GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
צבי האוזר: ישראל יכולה לנהל את זה בשום שכל וישראל יכולה להבהיר לחמאס שהיא איננה עומדת דום על כל דרישה; ישראל יכולה להבהיר שהיא איננה מזניחה את דרישותיה ואיננה מגמדת אותן ואיננה מכילה, בולעת ועוצמת עיניים, והיא תעשה כל אשר לאל ידה בשביל להחזיק את הבנים הביתה ולהחזיר את החטופים הביתה, ויהיו לה את האומץ והנחישות לבוא בדברים, בשים לב לאינטרס הכולל ולעקרונות צדק טבעי, וכן להתנות לזה תנאים ולנהל את זה בצורה מושכלת ונכונה ולא סתם ככה, כלאחר יד – טוב, הם ביקשו, אנחנו מרימים ידיים.
צבי האוזר: אני מבקש מהמל"ל להבהיר, מיד כשמתקבלת החלטה.
צבי האוזר: אני מבקש ממנהל הוועדה להעביר בכתב: 1.
צבי האוזר: שהוועדה מבקשת דיווח כיצד מתקבלת ההחלטה; 2.
צבי האוזר: מי אמור לדון בהחלטה הזאת; 3.
צבי האוזר: מה מבקשת לקבל תשובה על מה שלא קיבלה עכשיו, בדיון בעל פה: לוודא האם ועדת השרים לשבויים ונעדרים דנה בנושא הזה של הדרישה של הרשות הפלסטינית להעביר חיסונים לרצועת עזה, ובהקשר הזה דנה בנושא השבויים והנעדרים?
צבי האוזר: האם התקיים דיון?
צבי האוזר: יכול להיות שפרטי הדיון מסווגים, אבל אנחנו מבקשים לדעת אם התקיים דיון, כן או לא; ואם לא מתקיים דיון – האם מיועד דיון והאם יש הבהרה של הרשות המבצעת – של ראש הממשלה, של הממשלה לרשות המפקחת, לכנסת, לוועדת המשנה – שהדיון הזה יתקיים לפני שתתקבל החלטה?
צבי האוזר: יכול להיות שהוא לא יתקיים השבוע, יכול להיות שלא תתקבל החלטה בשבוע, בשבועיים, בחודש הקרוב, אבל לפחות שתהיה הבהרה איך מקבלים החלטות כאלה והאם מתקיים דיון בהקשר של שבויים ונעדרים והאם נדע שהפכנו כל אבן כדי למצוא את כל אותם מנופים בשביל לייצג בצורה המיטבית את האינטרסים הישראלים, גם כשזה קשה, גם כשזה בעייתי, גם כשצריך לגלות פה קור רוח ולהנכיח אינטרס ישראלי מול האינטרס החמאסי.
צבי האוזר: הדבר הנוסף, כל עוד יש כמות מוגבלת, אפילו זעירה, בעזה, גם אם יש החלטה שמעבירים, איך ישראל מוודאת שהיא לא עוברת לאותם כוחות שפועלים נגדנו ויש לחיסונים ייעוד הומניטרי – קוראים לזה צוותים רפואיים, אנשים חולים?
צבי האוזר: אנחנו רואים שמדרג התעדופים באופן רגיל הוא ידוע, מובהק, ברור בכל העולם.
צבי האוזר: לישראל יש גם את האחריות הזאת, לא לעצום עין ולהגיד האם באמת לא עובדים עלינו, האם באמת לוקחים את מעט החיסונים האלה ומעבירים אותם לא באמת לאותם גורמים.
צבי האוזר: המשפט האחרון: עם שאלת החיסונים או בלי שאלת החיסונים, ישראל צריכה לייצר משוואה חדשה, שתעמוד על אותו אינטרס יסודי של השבת גופות החללים לקבר ישראל, להשיב את החטופים ולנקוט בצעדים חדשים במדיניות יצירתית ולא להשתעבד אך ורק לתכתיב החמאס, שאנחנו יודעים מה הוא.
