GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מישל ינקו: תכף יתייחסו לכך נציגי הקרן.
מישל ינקו: אין אפשרות חוקית לממן את זה אבל אלו לא המקומות שאני יכול לומר זאת באופן מוחלט.
מישל ינקו: אני אומר שלשמחתנו הצלחנו השנה לתת מענה בכספי תרומות, סדר גודל של 70 מיליון שקלים, כדי לממש את ההתחייבות שלנו עבור החיילים המשוחררים, על מנת שכל חייל זכאי יקבל את המלגה האמורה.
מישל ינקו: הדיון אינו דיון משאבי, יש כאן דיון ערכי.
מישל ינקו: צה"ל מבין את רוח התקופה ואת צורכי החברה ושאנחנו נמצאים במקום שבו כל אחד צריך לייצר מחויבות מינימלית.
מישל ינקו: עשינו את זה בצורה מידתית, אנחנו נקיים מנגנון שידע להכיר כל חייל שלא יוכל להיות חלק ממערך ההתנדבות, ועדיין נאפשר לו לקבל את המלגה.
צבי האוזר: מישל, מדובר בהוראת שעה לשנת הלימודים תשפ"ב ובתשפ"ג אתם תחזרו להסדר הקיים?
צבי האוזר: אני רוצה להבין מה דרג הבעיה.
צבי האוזר: אתה אומר שהבעיה לא תקציבית, אני מבין מדבריך שצה"ל לא יכול לממן את התקציב מבחינה חוקית, מדובר בשאלה חשובה כדי לסמן לנו איפה אנחנו עומדים.
צבי האוזר: אם צה"ל יכול לממן אז אנחנו מדברים על אירוע של שנה אחת, אם צה"ל לא יכול לממן אז מדובר בשאלה שמתגלגלת לפתחו של הבית הזה, צריך להבין שמ-2016 זה המצב החוקי ועברו פה חמישה שרי ביטחון שלא עשו שום דבר בנושא, הבית הזה כגורם מפקח על הרשות המבצעת צריך לתת את דעתו על כך ולהסדיר את החקיקה.
צבי האוזר: אם אין בעיה של חקיקה אז אני רוצה להבין האם מדובר בעניין ערכי, עניין ערכי שמסווה בעיה כספית או משהו אחר.
צבי האוזר: אתם חושבים שדווקא בזמן קורונה יש לחייב לוחמים משתחררים להתנדב, אני אשמח להבין זאת לעומק, אבל אם מדובר רק בשנה אחת אז אני אומר שזה דוקר את העין ונוצר נזק תדמיתי למערכת.
אורנה ברביבאי: שלום מישל.
אורנה ברביבאי: כשהצבא יזם את התוכנית לפני כמה שנים הרעיון היה להיטיב עם הלוחמים ביציאה שלהם מהשירות והנחת היסוד הייתה שיהיו לכך מקורות תקציביים.
צבי האוזר: הנחת העבודה הייתה שיהיה בסדר.
אורנה ברביבאי: שיהיו מקורות תקציביים.
צבי האוזר: שתקציבים שהיו מיועדים לחדרי כושר או לדברים אחרים – יוסטו לצורך מימון המלגות, ושאולי הכנסת תחוקק חוק ותאפשר - - - אני לא מבין - - - מדובר בסכומים זניחים, זה לא רכש של מטוס חדש.
אורנה ברביבאי: אף אחד לא ישכנע אותנו שתקציב הביטחון הגדול לא יכול להכיל בתוכו מימון למלגת לימודים ללוחמים.
צבי האוזר: אלא אם כן יש בעיה חוקית.
אורנה ברביבאי: רגע, הצבא אומר שהשנה הוא הלך לקראת בגלל הנסיבות שנוצרו.
אורנה ברביבאי: אני חושבת שאין סיבה שזה יהיה על בסיס תרומות ושכל שנה יהיה חישוב מחדש אם יש סיכוי או אין סיכוי לגייס את התרומות, זה לא אמרו להיות כך, הצבר אמור להסדיר זאת יחד עם משרד הביטחון.
אורנה ברביבאי: בנוסף, אני פונה לרמטכ"ל, אתמול הייתי במכללת פרס ברחובות ושאלתי שם על תרומה לקהילה, הם אמרו בשקט שאינם מבינים למה דורשים מהחיילים תרומה נוספת לקהילה.
אורנה ברביבאי: אנחנו רואים מאיפה באים סטודנטים שלא עשו שום דבר קודם לכן עבור הקהילה, ואנחנו רואים לוחמים שחרפו את נפשם ולא מבינים למה הם צריכים עוד שעות התנדבות בקהילה.
אורנה ברביבאי: אני תוהה למה הרמטכ"ל מתעקש על כך, אין שום סיבה, הם עשו והם ימשיכו לעשות מילואים.
אורנה ברביבאי: בבקשה, מכיוון שהרבה גורמים מתרעמים, תשקלו מחדש את ההנחיה הזאת.
אורנה ברביבאי: אני חושבת שבזה יסתיים העניין ואנחנו נצטרך להסדיר את העניין החקיקתי למול התקציב.
אלכס קושניר: אורנה, משרד הביטחון יודע להעביר חוק ביומיים.
אורנה ברביבאי: אני יודעת.
צבי האוזר: משרד הביטחון חונה על הסיפור הזה מאז שנת 2016.
