ורואים לאן זה הגיע, למי זה הגיע, מה הסנטימנט שמסתמן על החומרים שלנו.
נועם כץ: אני אומר שהשיח ברובו על החומרים שלנו בעולם הערבי, הוא ברובו עוין אבל יש בתוכו גם איים של תמיכה מאוד מעניינים.
נועם כץ: לא שמתי פה כי אני גם לא רוצה, זה משודר, יש דברים שאני לא רוצה להגיד בפומבי, כולל השיח הפנימי שאנחנו מקבלים במסר ישיר בתקופה הזאת שנמדד בעשרות אלפי פניות אלינו.
נועם כץ: פה יש דוגמה אחת מתוך בלוג של בלוגרית סעודית, אבל אני חושב ששווה להסתכל דווקא על הדוגמה השנייה: זה יריד תיירות שמתקיים באמירויות בזמן המבצע.
נועם כץ: הוא לא התבטל, הוא התקיים.
נועם כץ: זה חלק מהמאמץ לשמר נורמליזציה ולדאוג שהמדינות האלה יישארו on track.
נועם כץ: כמה דברים על המספרים בתוך המבצע הזה.
נועם כץ: קודם כל, גם בתקשורת העולמית המדינתית וגם בבין-לאומית הייתה שליטה מוחלטת בדוברים של מדינת ישראל.
נועם כץ: אני יכול להגיד שזה לא בהכרח אומר שזה לחיוב כי הוויכוח של הדוברים שלנו לא היה עימות עם דוברי חמאס.
נועם כץ: אני יכול להגיד שאין לגיטימציה לחמאס בעולם, אבל המיקוד היה בסבל כמו במערכות – אני בוגר מחומת מגן – ועד בכלל של מערכות כאלה.
נועם כץ: המיקוד נוטה מהר מאוד לעסוק בסבל הפלסטיני, בפגיעות בפלסטינים.
נועם כץ: אני יכול להגיד שבהשוואה למבצעים אחרים, היינו במקום יותר טוב בעניין הזה.
נועם כץ: היה הרבה פחות מהנושא הזה וזה ייאמר לחיוב.
נועם כץ: הנציגויות שלנו בחו"ל קיימו 734 ראיונות - - -
אופיר סופר: היה פחות בנושא הזה – מה כן היה?
אופיר סופר: מה מילא את הוואקום?
נועם כץ: יש כמה דברים.
נועם כץ: אני לא עושה פה עכשיו את כל ניתוח העומק, אבל קודם כל, אני חושב שבעולם הפנימו שחמאס הוא בעיה ושהמסגרת הרגילה שבה דנים היא מורכבת.
נועם כץ: כן, עלו בעיות אחרות.
נועם כץ: מזכיר שרצף האירועים הזה התחיל במקום אחר ואנחנו מתקשים או התקשינו לעקור את ה- root causeהזה מהאירועים של עזה.
נועם כץ: זו אחת מהמשימות העיקריות שלנו, הייתה ונשארה גם במערכה האוחרת שאנחנו עכשיו כבר נמצאים עמוק בתוכה.
נועם כץ: עשינו 284 תדרוכים לעיתונאים בחו"ל השתתפו בהם אלפי עיתונאים.
נועם כץ: פרסמנו 452 מאמרי דעה או כתבות יזומות שמשקפות את עמדתנו.
נועם כץ: הקהילות היהודיות היו איטיות בהצטרפות והפנמת המערכה, אבל מרגע שהן הצטרפו, הדבר בלט.
נועם כץ: ניסו לארגן הפגנות תמיכה, היו 79 הפגנות תמיכה בישראל, הן לא היו מאוד גדולות כמו הפגנות אולי שראינו מצדדים אחרים, אבל הן היו.
נועם כץ: היו בהרבה מקומות, בגלל קורונה, פעילויות רשתיות ואחרות שמנעו כינוסים פיזיים.
נועם כץ: הגיעו בתוך הלחימה משלחות הזדהות, גם מדיניות.
נועם כץ: אני כבר לא מדבר על שרי החוץ, מצעד שרי החוץ שהבאנו לפה אלא גם על משלחות של הארגונים היהודיים שבאו תוך כדי לחימה.