צבי האוזר: אנחנו יודעים שהחמאס, אפילו תמורת מידע, רוצה שנשחרר רוצחים או סייענים לרוצחים.
צבי האוזר: ראינו מה המחירים של הדברים האלה.
צבי האוזר: אסור לה, לישראל, להפסיד את ההזדמנות לשנות את כללי המשחק.
צבי האוזר: מי שהיום מרכין ראש ולא מוכן להסתכל על ההזדמנויות ולא מוכן לבחון אותן בצורה רצינית, מה הוא אומר – גם לחמאס וגם לאזרחי ישראל?
צבי האוזר: רק תכתיבי החמאס יקבעו כאן את הדרך של ניהול המשא ומתן, רק נוסחאות החמאס ואין בלתם.
צבי האוזר: עם זה אנחנו לא יכולים להשלים, אנחנו לא יכולים לתת לדרג המדיני להציב את ישראל בנקודה הנחותה הזאת במשא ומתן.
מטי יוגב: לא רציתי להפריע ברצף דבריך, אבל שכחת לציין את הסוגיה שהעלה חבר הכנסת ניר ברקת בנוגע לעלויות החיסונים.
מטי יוגב: לא קיבלנו על זה תשובה.
צבי האוזר: זו דוגמה קטנה לניהול עניינים – הכול ברדק.
צבי האוזר: איך התקבלה ההחלטה של ה-5,000?
צבי האוזר: ההחלטה על 5,000 האלה לא התקבלה על ידי ישיבה מסודרת של קבינט, שיודע איך מתחילים ויודע איך מסיימים את התהליך, יודע ש-5,000 זה שלב ראשון.
צבי האוזר: הרי השאלות שאנחנו מעלים לא פתאום צצו, בבוקר אחד.
צבי האוזר: ביום שראש הממשלה אישר את 5,000 החיסונים לרצועת עזה, היה ידוע שתבוא דרישה לחמאס, ומזה שש שנים אנחנו יודעים שיש אזרחים ישראלים חטופים ויש גופות של חללים והדיון הזה חייב מלכתחילה לבוא יחד, והוא לא בא יחד.
צבי האוזר: הוא בא בצורה לא מסודרת, הוא בא בשלבים.
צבי האוזר: זה מביא אותי למה שרציתי לסיים בו, בנושא שגם עלה השבוע.
צבי האוזר: הזכירו פה החברים, שכל כך צהלו, את בית הדין הבין-לאומי בהאג.
צבי האוזר: ההצטרפות של הרשות הפלסטינית – שהיא איננה מדינה – לבית הדין היא הפרה בוטה של הסכמי אוסלו, של ההסכם מול ישראל.
צבי האוזר: הרשות הפלסטינית היא שחוללה את התלונה הפלילית, עכשיו בית הדין החליט החלטת ביניים – בעיניי פוליטית, מעליבה את עקרונות המשפט הבין-לאומי – שהוא מכיר בסמכות הטריטוריאלית לבצע חקירה.
צבי האוזר: אבל ישראל הייתה יכולה להיאבק בעניין אל מול הרשות הפלסטינית ב-2015, כשהרשות הפלסטינית, בצעד שהפר הפרה בסיסית את ההסכמים עם ישראל, ניסתה להצטרף לאמנת רומא, בהינתן שהרשות עדיין איננה מוכרת ומוגדרת כמדינה ושב-2018 הרשות הגישה את אותה קובלנה פלילית, את אותה תלונה פלילית נגד ישראל.
צבי האוזר: לישראל יש מערכת יחסים עשירה, מורכבת ומנוהלת אל מול הרשות הפלסטינית, והנושא הזה לא נוהל בזמן שצריך, לא נוהל במקום שבו יכולנו לסדר את הדברים או לבלום את אותה פעולה.
צבי האוזר: ייחלנו, דחינו, עצמנו עיניים, גלגלנו, אמרנו: יהיה בסדר, נדחה את זה, והתעוררנו בוקר אחד בקול צעקה גדולה.