צבי האוזר: להקריא לך מי היו שרי הביטחון מ-2016?
צבי האוזר: בוגי יעלון, ליברמן, נתניהו, בנט, גנץ.
צבי האוזר: משרד הביטחון חונה על העניין הזה.
צבי האוזר: השאלה היא אם אפשר או אי-אפשר.
צבי האוזר: אם אפשר אז שיופע מיד, אם יש פה בעיה חוקית אז אני לא דורש מצה"ל לעשות משהו שאינו חוקי.
אלכס קושניר: זה ברור.
צבי האוזר: עכשיו, יש פה עננה שמרחפת מעל הדיון הזה.
צבי האוזר: אם זה חוקי, לא נשמע לי סביר, אתם גם מפסידים במלחמת תודעה.
צבי האוזר: אני רוצה להיזהר בכבודו של הרמטכ"ל, יש לו אחריות כבדה, אבל ההחלטה הזו, אם היא אפשרית מבחינה חוקית, אני לא מבין אותה.
צבי האוזר: מדובר בגזרה שקשה לציבור לקבל.
צבי האוזר: זה אירוע לשנה אחת ומדובר בסכומים זניחים ונכנסים פה לסחרור שאפשר לבטל אותו.
צבי האוזר: העלות של ההחלטה הזו ברמה המורלית גדולה בהרבה מהעלות התקציבית.
אורנה ברביבאי: ואם כמות הדורשים שילשה את עצמה אז זה אומר שהתוכנית היא טובה והיא מאפשרת ללוחמים ללמוד וזה מצוין, את זה צריך להסדיר ויפה שעה אחת קודם.
צבי האוזר: יושבת איתנו רותם קס, היועצת המשפטית במשרד הביטחון.
צבי האוזר: אני רוצה להבין מה מצבנו המשפטי כדי שנוכל להמשיך לקיים את הדיון בצורה מושכלת.
ענת כנפו: ואם אפשר לקבל נתונים על כמה אנחנו מדברים, מה ההפרשים.
צבי האוזר: ברגע שמשרד הביטחון לא יכולים לממן את זה מתקציב הביטחון בשל מגבלה חוקית אז גם אם זה שקל - - -
ענת כנפו: אז איך פתרו את זה עד עכשיו.
צבי האוזר: מתרומות.
צבי האוזר: תרומות היו לפני מלגה זו והופנו לצרכים מעטפתיים - - -
ענת כנפו: זה צריך להיות מאחורי הקלעים ולא לפני הלוחמים, זו בושה וחרפה.
צבי האוזר: - - - וצריך להיות חלק מהתקציב.
ענת כנפו: הדיון הזה צריך להיערך מאחורי הקלעים.
צבי האוזר: חברת הכנסת כנפו, יכול להיות שפספסת את הפתיח שלי או שלא הייתי ברור.
ענת כנפו: לא פספסתי.
צבי האוזר: אין מספיק תרומות והשאלה לגבי - - - היא שאלה שאני מבקש לקבל לגביה תשובה.
צבי האוזר: אני הבנתי, בעקיפין, מהדברים של מישל ינקו שזה לא חוקי.
צבי האוזר: מישל אומר שהוא לא האיש המוסמך לומר זאת, יושבת פה רותם קס היועצת המשפטית.
צבי האוזר: גברת קס, אנא הבהירי מה היא נקודת ראשית הצירים.
צבי האוזר: האם אפשר לממן את פרויקט ממדים ללימודים מתקציב משרד הביטחון בהיבט החוקי.
צבי האוזר: איני מדבר על היבט של סדרי עדיפויות.
רותם קס: שלום לכולם, אנחנו מכירים שעד עכשיו הנושא הזה נבחן.
רותם קס: המשמעות של חקיקה זה מעבר למימון של תקציב המדינה, העמדה של המשרד היא שמנסים לקדם חקיקה בנושא והמשמעויות של זה נבחנות.
צבי האוזר: רותם, שאלתי שאלה פשוטה: האם במצב החוקי היום אפשר להפנות כסף מאחד מהסעיפים בתקציב משרד הביטחון לטובת המידע הזה או שצריך הסדר חקיקה לשם כך.
צבי האוזר: זה שיש מאמצים אני מבין, כנראה שהם לא צלחו מאז 2016.
רותם קס: להבנתנו - - - נדרש בעת הזאת תיקון חקיקה, לא נתבקשנו להתייחס לסוגיה אבל נוכל לבדוק זאת.
איתן גינזבורג: רותם, מה בדיוק הפער החוקי, איפה המקום שבו נדרשת חקיקה ובעבר לא נדרשה.
רותם קס: עד עכשיו הפרויקט נסמך על תרומות ועכשיו צריך שיהיה מקור תקציבי.
רותם קס: זה משהו שאנחנו יכולים לבחון.
איתן גינזבורג: המקור התקציבי לא דורש חקיקה, מדובר על הסטות בין-תקציביות.
איתן גינזבורג: לצורך ההסטות הללו לא נדרשת חקיקה, גבירתי.
ניסים ואטורי: הבנתי מדברי ראש אכ"א שאין בעיה תקציבית.
איתן גינזבורג: לא, זה לא - - -
צבי האוזר: ראה, "אין בעיה תקציבית" לא צריך לשמוע את זה ראש אכ"א.
צבי האוזר: אנחנו מכירים מה היקפי תקציב הביטחון, אנחנו מבינים מה ההיקף הנדרש גם בשנת קורונה.