נועם כץ: תוך שאנחנו מדברים פה, מסתובבות פה משלחות של רבנים רפורמיים, הם היו הראשונים, אגב, להגיע, ומשלחות של ועידת הנשיאים ושל גורמים אחרים.
נועם כץ: People to People בתוך ישראל – אמרתי שיש לנו מערכת קשרים פנים-ישראלית, עוסקים בזה גם משרדים אחרים שנמצאים פה, הם מיד שותפו בחומרים שלנו, פתחנו קבוצות יעודיות וקיבלנו זרם עצום של מתנדבים, בין היתר ידוענים שביקשו, חלקם פעלו ופנו אלינו, לחלקם אנחנו פנינו, כמו ידועני ספורט, ערן זהבי ואחרים, גם בשיתוף עם משרדים אחרים, כדי לתת להם את קווי המסר שלנו.
נועם כץ: אני מזכיר, ולא צבא שעומד לרשותנו, הם לא חייבים להישמע למה שאנחנו מבקשים, אבל אנחנו משתפים אותם כדי שהם יבינו מה אנחנו רוצים או מה אנחנו צריכים והאנשים, אני חייב להגיד, התנדבו.
נועם כץ: החזקנו 1,700 משפיענים כאלה בקבוצות, קבוצות שאנחנו גם משמרים עכשיו גם בימים שאחרי וחושבים על איך לשמר את הדבר הזה הלאה.
אורנה ברביבאי: נועם, בוא תחתור לסיכום, בבקשה.
נועם כץ: יש לי עוד שני שקפים.
נועם כץ: אתגרים – קודם כל, יש לנו אתגר בזירה הפרוגרסיבית, בשפה הפרוגרסיבית, ביכולת לתאם ולפתח שיח ודיאלוג במוקדים הפרוגרסיביים וזה דבר שאנחנו נשקיע בו.
נועם כץ: האנטישמיות עלתה לרמות מאוד גבוהות בתקופה הזאת, יש לה ביטויים רשתיים, ראינו את זה כבר מתפרץ בזמן הקורונה.
נועם כץ: הדבר הזה שיחרר איזשהו שד אנטישמי שהתבטא גם בתקיפת קבילות, גם בערעור הביטחון של יחידים וקהילות ברחבי העולם.
נועם כץ: זה דבר שידרוש מאתנו הרבה מאוד מאמץ ויש לנו גם שותפים במערכת הממשלתית לדבר הזה.
נועם כץ: אנחנו יושבים ונטועים בתוך הקהילות האלה ואנחנו גם יכולים לפעול כי יש פה הזדמנות גדולה.
נועם כץ: ממשלות מדינות מודעות למצב, מבינות את האחריות שלהן לעניין הזה ויש עם מה לעבוד, מהצהרת IHRA, להפוך אותה לכלי יותר חזק ועד הגברת ביטחון בפעילות.
נועם כץ: יכולת – ברשת עשינו המון, הגענו לחצי מיליארד איש ב-10 ימים.
נועם כץ: זה מספר שהוא מרשים.
נועם כץ: יש רשתות שבהן הייתה לנו דומיננטיות, בטח במקומות שעוטפים את מקבלי ההחלטות.
נועם כץ: יש רשתות שלמות שבהם הנוכחות שלנו חלשה או ניסיונית.
נועם כץ: צריך להיכנס לשם כי הם בונים את דור העתיד והם בונים אנשים אחרים וזו סוגיה לאומית שיצטרכו לדון בה.
נועם כץ: תהליכים תומכים – אחד הדברים שאנחנו רואים, כי ישבנו בגשר ותאמנו בינינו עם גופים אחרים, צריך לפתוח הרבה צווארי בקבוק למידע חיוני כי אנחנו מציפים מהשטח המון בעיות, צריכים לקבל מענים, ואני לא מדבר רק על אירועים מתפרצים אלא על שורה שלמה של נושאים וצריך לסגור את המעגלים האלה מאוד מהר.
נועם כץ: אולי צריך לעשות בכל תיקים מבצעים, לכל מצבי החירום, סעיפי תקשורת יותר מפורטים ושמתייחסים יותר למצב.
נועם כץ: אלה דברים שצריך לדון בהם, לשקול אותם, ואני יכול להגיד לכם שאנחנו במשרד החוץ בתוך שלב הסיכומים.
נועם כץ: שר החוץ מוביל את התהליך הזה של הסיכומים, גם תהליכים של הביצועים שלנו.