צבי האוזר: אז הסיפור הזה, בשינויים המחויבים, של אינטרס ישראלי ליבתי להחזיר הביתה את החטופים ואת גופות החללים, צריך להיות מנוהל בזמן ובמקום שאפשר לנהל אותו ובמחירים הנמוכים ביותר, ולא להתעורר בעוד חצי שנה, שנה, שנתיים ולמשוך כתפיים ולהגיד: טוב, מה אפשר לעשות, אין שום ברירה אחרת.
צבי האוזר: יכולנו אז לפעול, כשדיברנו על החיסונים.
צבי האוזר: אני חוזר ואומר, ואני פונה לראש הממשלה: לכל הפחות, לכל הפחות לעמוד על כך שישראל תקבל מידע על גורלם של החטופים ושאנשי הצלב האדום, אנשי האו"ם או כל גורם בין-לאומי, יבקר את החטופים, כמינימום הנדרש, בהינתן הדיון על העברת החיסונים לאותם צוותים רפואיים.
צבי האוזר: ואין ספק, שאף אחד לא יגיד לנו, שמדובר עכשיו בפתרון הבעיה של הקורונה.
צבי האוזר: עזה עוד רחוקה כרחוק מזרח ממערב מפתרון הבעיה של הקורונה.
צבי האוזר: אנחנו מדברים פה על כמות מוגבלת שתעבור – אני בספק אם לצוותים רפואיים – וזו דרישה בסיסית: תביאו מידע על החטופים.
צבי האוזר: מידע, ביקור אחד סמלי, תמונה שגם אותם חטופים מקבלים את אותו חיסון שישראל נתנה יד בהעברתו.
צבי האוזר: זו תביעה בסיסית שלנו, כערבות הדדית של מדינת ישראל שערבה לשלומם ולחייהם של אזרחיה, גם אלה הנמצאים בשבי, אלה שנחטפו על ידי החמאס.
צבי האוזר: אני מודה לחברים שהשתתפו בדיון.
צבי האוזר: אני מבקש להעביר את זה בכתב ואני אעדכן את חברי הוועדה.
צבי האוזר: נמשיך לעקוב אחרי הנושא הזה בערנות ובתשומת הלב הראויה לו.
אורנה ברביבאי: הדיון עוסק היום בנושא החלת חוק זכויות נפגעי עבירה בצה"ל, בעקבות בקשתה של ח"כ מרב מיכאלי, שגם חוגגת יום הולדת היום, ואנחנו שמחים לאחל לך מזל טוב.
אורנה ברביבאי: בלי שום קשר להצגת תוצאות הדיון, המזל טוב עומד מעל זה.
אורנה ברביבאי: אני מגדירה את הדיון כדיון פתוח.
אורנה ברביבאי: אני מציעה שנתחיל איתך.
אורנה ברביבאי: נאפשר אחר כך לעידו היועץ המשפטי של הוועדה לסקור את החוק ואת המשמעויות שלו; ואחר כך נפתח את זה לזום להתייחסויות.
אורנה ברביבאי: אני מקווה שנוכל להספיק את כולם.
אורנה ברביבאי: אני לא בטוחה, כי ראיתי שנרשמו רבים וטובים.
אורנה ברביבאי: בבקשה, חברת הכנסת מיכאלי.
מרב מיכאלי: תודה רבה לך, גברתי, ותודה לך על קיום הדיון.
מרב מיכאלי: הדיון הזה נופל בהגדרה הכי מדויקת של חובתה ותפקידה של הכנסת לפקח על הזרוע המבצעת, על הממשלה, ובמקרה הזה על צה"ל.
מרב מיכאלי: בכנסת העשרים כשהעברנו את החוק זה היה באמת יום חג, משום שחוק זכויות נפגעי עבירה שינה באופן מהותי ועמוק את היחס לנפגעות ונפגעי עבירה בכלל – גם של רשויות החוק כמובן, והאכיפה, אבל גם תרבותית – את ההבנה שהם לא רק ראיות או עדות ועדים, אלא הם צד לדבר לכל דבר ועניין, משום שנגרם להם נזק שמשנה את חייהם לנצח.