צבי האוזר: מדובר בזוטי-דברים.
צבי האוזר: איני מזלזל במהות אבל מבחינה תקציבית מדובר באירוע זניח מנקודת המבט של תקציב הביטחון הכולל.
צבי האוזר: השאלה היחידה היא האם צריך פה הסדר שאומר שתקציב הביטחון מממן ללוחמים ולאוכלוסיות מיוחדות מלגה, יש פה העברה תקציבית לפרטים.
צבי האוזר: אם אני מבין נכון זאת הבעיה.
צבי האוזר: איני מחווה את דעתי לגבי הצורך בחקיקה.
צבי האוזר: חייל השתחרר עכשיו ומעבירים אליו מלגה לשלוש שנים, זה או החלטה של העברה בתוך תקציב הביטחון או שצריך לצורך כך חקיקה מיוחדת.
צבי האוזר: אני מתפלא שאין פה אף אחד מצה"ל וממשרד הביטחון שיכול לתת לנו תשובה לשאלה הבסיסית.
צבי האוזר: אם צריך חקיקה אנחנו בעולם אחד, אם לא צריך אז אנחנו בעולם שני.
צבי האוזר: אני חושב שיש פה קונצנזוס - - -
איתן גינזבורג: צביקה, אני הבנתי - - -.
אלכס קושניר: אדוני היושב-ראש - - -
איתן גינזבורג: - - -
אלכס קושניר: איך הסיפור של ההתנדבות פוטר את בעיית החקיקה במידה והיא קיימת.
צבי האוזר: הסיפור של ההתנדבות נסמך על הסכם בין הצבא לבין הגופים התורמים.
צבי האוזר: התורם יכול להחליט שהוא מתנה.
אלכס קושניר: הקרן התורמת לא דרשה התנדבות, צבי, אני מכיר את הפרטים.
אלכס קושניר: הכיוון שאתה מוביל אליו לא קשור לסיפור של ההתנדבות.
צבי האוזר: רונית אסא, סגנית ראש אגף חיילים משוחררים במשרד הביטחון, אולי את יכולה להתייחס לנושא החקיקה וכן למה שאומר חבר הכנסת קושניר – האם נושא ההתנדבות הוא תנאי של התורם או יוזמה של הרמטכ"ל?
רונית אסא: שלום לכולם, אנחנו מצטרפים לדברים של תת-אלוף ינקו בעניין ההוקרה ללוחמים.
רונית אסא: יוקרת השירות חשובה ועומדת לנגד עיננו.
רונית אסא: התוכנית מתקיימת כבר שלוש וחצי שנים, ניתנת ללוחמים משוחררים ולחיילים מאוכלוסיות מיוחדות.
רונית אסא: התוכנית חשובה וחשוב לשמר אותה.
רונית אסא: אנחנו נותנים את מלוא הקשב למען קיום התוכנית.
רונית אסא: אנחנו אחראים למימוש התוכנית בפועל בהתאם למדיניות צה"ל וכן לקשר עם החיילים המשוחררים.
רונית אסא: אנחנו עדים לגידול בביקוש.
רונית אסא: התחלנו עם 900 נרשמים והיום ישנים 15,800 נרשמים.
רונית אסא: אין ספק שיש מגמת עלייה חדה.
רונית אסא: הקורונה גרמה לפנייה מהירה יותר ללימודים, גם יושב-ראש הוועדה התייחס לכך.
רונית אסא: אנחנו מגבים ומבינים את ההחלטה הערכית של הנושא של ההתנדבות, אנחנו נערכים בהיבטים הלוגיסטיים כדי לממש את ההטבה.
צבי האוזר: רונית, מה התקציב לחיילים משוחררים, מה תקציב האגף?
רונית אסא: 2.3 מיליון.
צבי האוזר: מיליארד, 2.3 מיליארד שקלים.
רונית אסא: כן.
צבי האוזר: מה העלות השנתית של הפרויקט בשנת השיא?
רונית אסא: 73.
צבי האוזר: 73 מיליון מתוך 2.3 מיליארד.
צבי האוזר: רונית, האם את יכולה לממן את זה מתקציב האגף?
רונית אסא: תקציב האגף מועבר על פי חוק - - -
צבי האוזר: האם את יכולה מבחינה חוקית לממן את המלגה?
רונית אסא: לא, התקציב של הקרן נשען - - - אנחנו מחויבים למה שנדרש על פי החוק.
צבי האוזר: זה אומר שהמצב החוקי לא מאפשר לממן - - -
אלכס קושניר: אבל שימושיו לא הוגדרו בחוק.
אלכס קושניר: היושב-ראש שואל האם את יכולה לממן מתוך התקציב את הפעילות הזאת.
איתן גינזבורג: אלכס, השימושים הוגדרו בחוק.
רונית אסא: התקציב שמיועד לאגף ממומן - - - כשזה מענקים, פיקדונות, ועוד דברים שאנחנו מחויבים לתת על פי החוק.
מיכל וונש: אבל אפשר להסיט ממענקים למענק ממדים ללימודים, אפשר להסיט מבחינה חוקית את מה שמוגדר בחוק לצורך התוכנית הזאת?
מיכל וונש: זאת השאלה שלנו והיא פשוטה.
רונית אסא: זה דורש תיקון חקיקה.
רונית אסא: אני לא יכולה להחליט להוריד את המענקים.