אורנה ברביבאי: כמה נעשים עם השותפים האחרים?
אורנה ברביבאי: לצורך העניין, עם מטה משרד - - -
נועם כץ: התחלנו בתוך הבית – בתוך הבית זה גם המטה וגם הנציגויות – אנחנו עובדים גם עם הגופים האחרים, קבענו עם דובר צה"ל לשבת איתו ועם אחרים.
נועם כץ: נשב עם אחרים כדי לראות איפה הנהלים שלנו עבדו, איפה הם לא עבדו, איפה חסר, איפה צריך להדגיש.
אורית סטרוק: אתה יכול להסביר מה הכוונה באימוץ מסרים התואמים את תפיסת עולמם של הפרוגרסיביים?
נועם כץ: כשאתה מדבר עם אדם, אתה צריך לדבר איתו בשפה שתוכל לתקשר איתו.
נועם כץ: אם אני בא עם עולם המושגים שלי כדי לשכנע אותו בעולם המושגים שלי, סביר להניח שזה יהיה דו-שיח של חירשים.
נועם כץ: אני צריך ללמוד את העולם הזה וצריך למצוא את המנופים והמפתחות בהם אני יכול למשוך אותו להבין את הדילמות שלי, את האתגרים שלי ולהטות אותו יותר מכיוון שהוא ביקורתי מאוד לכיוון שבו הוא מסוגל להזדהות, לחוש שאמפתיה ואפילו לתמוך בדברים.
אורנה ברביבאי: מותאם קהל יעד, ברור.
אורנה ברביבאי: בוא תגיע לסיכום.
אורית סטרוק: אני רוצה לשאול - - -
אלי אבידר: אורית, אם הוא יגיד להם על זכותנו על הארץ, זה לא יעבוד.
אורית סטרוק: אני רוצה לשאול, כשיש לך גורמים פרוגרסיביים, אתה משקיע יותר בלשכנע אותם מאשר בלעשות להם דה-לגיטימציה?
נועם כץ: אני לא עושה דה-לגיטימציה לגורמים פרוגרסיביים.
נועם כץ: הם גורמים משמעותיים מאוד בחיים במדינות שונות והגורמים האלה הם לא עוינים אותנו והם לא שונאים אותנו ויש בתוכם גורמים חיוביים ואנחנו רוצים לדבר איתם.
נועם כץ: אני חושב שיש לנו קייס מספיק חזק שאנחנו יכולים לדבר גם עם פרוגרסיביים.
אורנה ברביבאי: סיכום, נועם.
אורנה ברביבאי: קדימה, אני פשוט חורגת מהזמנים – חוסר פרופורציה בכלל.
נועם כץ: נתנו מעטפת מדינית בין-לאומית לממשלת ישראל לניהול המבצע.
נועם כץ: ניתן לנו גיבוי פומבי, וגם בחדרי חדרים, על-ידי הממשל בארצות הברית.
נועם כץ: הצלחנו לשמר את היחסים עם מדינות השלום ולא כולן מקשה
נועם כץ: אחת – יש מדינות ממדינות שונות, שלום ותיקות, שלום חדשות, הצלחנו לעשות את זה ואני חושב שאנחנו נהיה און טראק בחלק גדול מהדברים.
נועם כץ: מנענו את כל הניסיונות להצר את צעדי ישראל בזירה הבין-לאומית באמצעות החלטות מועבי"ט, עצרות, גופים בתוך אירופה וכו'.
נועם כץ: הדיפ"צ היה חלק, הדיפלומטיה הציבורית הייתה חלק מההישג הזה, היא תמכה אותו בשדה הציבורי.
נועם כץ: במערכה הזאת גילינו הרבה מאוד אתגרים חדשים, אני מאמין שאפשר להתמודד איתם.
נועם כץ: נלמד אותם - - -
אורנה ברביבאי: איזה אתגר הכי משמעותי גיליתם?
נועם כץ: דיברתי על הפערים.
נועם כץ: יש לנו קהלים שאנחנו צריכים להשקיע בהם יותר; יש לנו פלטפורמות שאנחנו צריכים להיות נוכחים בהן יותר; יש תהליכים בתוך ההתכוננות שעשינו ונצטרך לשפר וללמוד מהם.
אורנה ברביבאי: המשרד לעניינים אסטרטגיים, ד"ר שי הר צבי, בבקשה.