מרב מיכאלי: הם לעולם לא יחזרו להיות אותו האדם שהם היו לפני העבירה, ולא משנה עם היא נעברה פיזית עליהם או חלילה במקרה של עבירה שנעשתה על אדם קרוב להם, ככה או אחרת.
מרב מיכאלי: ושיש חשיבות מאוד גדולה שבתוך ההליך יראו אותם, יתייחסו אליהם, ישמעו את קולן וקולם, והוא יקבל את המקום שמגיע לו; ובמקביל, שייקחו בחשבון את העמדה שלהם, משום שלעמדתם יש חשיבות לא רק בשבילם למענם עצמם אלא לטיוב הדין, לטיוב החברה שלנו איפה שאנחנו חיות וחיים בה.
מרב מיכאלי: ולכן, המשמעות של החוק היא משמעות שחורגת הרבה מעבר לטיפול הספציפי בנפגע ובנפגעת, שגם זה כשלעצמו מטרה של מאה אחוז חשיבות.
מרב מיכאלי: עברו 20 שנה מחקיקת חוק זכויות נפגעי עבירה, תהרגי אותי אם אני מבינה למה מראש החריגו את צה"ל ממנו, אבל זה מסוג - - -
אורנה ברביבאי: חוק שיפוט.
מרב מיכאלי: אבל ככה זה הרבה פעמים בכנסת כשעושים כל מיני פשרות כאלה, את יודעת, בשביל להעביר איזו נורמה חדשה את בינתיים מוותרת על כל מיני חלקים.
מרב מיכאלי: וצריך להגיד שבחוק קורבן עבירה עדיין חסר לנו הפרק של הפיצוי הכלכלי, זה פרק שעדיין היעדרו זועק לשמיים.
מרב מיכאלי: אבל זה היה הישג מאוד מאוד גדול שהצלחנו סוף סוף, ולא היינו צריכות לכפות חס וחלילה על צה"ל, וצריך להגיד שבשיתוף פעולה מלא של צה"ל, וזה שימח אותנו מאוד, מתוך הבנה מלאה בחשיבות של העניין.
מרב מיכאלי: ואני שמחה על ההזדמנות לשפר גם את התפקוד של חוק השיפוט הצבאי וכל האמונות והאמונים על אכיפתו ויישומו, ונתנו זמן להיערך.
מרב מיכאלי: עכשיו אנחנו רוצות וצריכות לוודא, את ואני פה, הוועדה צריכה לוודא שאכן צה"ל נערך ליישום החוק, כי תכף או-טו-טו הוא נכנס לתוקף באופן מלא, ובואי נראה שבאמת הוא יהפוך להיות אות חיה ובועטת.
אורנה ברביבאי: חברת הכנסת מיכאלי, את יודעת על פערים באופן יישום החוק לחלק הראשון?
מרב מיכאלי: לא, אנחנו לא יודעות, כי מאז שהעברנו את החוק, זה היה די סמוך לסוף הכנסת העשרים, לא היה שום דיון מאז.
אורנה ברביבאי: רציתי לדעת אם היה דיון סטטוס מתחילתו.
אורנה ברביבאי: זאת אומרת שלא היה שום דיון.
מרב מיכאלי: לא היה שום דיון.
אורנה ברביבאי: בעצם מיום העברת החוק אנחנו מקיימים דיון מעקב ראשון.
מרב מיכאלי: ראשון.
אורנה ברביבאי: לדעת.
מרב מיכאלי: אז יש חלקים שנכנסו לתוקף מייד ויש חלקים שנכנסים לתוקף תכף.
מרב מיכאלי: נשמח לקבל תמונת מצב גם על אלה וגם על אלה.
אורנה ברביבאי: נעבור לעידו, שייתן לנו סקירה תהליכית מהחלת החוק, אולי מהצורך בחוק ואופן היישום שלו עד כאן, ומכאן נמשיך אחר כך לתצ"ר.
עידו בן יצחק: כמו שציינה חברת הכנסת מיכאלי, חוק זכויות נפגעי עבירה נחקק בשנת 2001 ובעצם עיגן לראשונה את המעמד של נפגעי עבירה בהליכים פליליים שמתנהלים החל משלב החשוד ועד שלב המורשע.