צבי האוזר: אולי התייחסות של הייעוץ המשפטי של הוועדה, בבקשה.
עידו בן יצחק: מה שהקרן לקליטת חיילים משוחררים זה רק מה שקבוע לה בחוק, כל עוד זה לא קבוע בחוק היא לא יכולה לעשות את זה.
עידו בן יצחק: השאלה היא האם התקציבים הללו יכולים להגיע רק מהקרן לחיילים משוחררים או שמשרד הביטחון יכול למצוא דרך אחרת לממן את ההסדר הזה.
ענת כנפו: והאם יש אפשרות משחק בתוך התקציב שלהם, זאת צריכה להיות שאלה אליהם במסגרת מה שמוגדר בחוק.
צבי האוזר: 2.3 מיליארד שקלים שהוא תקציב האגף לחיילים משוחררים, אם אני מבין נכון, אין כאן יכולת לעשות שימוש בחלק מהתקציב הכללי הזה אלא אם כן יוצג תיקון חקיקה.
צבי האוזר: המצב הזה היה ידוע לכולם מ-2016, אמרו: "בואו נתגלגל שנה או שנתיים באמצעות תרומות כדי להתניע את העסק" וכרגיל, גם כאן ישנו בשמירה.
צבי האוזר: הגיעה הקורונה וכולם התעוררו ערומים בחורף כי תקציב התרומות לא מאפשר ובתקציב רגיל לא עשו חקיקה.
צבי האוזר: אני רוצה לשאול את דודו חזן, רמ"ח תקציבי יבשה, האם ניתן לממן את המלגה הזו מתקציב אחר במשרד הביטחון.
מיכל וונש: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להיכנס בתווך ולהגיד שחבל מאוד שמגיעים לכאן - - - מי שנמצאים פה רובם כבר זכו מהמלגה הזאת.
מיכל וונש: הם שכנעו חיילים שלהם לצאת לקצונה ולחתום קבע, יש פה גם אלמנט משפחתי של הסתמכות.
מיכל וונש: גם אם הדבר הנכון והערכי הוא להחליט לשנות את תנאי המלגה, אי-אפשר לעשות זאת רטרואקטיבית וחייבים לתת על כך את הדעת ובוודאות לשלם עבור מי שקיבל החלטה החל מזמן הגיוס והסתמך על ההבטחה למלגה.
מיכל וונש: גם אם נחליט שמשנים את התנאים - - -
צבי האוזר: אנחנו לא נחליט, חברת הכנסת וונש, יש פה, חושבים שהוועדה הזאת יכולה להחליט.
צבי האוזר: אנחנו מבקרים את פעולת הרשות המבצעת, אנחנו צריכים לברר תשובה לשאלה פשוטה - - -
מיכל וונש: הצבא הוא זה שיחליט, כמובן, מה הם תנאים המלגה.
מיכל וונש: בעיני מקומם שהקימו תוכנית שנסמכת על פילנתרופיה.
מיכל וונש: אנחנו צריכים להבין שעקב הקורונה הפילנתרופיה תפחת עוד יותר.
מיכל וונש: מדינת ישראל שנשענת בהקשרים רבים על פילנתרופיה צריכה לקחת בחשבון שהכול יפחת.
מיכל וונש: מזל שאנחנו מקיימים את הדיון הזה עכשיו כיוון שניתן להניח שזה עוד יתגלגל קדימה אם זה לא יוסדר כיאות.
מיכל וונש: אני שמחה ומוקירה את מי שהביאו את זה לתשומת לב הוועדה.
מיכל וונש: בסמכותנו לפקח, אתה צודק, אבל איפה הייתה הוועדה הזאת?
מיכל וונש: לוועדה הזאת הייתה אחריות לפקח מאז שנת 2016, כמובן שגם לשרים השונים, אבל לנו כוועדה גם הייתה אחריות.
מיכל וונש: שוב ושוב עולה בדיונים השונים שסמכות הפיקוח של הוועדה הזאת על ריבונות תודעתית, זאת סמכות הפיקוח של הוועדה.
מיכל וונש: זו לא רק סמכותנו לחוקק אלא גם לפקח, כפי שהיטבת לומר, ועל כך אני חושבת שאנחנו צריכים לתת את הדעת.
צבי האוזר: דודו חזן, בבקשה.
צבי האוזר: חברים, אני מבקש לאחוז את השור בקרניו.
צבי האוזר: אני יודע שהדיון טעון, אני יודע שכולם רוצים לחבק את החיילים, מוסכם על כולם שזה מגיע להם.
צבי האוזר: אני מנסה למצוא פתרון.
צבי האוזר: כדי למצוא פתרון לוועדה הזו יש זכות לברר ולהעמיד את הרשות המבצעת מול תמונת מראה שתבהיר לכולם איפה אנחנו עומדים באמת.
צבי האוזר: אנחנו נסיים את הדיון הזה בקריאה רמה לתקן את העוול, נכבה את האורות והחיים ימשיכו הלאה.
צבי האוזר: אני רוצה להבין, אני רוצה לבין את גודל האבסורד, אני רוצה להבין אם יש צורך בחקיקה.
צבי האוזר: אם אין צורך בחקיקה אז הדילמה היא יותר מצומצמת ויבוא משרד הביטחון ויישיר מבט למציאות ויגיד שהוא לא נותן את המלגה אפילו שהוא יכול לתת.