שי הר צבי: בוקר טוב.
שי הר צבי: למען הדיוק ההיסטורי, אני מנכ"ל בפועל.
אלי אבידר: כמה זמן בפועל?
אלי אבידר: אם אנחנו כבר בעניין של חסרונות, כמה זמן בפועל?
שי הר צבי: מ-1 בינואר.
אלי אבידר: החלום שלי שימונו לתפקידים.
שי הר צבי: כל אחד והחלומות שלו.
שי הר צבי: המשרד לנושאים אסטרטגיים פועל בהתאם להחלטת הקבינט מאוקטובר 2015 שהסמיך אותו לטפל ולהוביל את המערכה נגד אתגר הדה-לגיטימציה והחרמות ולמעשה זו הפעילות שלנו – פעילות מול שני האתגרים האלה, הדה-לגיטימציה והחרמות, בעיקר כמובן הדה-לגיטימציה שזה בעצם המרכיב העיקרי.
שמואל לטקו: מתישהו גם קיבלתם גם אחריות על ההסברה.
שי הר צבי: הפעילות שלנו בנושא ההסברה, ואני אגע בזה במהלך המצגת, היא סביב הסוגיות האלה של הדה-לגיטימציה; איך אתה פועל בתחום הזה של הדה-לגיטימציה בהיבטים האלה של הסברה, כמובן בשותפות עם גורמי ממשלה אחרים וגורמים אחרים בכלל.
שי הר צבי: לכן, דרך אגב, ה-3 מילים שאתם תשמעו אותי חוזר עליהן לא פעם במהלך ההצגה קצרה הן: חברה אזרחית, שזו ההתמחות שלנו.
שי הר צבי: אנחנו פועלים בהקשרים של חברה אזרחית, גם של הצד היריב, האדום, וכמובן של הצד הכחול שלנו וכמובן האפורים באמצע, איך אתה מגייס אותם לצידנו במקרה הטוב או לפחות מונע מהם מה שנקרא לזוז לצד השני.
שי הר צבי: האמירה השנייה היא כמובן הרשתות.
שי הר צבי: רשתות גם של המשרד, גם רשתות הדיגיטל, זאת אומרת, מילה אחת שיכולה להשתמע לכמה וכמה מובנים.
שי הר צבי: אלה שני המונחים שחשוב ולהעביר במהלך ההצגה.
שי הר צבי: זו ההגדרה שהקבינט אימץ במרץ ב-2017, מה זה בעצם אתגר הדה-לגיטימציה.
שי הר צבי: כאשר אני עובר איתכם על הייחודיות של המשרד, אני אתחיל בשגרה ומזה אעבור למבצע הנוכחי.
שי הר צבי: בסופו של דבר יש לנו 3 רגליים מרכזיות: אחת, המודיעין והמחקר, הניטור של פעילות הצד השני.
שי הר צבי: כיום הם אלה שמספקים את כל החומרים לגופים השונים או את מרבית החומרים – המילה כל תמיד מסוכנת – את מרבית החומרים לגופים השונים בכל הקשור לפעילות ארגוני הדה-לגיטימציה, ניתוח שלהם, מחקר.
שי הר צבי: בהמשך ניגע איזה ICC וכמובן בדברים אחרים, עבודה מאוד מתואמת ומשותפת עם משרד החוץ ועם גורמים אחרים בממשלה ומחוצה לה כמובן.
שי הר צבי: הדבר השני זה חברה אזרחית.
שי הר צבי: את החברה האזרחית אנחנו בסופו של יום הכרנו ממש מההתחלה.
שי הר צבי: 3 רשתות שונות שהמשרד פועל איתן ובסיוען.
שי הר צבי: אחת, רשת שנקראת רשת המשפטנים.
שי הר צבי: יש בה 300 משפטנים ישראלים ובין-לאומיים ברחבי העולם שאנחנו מסתייעים בהם לקדם מסרים ופעילויות כאלו ואחרות.
שי הר צבי: רשת - - - של 180 ארגונים ורשת דיגיטל של יותר מ-100 משפיענים ברחבי העולם שיש להם 15 מיליון עוקבים.