עידו בן יצחק: הוא נתן להם זכות לקבל מידע על התהליך, זכות להביע עמדה לגבי שלבים שונים בתהליך, החל מלקראת הסדר טיעון וכלה בבקשה לחנינה.
עידו בן יצחק: והוא נתן להם גם עוד כל מיני הגנות וזכויות כאלה ואחרות.
עידו בן יצחק: החוק, כפי שציינה חברת הכנסת מיכאלי, הוחל במערכת השיפוט האזרחית, לא הוחל במערכת השיפוט הצבאית.
עידו בן יצחק: ולכן, בשנת 2018 נחקק התיקון לחוק השיפוט הצבאי שהחיל את הוראות חוק זכויות נפגעי עבירה גם על מערכת השיפוט הצבאית.
עידו בן יצחק: כלומר, על בתי הדין הצבאיים שדנים בעבירות של חיילים שנעברו בקשר לשירותם הצבאי, ועוד קודם לכן על חקירות שמנהלת המשטרה הצבאית.
עידו בן יצחק: ההסדר שנקבע שאב את הוראות חוק זכויות נפגעי עבירה לתוך חוק השיפוט הצבאי, בשינויים כאלה ואחרים שעשינו גם בגלל השוני בין המערכות, וגם בגלל היבטים ייחודיים למערכת הצבאית.
עידו בן יצחק: למשל, אם אמרנו שנפגע עבירה מקבל זכות על שלבים שונים בתהליך אז יש שלבים שקיימים בהליך הצבאי ולא קיימים בהליך האזרחי, למשל החלטה להעביר מהליך פלילי להליך משמעתי או כל מיני עבירות שקיימות בדין הצבאי, עבירות מין ואלימות שלא קיימות בדין האזרחי ונתנו להן ביטוי גם פה.
עידו בן יצחק: החוק נכנס לתוקף בשני שלבים – חלקו הראשון נכנס לתוקף ב-1 בנובמבר 2018; החלק השני, שכולל את הליבה המרכזית של החוק, אמור להיכנס לתוקף ב-1 בינואר הקרוב.
עידו בן יצחק: הסיבה לכך שהצבא ביקש זמן היערכות נבעה בעיקר משני דברים: אחד, מהצורך בהכשרת כוח אדם.
עידו בן יצחק: החוק קובע בין היתר שיוקמו גם בפרקליטות הצבאית יחידות סיוע, וגם ימונו אחראים במשטרה הצבאית, כשם שקיים בפרקליטויות המחוז והמדינה ובמשטרת ישראל; ובנוסף, נדרשה היערכות של התאמות למערכת מנ"ע המשטרתית.
עידו בן יצחק: מערכת מנ"ע היא המערכת הממוחשבת שבאמצעותה מקבלים נפגעי העבירה את המידע, וגם לכך נדרש זמן, ולכן נקבעה תחילה מאוחרת ב-1 בינואר הקרוב.
אורנה ברביבאי: כשאתה לא יודע להגיד לי את הסטטוס.
אורנה ברביבאי: זאת אומרת שאת זה נשמע מהמוזמנים.
עידו בן יצחק: לא יודע את הסטטוס.
אורנה ברביבאי: שלא על פי הסדר, איילת, נתחיל בך דווקא כי את צריכה לצאת, תגידי את דברייך; ואז אעבור להתייחסות של הצבא ושל משרד המשפטים.
איילת רזין בית אור: תודה.
איילת רזין בית אור: תודה רבה על קיום הדיון.
איילת רזין בית אור: חברת הכנסת מיכאלי התייחסה למעמד החגיגי שהיה פה, אחת משירות הברבור של הכנסת העשרים.
איילת רזין בית אור: אני חייבת לציין גם את מי שנעדרת מפה כי היא השתחררה מצה"ל, אבל היא הרוח המפקדת בתוך הצעת החוק הזו, אל"מ שרון זגגי פנחס.