צבי האוזר: אם צריך חקיקה אז אנחנו נצטרך לעשות את זה.
צבי האוזר: עכשיו, אני מבקש ממערכת הביטחון להסביר לנו האם הם יכולים חוקית לממן את הדבר הזה מתקציב היבשה.
דוד חזן: בוקר טוב, למיטב הבנתי השיח הוא בענייני חקיקה.
דוד חזן: ממה שאנחנו מכירים לא ניתן להעביר מתקציבי המדינה לטובת הנושא בלי חקיקה.
דוד חזן: לכן, השיח פה הוא עניין חוקי.
דוד חזן: אנחנו מנסים לקדם את העניין הזה כבר מספר - - -
ענת כנפו: אדוני היושב-ראש , אני רוצה להזכיר שלמרות הפגרה הצלחנו בשבוע שעבר להעביר לנכים את מה שמגיע להם, זאת למרות שאין תקציב ואין חקיקה.
ענת כנפו: מכאן אנחנו למדים שכשהבית הזה רוצה להעביר כספים הוא יכול לעשות את זה.
צבי האוזר: מדובר בחקיקה ממשלתית, זה לא אנחנו שעשינו את זה.
צבי האוזר: הממשלה עשתה זאת.
צבי האוזר: נדמה לי שיש פה קונצנזוס, אני לוקח על עצמי לדבר גם בשם חברי כנסת שאינם נמצאים איתנו.
צבי האוזר: הבית הזה יעביר פה-אחד תיקון חקיקה, רק צריך פה ממשלה שתסדיר את החקיקה.
צבי האוזר: התקדמנו בדיון, יש פה קו פרשת מים, אני מבקש מכל הדוברים להתייחס מעתה והלאה למצב שהתבהר.
צבי האוזר: נאמר כאן על ידי אגף התקציבים במשרד הביטחון ללא כחל וסרק וללא מצמוץ שאין אפשרות לעשות את זה.
צבי האוזר: כיום המימון הוא רק על ידי תרומות.
צבי האוזר: אני אומר שאנחנו ניזום, לפחות בצורה סמלית, תיקון חקיקה, אני בטוח שכל מי שהגיע לדיון הזה יסכים להצטרף לכך.
צבי האוזר: אבקש מצוות הוועדה להכין את הנוסח.
צבי האוזר: לפחות תהיה כאן אמירה.
צבי האוזר: בואו לא נטעה את החיילים היקרים שיושבים כאן – פתרון מידי זה לא נותן.
ענת כנפו: בואו לא נבייש את עצמנו, ונקרא להם רק לברך לאחר שפתרנו את הבעיה.
ניסים ואטורי: לא, לא פתרנו את הבעיה - - -
צבי האוזר: בבקשה, חבר הכנסת ואטורי.
ניסים ואטורי: אלכס, היינו בישיבה במליאה שבה נאמר על ידי השר במשרד הביטחון שאין המדובר בבעיה תקציבית, הוא דיבר על ההתנדבות של החיילים ולכן אנחנו צריכים לומר לשר הביטחון שאם זו לא בעיה תקציבית - - -
צבי האוזר: חבר הכנסת ואטורי - - -
ניסים ואטורי: העברנו את - - -
צבי האוזר: אני לא יודע מה אמר השר.
צבי האוזר: אגף התקציבים במשרד הביטחון, תראו, או שמטעים את הכנסת או שכל אחד מתנהל במציאות לפי מה שנוח לו.
צבי האוזר: חבר הכנסת ואטורי, אני בוועדה הזאת מנסה לשים את חדשות הכזב מאחורי הדלת, אני מבקש לפתור את הבעיה.
צבי האוזר: הבעיה אמיתית וכואבת והיא פתירה.
צבי האוזר: בואו לא נטעה אותנו ואת הציבור, אין אפשרות חוקית, זאת תשובה כואבת שידועה למערכת משנת 2016 ותחת אחריותם של חמישה שרי ביטחון כאמור.
צבי האוזר: אני מניח שהתמונה שהתקבלה כאן היא תמונה אמיתית.
צבי האוזר: אם אתה כופר במה שאומר נציג אג"ת אז אין צורך לנהל את הדיון כי כל אחד יגיד משהו אחר.
צבי האוזר: אנחנו מנהלים דיון מסודר, אני לא יודע מה אמר שר או מה שאתה הבנת מדבריו - - -
ניסים ואטורי: אבל לא סיימת את דבריי.
ניסים ואטורי: השר במשרד הביטחון עלה על הדוכן במליאה ונתן תשובה.
ניסים ואטורי: הצבענו שזה יעבור לדיון בוועדה שלנו כי אני יודע שמדובר בוועדה רצינית, בלי לפסול שום ועדה אחרת.
ניסים ואטורי: אני בעד לרוץ עם חקיקה.
ניסים ואטורי: מה שאמר השר וזה מאוד הפריע - - -
צבי האוזר: זה ההבדל בין דוכן המליאה לשולחן הוועדה: פה מתגלית התמונה האמיתית.
צבי האוזר: מעל גבי דוכן המליאה נמסרות הצהרות, וגם לזה יש חשיבות.
ניסים ואטורי: במשרד אכ"א אומרים שהחיילים צריכים להתנדב.
ניסים ואטורי: הם לחמו שלוש שנים.
ניסים ואטורי: יש כאן כאלו שלא עושים שירות לאומי, לא צבא, לא כלום - - -
מיכל וונש: זה לא טיעון רלוונטי.