שי הר צבי: כשנדבר על הפעילות שלנו במבצע, צריך תמיד לזכור את מה שאני יודע שעשיתי ברשתות שלי ומה כל אלה, כל ה-100 משפיענים עם ה-15 מיליון עוקבים מה הם עשו כמכפילי כוח כאלה ואחרים.
שי הר צבי: הרגל השלישית היא כמובן רשת הדיגיטל.
שי הר צבי: זאת אומרת, פעילויות שונות במרחב הזה, הפקה והפצת תכנים לקהלי יעד מסוימים ומוכוונים.
שי הר צבי: שוב, תלוי כמובן באירוע ובקמפיין אנחנו רוצים לקדם.
שי הר צבי: אני אגע ממש בקצרה ב-4-3 מאמצים מרכזיים שעשינו, שכולם בסופו של דבר נוגעים ומתממשקים לנושא ההסברה והתודעה בצורה מאוד חזקה.
שי הר צבי: זה לא בא לסקור מה המשרד עושה על כל גווניו השונים.
שי הר צבי: בנושא של ICC, אחד הדברים שעשינו מעבר להבנת פעילות היריב – למה המחקר חשוב?
שי הר צבי: כדי להבין איפה אתה משקיע – אחד הדברים שעשינו זה להקים אתר שהיה מזוהה איתנו.
שי הר צבי: הוא הוקם בשיתוף פעולה ובתיאום עם כל הגורמים הרלוונטיים בממשלה שהיו אחראים על הנושא.
שי הר צבי: האתר בא בצורה פשוטה: להציג את הנרטיב הישראלי סביב בית הדין עם חשיפה מאד רחבה של האתר בזמן שהוא היה פעיל וסיוע להסברה הישראלית בנושא הזה.
שי הר צבי: הדבר השני הנוסף שעשינו הוא כל הנושא של שיח שנאה ברשתות.
שי הר צבי: זה מאוד מתקשר למבצע הנוכחי.
שי הר צבי: בנושא של שיח שנאה ברשתות עשינו עבודה משותפת עם משרד החוץ ומשרד התפוצות.
שי הר צבי: בסופו של דבר, אתה בא ופועל מול הרשתות החברתיות השונות כדי לצמצם את שיח השנאה.
שי הר צבי: תזכרו את הדבר הזה, יש לזה חשיבות רבה להמשך הדרך כאשר נגיע למבצע "שומר החומות", כי בסופו של דבר אנחנו רואים, מה שראינו בקורונה, שהיה הרבה ברשתות חברתיות, אנחנו רואים את זה היטב לצערנו הרב, בשבועיים-שלושה האחרונים וכמו שגם הערכנו וחזינו איך זה זז נגיף השנאה מהרשתות לרחובות ברחבי העולם.
שי הר צבי: הדבר השלישי הוא "הסכמי אברהם", שורה של פעילויות שמתמקדות בעיקר בנושא התודעתי.
שי הר צבי: אחת מגולות הכותרת זה אירוע שעשינו, סייענו לקיים אותו באמירויות יחד עם משפיענים גם מישראל וגם מהאמירויות, בסופו של דבר, עשרות משפיענים אני ביחד, וכמובן טקס יום השואה משותף שנערך שם לפני כחודש.
אלי אבידר: איך אתם קשורים ל"הסכמי אברהם"?
שי הר צבי: תודעה.
אלי אבידר: איך אתם קשורים לזה בדיוק?
אלי אבידר: אתם אמורים לטפל ב-BDS, מה הקשר של "הסכמי אברהם"?
אלי אבידר: "הסכמי אברהם" זה משרד החוץ.
שי הר צבי: לא.
שי הר צבי: אנחנו שחקן - - -
אורנה ברביבאי: אולי תגדיר לנו גם איפה עובר הקו.
אלי אבידר: כולם עושים הכול.
אלי אבידר: כשכל שחקני הכדורגל משחקים את כל התפקידים על המגרש, אין משחק.
אלי אבידר: תסביר לי מה.
שי הר צבי: בכדורגל המודרני, זה חלק מהדברים - - -
אלי אבידר: אבל מה הקשר ל"הסכמי אברהם", תסביר לי.
אורנה ברביבאי: דבר על האבחנה גם.
שי הר צבי: אנחנו מגדירים את עצמנו כאח הקטן של משרד החוץ.
שי הר צבי: בסופו של דבר אנחנו פועלים בשיתוף פעולה.