ניסים ואטורי: זה מאוד רלוונטי מבחינתי, בסדר?
ניסים ואטורי: אני החלטתי לדבר ככה, אני חבר כנסת, אני לא הפרעתי לך.
ניסים ואטורי: ישבתי פה כמו דג.
ניסים ואטורי: הבן שלי שמשרת כלוחם אומר שהוא רוצה לעשות מילואים אבל אומרים לו שיש אילוצי תקציב אז אין מספיק ימי מילואים כדי לקבל את הפטור מההתנדבות.
ניסים ואטורי: אני אומר שיש כאן שני צדדים.
ניסים ואטורי: קודם כל אנחנו כוועדה נקדם את החוק הזה, מצד שני שהצבא יתחייב שהוא לא ידרוש מהחיילים להתנדב.
ניסים ואטורי: היחידים שמתנדבים אומרים להם: "תישארו פה ותעשו עוד תורנות מטבח כדי לקבל משהו".
ניסים ואטורי: הם התנדבו שלוש שנים ונגמר הסיפור, פה אנחנו צריכים להחליט שזה נגמר וזה.
ניסים ואטורי: בחקיקה אני איתך עד הסוף יד ביד.
צבי האוזר: חברת הכנסת ענת כנפו, זו הופעתך הראשונה בוועדה אז ברכות, בבקשה.
ניסים ואטורי: ברכות, אני כבר ותיק פה, חמישה חודשים.
צבי האוזר: ואטורי הוא לא רק ותיק הוא גם חבר ועדה חרוץ.
צבי האוזר: הדברים חשובים לו ויש פה מעורבות חשובה.
צבי האוזר: אנחנו משאירים את הפוליטיקה מחוץ לחדר הוועדה.
צבי האוזר: בבקשה, חברת הכנסת כנפו.
ענת כנפו: אני רוצה להתייחס לנושא, אני אימא לארבעה בנים, שלושה מהם שירתו ביחידות סודיות ומיוחדות.
ענת כנפו: הילד שלי השתחרר עכשיו מהצנחנים נמצא בדיוק בדילמה שהוצגה כאן, האם יהיה לו כסף לממן את הלימודים או לא.
ענת כנפו: זה שאנחנו מעמידים את השאלה בפני הלוחמים שהשתחררו משירות קרבי זה מביש.
ענת כנפו: כאשר אנחנו רוצים לתת עזרה לילדים בתחום מסוים, אנחנו לא מכניסים ומתחילים לפרט בפניהם את המקורות לכך.
ענת כנפו: זה צריך להיות דיון בשקט ובדלתיים סגורות.
ענת כנפו: אני מרגישה בושה שאנחנו צריכים לדון אם זה חוקי או לא בפניהם.
ענת כנפו: אנחנו מזיקים לרצון של צעירים להמשיך לשרת כלוחמים.
ענת כנפו: לגבי נושא החקיקה: אני חושבת שאנחנו צריכים לקרוא את החוק.
ענת כנפו: מהנושא של השלטון המקומי אני מכירה שכשתקציבים צבועים עבור דברים מסוימים אז יש הגדרות מרחיבות ויש הגדרות מצמצמות.
ענת כנפו: ביקשתי לקבל את החוק, אני ארצה לראות איך מוגדר בדיוק חוק החיילים המשוחררים, לראות אם יש אפשרות להרחיב את ההגדרה.
ענת כנפו: אדוני עמד על הנקודה החשובה, האם מדובר בצורך חקיקתי או לא.
ענת כנפו: הייתי יורדת לעומק העניין בשביל להבין האם אפשר לשחק עם זה או לא.
ענת כנפו: אם אפשר להעביר ממקום למקום אז צריך לעשות את זה מיד ולא לתת להם להיות חשופים לדיון מקורות התקציב.
ענת כנפו: לגבי הנושא של החקיקה: כמו שאמרתי קודם, הממשלה ידעה להעביר חקיקה על כל המורכבות ובסוף הצבענו ביום אחד על הכול.
ענת כנפו: אתה צודק שכל מה שנעשה מאז 2016 לא נעשה כמו שצריך, זה רע, אבל אנחנו יכולים לעשות את זה כאן ועכשיו.
צבי האוזר: נדמה לי שאין מחלוקת, אולי מפלגה אחת תתנגד לתת מלגה לחיילים לוחמים.
צבי האוזר: אני בטוח ש-105 יתייצבו בנושא הזה.
ענת כנפו: אז תוביל את זה, אנחנו איתך.
מטי יוגב: שמחתי לשמוע על העלייה במספרים ואני מקווה שזה ימשיך כך.
מטי יוגב: יש הרבה דיוני תקציב שגורמים לי לזוז באי-נוחות כי אנחנו חייבים להסתכל על התמונה המלאה של התקציב במדינת ישראל.
מטי יוגב: על מנת לפתח ערכים ומנהיגות אצל בני הנוער שלנו, כמו גם אצל החיילים הלוחמים, אנחנו צריכים לעשות את המהלך הזה ויפה שעה אחת קודם.
מטי יוגב: אני מקווה ומבינה שזו תהיה החלטה גורפת.
מטי יוגב: מברכת את מי שהגיע לכאן מצד הלוחמים כדי שהם יראו עד כמה זה חשוב ונכון מבחינתנו לעודד אותם.
צבי האוזר: אני רוצה לעבור לאורחים שלנו, נציגי החיילים המשוחררים, אחר כך נחזור לנציגי צה"ל כדי להבין מה העמדה הערכית העקרונית של צה"ל.
צבי האוזר: אני מבין שיש בעיה חוקית, החוק הוא תנאי הכרחי ואנחנו רוצים לראות שינוי.
צבי האוזר: יצא לי לשוחח עם חלק מנציגי הלוחמים שיושבים פה.
צבי האוזר: יש פה אנשים שכבר נמצאים באוניברסיטה והם עצמם קיבלו את המלגה, אבל הם לוחמים את מלחמת הפקודים שלהם.
צבי האוזר: ביום שהם השתחררו הם אמרו להם: " חברים, יהיה בסדר, סיימו את השירות בגאון ובגאווה, תסיימו ולכו ללמוד, נצלו את ההחלטה שבאה להוקיר אתכם".
צבי האוזר: עכשיו הם מרגישים אחריות מוסרית.
צבי האוזר: אני חושב שמדובר בהתארגנות ספונטנית של לקיחת אחריות.
צבי האוזר: זה דבר מבורך.
צבי האוזר: אני קורא לכל מי שצופה בנו להסתכל על החברים הללו, יש משהו שכואב להם, הם לא מורידים את הראש ותוקעים אותו במסך, הם לוקחים אחריות ומנסים לשנות מציאות לטובה.
צבי האוזר: ירין כהן, בבקשה.
ירין כהן: תודה לכבוד היושב-ראש עבור כינוס הדיון, זה לא מובן מאליו, ודאי בתקופה כזו.
ירין כהן: תודה רבה לחבר הכנסת אלכס קושניר שדחף לקיום הדיון.
ירין כהן: לפני שאתחיל בדברים שלי אני רוצה להתחיל בשאלה אחת, לנו נאמר מפיו של תת-אלוף ינקו ביום חמישי האחרון שאין מדובר בהחלטה תקציבית.
ירין כהן: האם ניתן לבטל את ההתנדבות, זה מה שאני רוצה להבין לפני שאני מתחיל לדבר.
צבי האוזר: אני חושב שהדיון הוא לגבי זה.
ירין כהן: לנו נאמר שזו החלטה שאין לה קשר לתקצוב ושאף אחת מהקרנות לא שמה את התנאי הזה.
צבי האוזר: אז בוא תדבר ואנחנו בהחלט נשאל את המערכת שאלות נוספות בהיבט הערכי, מעבר לכך שיש לבחון גם היבט חקיקה.
ירין כהן: תודה רבה, אני ירין בן 24, חייל משוחרר, לומד במסלול פק"מ באוניברסיטה העברית ומקבל את המלגה.
ירין כהן: לפני כחצי שנה היו שני דיונים בכנסת והמלגה המדוברת הייתה על סף ביטול.
ירין כהן: הדיונים לא היו שונים בהרבה מהדיון הנוכחי, כל חברי הכנסת מסכימים ואומרים שצריך לחוקק ולעשות.
ירין כהן: כשהדבר עמד בפני ביטול עשינו רעש ולא ביטלו את המלגה.
ירין כהן: לא הרבה זמן אחר כך, אנחנו שוב צריכים למצוא ת עצמנו, רגע לפני תקופת מבחנים מתעסקים בדבר הזה.
ירין כהן: שוב פעם אנחנו צריכים לבוא לפה, לרדת על הברכיים ולהתחנן שיקיימו מה שהבטיחו לנו כלשונו.
ירין כהן: אם הייתה מטרה להוקיר אז תוקירו, למה אנחנו צריכים לבוא כל פעם ולהתחנן שלא יעשו שינוי, שלא יוסיפו תנאי.
ירין כהן: זה לא העניין של השעות, זה חוסר הוודאות לגבי עתיד המלגה.
ירין כהן: עוד חצי שנה, לא יודע מי ישב פה, יכול להיות שידרשו עוד שינוי במלגה.
ירין כהן: אנחנו לא נהנים לבוא לכאן, היינו פה מספיק פעמים בנסיבות טובות.
ירין כהן: אני מתבייש, זה לא רק אני, מדובר בכל הלוחמים והלוחמות המשוחררים ובכל האוכלוסיות המיוחדות שמדינת ישראל הבטיחה להם.
ירין כהן: קוראים לזה משבר אמון.
ירין כהן: אני הייתי שלוש שנים בצבא, לפני שנתנו לי נשק נתנו לי את רוח צה"ל, הוא היה בכיס כל הזמן.
ירין כהן: גם במילואים הוא נמצא בתוך הווסט שלי.
ירין כהן: אחד הערכים הוא: "החייל יציג דברים כהווייתם".
ירין כהן: היו לי חיילים שהובלתי והם ידעו שהפיקוד שלי נשען על אמון.
ירין כהן: אם אמרתי משהו הוא יתקיים כפי שאמרתי בלי שינוי.
ירין כהן: ההרגשה היא שאנחנו התחתית.
ירין כהן: אלו שתמיד ערכיים ותמיד אפשר לדרוש מהם.
ירין כהן: כשלכולם מחלקים קצת, אנחנו רואים מה קורה בקורונה, רק מהלוחמים אפשר לקחת.
ירין כהן: מה שהוכתב תקבלו אבל בתנאי, רגע, כאילו לא תרמנו יותר מכל אחד אחר.