שי הר צבי: כמו שאמרתי בהתחלה, הייחודיות שלו זה ארגוני חברה אזרחית, אנחנו פועלים מול חברה אזרחית.
שי הר צבי: אם ניקח את "הסכמי אברהם", הצד השני: BDS, הדה-לגיטימטורים השונים תוקפים את הדבר הזה.
שי הר צבי: צריך להבין, "הסכמי אברהם", להבנתנו, מוטטו במידה רבה את כל הרעיון של ה-BDS.
שי הר צבי: איך אתה יכול לקדם BDS כשהם קיימים עכשיו?
שי הר צבי: מצד אחד יש לך תקיפה, הצד השני תוקף את "הסכמי אברהם", מנסה להשפיע על המנהיגים לבטל אותם.
שי הר צבי: אני יכול להראות לך הצגה שלמה של פעילות רשתית של הצד השני נגד "הסכמי אברהם".
אלי אבידר: מי זה הצד השני?
שי הר צבי: ארגוני חברה אזרחית.
אלי אבידר: אין ארגוני חברה אזרחית.
אלי אבידר: אני רוצה לדעת מי המממן.
אלי אבידר: אני אומר לך שבאבו דאבי אומרים שקטאר משקיעה מעל מיליארד דולר בשנה בתמיכה בארגוני BDS, בתמיכה בכל הסוגיות הרשתיות.
אלי אבידר: תגיד אם לי זה עולה אצלכם במחקר.
שי הר צבי: קטאר לא עולה אצלנו לפחות, אבל כן עולות הרבה מדינות אחרות שמממנות, בעיקר מדינות אירופה שמעבירות מימון לארגוניBDS ודה-לגיטימציה באירופה והרשות הפלסטינית בעזה – זה עולה בצורה מאוד ברורה.
אורנה ברביבאי: שואלת אותך שוב, למרות שענית לי שאתה האח הקטן, איפה עוברת האבחנה בתחומי האחריות וסמכות מול משרד החוץ.
שי הר צבי: אנחנו פועלים מול ארגוני חברה אזרחית.
שי הר צבי: מה שנקרא הפורטה שלנו זה מול ארגוני חברה אזרחית.
שי הר צבי: אני לא אפעל בכלל, גם ברמה התודעתית, מול גורמי ממשל.
שי הר צבי: זה לא שלי, הכדור אצלם.
שי הר צבי: אבל כשיש ארגוני חברה אזרחית – פה הכדור עובר אליי, פה יש לי - - -
אלעזר שטרן: אבל הוא גם פועל שם.
שמואל לטקו: מי מתאם את המסרים שיהיו - - -
שי הר צבי: תכף ניגע ב"שומר החומות", אתה תראה איך היינו מתואמים לחלוטין.
אלי אבידר: אני רוצה להחזיר אותך.
אלי אבידר: יש לך מחלקת מחקר ומודיעין, אני מבין.
אלי אבידר: אז אני רוצה להסביר לך את הדבר הבא: יש לאחים המוסלמים ברחבי העולם עשרות אלפי נקודות תקשורת דיגיטליות, יש מממן לדבר הזה.
אלי אבידר: זה לא שאח מוסלמי ספציפי מוציא מהכיס כסף.
אלי אבידר: מישהו מממן אותם.
אלי אבידר: המממן הזה יושב בדוחא.
אלי אבידר: אני רוצה לדעת איך זה לא עלה עד היום.
אלי אבידר: כשאתה מטפל ב-BDS, איך זה לא עולה?
שי הר צבי: אני לא רוצה להיכנס פה למחקר כי יש פה דברים שאם אתה רוצה, בפורום סגור אפשר לדבר עליהם.
אלי אבידר: אני מבקש, גברתי, לעשות פורום סגור, אם אפשר.
אורנה ברביבאי: נדבר על זה.
עמר בר-לב: אלי, הוא אמר לך שזה לא עולה אצלם.
שי הר צבי: אני מכיר שקטאר מממנת.
שי הר צבי: האם אני יודע למי קטאר מעבירה?
שי הר צבי: לארגון כזה או לארגון אחר?
שי הר צבי: אני לא יודע להצביע.
שי הר צבי: האם אני יודע לקחת מדינה אחרת ולהגיד שהיא מעבירה לארגון כזה או אחר?
שי הר צבי: יש לי הרבה כן.