ירין כהן: ולא, זה לא מספיק, אני אמשיך להגיע למילואים עד שלא ירצו אותי.
ירין כהן: אבל, אנחנו נתנו את החלק שלנו.
ירין כהן: שר הביטחון אמר שהוא דיבר איתנו.
ירין כהן: אז תנו לנו לחדש לכם: אנחנו עומדים בראש קבוצה של אלפי לוחמים, אף אחד לא דיבר איתנו ולא התייעץ איתנו לפני הדבר הזה, לא שאלו את דעתנו.
ירין כהן: אתם יודעים טוב מאוד מה מצב המוטיבציה, אתם מכירים את הירידה במוטיבציה.
ירין כהן: דבר כזה פוגע באמון, פוגע במוטיבציה של מלש"בים שאומרים שאם צה"ל בטוח אז לא בטוח שהוא יקיים.
ירין כהן: עם כל הכבוד, אנשים פה לא מסתובבים בין לוחמים, גם לא מפקדים בכירים.
ירין כהן: אני מסתובב בין לוחמים, הייתי שם לא מזמן ואני מכיר את התחושות.
ירין כהן: אני יודע כמה המצב רגיש ואני יודע מה עובר עליהם, בטח בתקופה זו כשהם סוגרים אני לא יודע כמה.
ירין כהן: אני עושה את זה בשביל מדינת ישראל, המדינה לא יכולה להרשות לעצמה את משבר האמון הזה, תודה.
צבי האוזר: יהורז בן יהודה, בבקשה.
יהורז בן יהודה: שלום לכולם, אני יהורז בן יהודה, אני בן 24, אני מתחיל ללמוד בשנה הבאה, השתחררתי לפני כשנה, את שירותי בחיל השריון.
יהורז בן יהודה: אני רוצה להקריא לכם את התחושות כפי שעולות אצלנו, הלוחמים: דמיינו לכם את תחושותיו של חייל קרבי שמשתחרר בעוד כשבועיים.
יהורז בן יהודה: הוא עבר את תקופת הקורונה בצה"ל, סגר 21,28, 35, טחן, שמר, סייר.
יהורז בן יהודה: הוא עשה הכול באהבה, עתה הוא רוצה להשתחרר ולהתחיל ללמוד.
יהורז בן יהודה: אתרגם את השינוי במלגה למה שעובר לאותו לוחם בראש: צה"ל אומר לאותו לוחם- עצור חביבי, עד היום לא נתת מספיק, עוד 180 שעות התנדבות ותקבל מלגה, כאילו ששלוש שנים לא הספיקו.
יהורז בן יהודה: איך הוא אמור להרגיש?
יהורז בן יהודה: איך הוא אמור להעריך את מה שהוא עשה?
יהורז בן יהודה: הדרישה הזאת מגמדת את גודל התרומה שלו בשירות הקרבי.
יהורז בן יהודה: כל עוד הוא לובש מדים, הוא אפילו לא יכול לצייץ בנושא, כי ככה זה בצבא, כי הוא עדיין חייל, ואם הוא רק יצייץ, בפייסבוק או בכל מקום בפומבי הוא יחטוף שבת – ה-28 יהפכו ל-35 או 42.
יהורז בן יהודה: לדרוש ממנו להתנדב כדי לקבל את שהובטח לו כשהתגייס זה לומר במילים אחרות: מה שנתת עד היום לא שווה כלום.
יהורז בן יהודה: קשה להיות לוחם, לא צריך להוסיף קושי.
יהורז בן יהודה: האמון בין לוחם למפקד הוא דו צדדי, הבטחתם?
יהורז בן יהודה: תקיימו, נאה דורש – נאה מקיים.
יהורז בן יהודה: שינוי תנאים באופן רטרואקטיבי אינו מקובל בשום קנה מידה של אמון או הערכה.
יהורז בן יהודה: הכעס בקרב הלוחמים גובר כיוון שנוצר מצב בו בני אותו מחזור גיוס זכאים לתנאים שונים באזרחות.
יהורז בן יהודה: האחד הצליח להשתלב בלימודים כבר השנה, ואינו מחויב בתנאים החדשים, בעוד שאחיו לנשק שהיה זקוק לשנה הזאת כדי לשפר את הציונים או לעבוד לקראת הלימודים באוניברסיטה – כעת יחויב להתנדב.
יהורז בן יהודה: אותנו לימדו בצבא שכולם שווים, לא עושים הבדלה בין דם לדם.
יהורז בן יהודה: לימדו אותנו שהבטחות צריך לקיים, כי רק כך נבנה אמון.
יהורז בן יהודה: לאחרונה מדברים יותר ויותר על "יוקרת הלוחם".
יהורז בן יהודה: מי שנתן צריך לקבל, צריך לפרגן למילואימניקים ולצ'פר את מי שנכנס מתחת לאלונקה.
יהורז בן יהודה: המלגה במתכונתה הקדמת עשתה את העבודה יפה, היא הייתה גולת הכותרת בשורת ההטבות ללוחמים ולא היו לנו תלונות.
יהורז בן יהודה: באמת הייתה התקדמות בתנאי הלוחמים.
יהורז בן יהודה: השינויים לוקחים את הכול צעד אחורה, אתם מדברים על לעשות טוב ללוחמים ובפועל מקשים עליהם.
יהורז בן יהודה: לפעמים שב ואל תעשה – עדיף.