איילת רזין בית אור: ממש אתמול קיבלנו פרסום על אותו קצין, סגן רום אברג'יל, וחשוב לי לומר את השם שלו, כי הוא עשה מה שהוא יכול כדי למנוע את פרסום השם שלו, כדי שחלילה לא תיגרם לו מצוקה נפשית, כאשר במשך שלוש שנים הוא צילם פקודות שלו במצבים אינטימיים ופרטיים.
איילת רזין בית אור: מדובר על עשרות רבות של חיילות פקודות שלו שנפגעו ממנו, חלקן אפילו לא יודעות שיש תיעוד שלהן, זו כבר חקיקה מתגלגלת.
איילת רזין בית אור: ובדיוק בשבילן חוקקנו את החוק הזה.
איילת רזין בית אור: בדיוק בשבילן, כדי שהן יהיו זכאיות להגנה ולמדור שקט ובטוח, ולכל הזכויות שמנויות כאן במסמך וכמובן בחוק.
איילת רזין בית אור: ואנחנו שמחות מאד על קיום הדיון הזה כדי לבדוק איפה הדברים עומדים.
איילת רזין בית אור: אני חייבת לומר שממה שאני שומעת הדברים רחוקים מלהיות מיושמים ומוטמעים בשטח.
אורנה ברביבאי: את יודעת לשים אצבע על מה?
אורנה ברביבאי: כי את לא תהיה פה בישיבה.
איילת רזין בית אור: אני לא רוצה לומר, יכול להיות שאני אשמע בשורות, אבל אשמח לקבל התייחסויות של רשויות הצבא.
איילת רזין בית אור: לגבי מערכת מנ"ע, איפה הדבר הזה עומד?
איילת רזין בית אור: האם יש התממשקות לשאר המערכות הלא צבאיות וכל המערכות התוך צבאיות?
איילת רזין בית אור: הזכות למדור מוגן, איפה זה עומד?
איילת רזין בית אור: מתי יכנס לתוקף?
איילת רזין בית אור: מי יאכוף את הדבר הזה?
איילת רזין בית אור: איך מקדמים את המוגנות של נפגעי העבירה?
איילת רזין בית אור: כל הדברים האלה מנויים, פשוט עברתי ביחד עם גורמי המקצועי על הסעיפים לראות איך פורטים את זה לפרוטות.
איילת רזין בית אור: אלו אותן שאלות שחוזרות – האם יש נהלים?
איילת רזין בית אור: האם זה הוטמע בפקודות?
איילת רזין בית אור: מי אחראי על האכיפה?
איילת רזין בית אור: והאם עברו הכשרות ייעודיות מותאמות לעיסוק במטריה המאוד מאוד מיוחדת הזאת של נפגעי עבירה על כל גווניה?
איילת רזין בית אור: אני כמובן מייצגת את התחום של אלימות מינית.
איילת רזין בית אור: הכשרות למשטרה הצבאית לגבי החובות שלהם כלפי נפגעי העבירה, ויש להם הרבה חובות פה, מי העוסקים בנושא?
איילת רזין בית אור: דרגה, ניסיון, חובת הסמכה?
איילת רזין בית אור: כל הנושא של התפר זה שדובר עליו, בין הליך משמעתי לפלילי – שוב, מה ההנחיות?
איילת רזין בית אור: מה הפקודות?
איילת רזין בית אור: מי אחראי בפועל?
איילת רזין בית אור: מיהו אותו גורם?
איילת רזין בית אור: אמרתי עכשיו, זאת דוגמה אחת מתוך אין-ספור דוגמאות שעוסק בהם הצבא, אבל כאן יש ממש פיגוע – אין לי מונח אחר להשתמש בו – פיגוע של עשרות רבות של נפגעות.
איילת רזין בית אור: מי יעדכן אותן על כל הזכויות שלהן ועל כל מה שעולה מן החוק החשוב הזה שחוקקנו?
איילת רזין בית אור: מנגנוני הבקרה על חוק זכויות נפגעי עבירה, יחידות הסיוע שאמונות על הטמעה של החוק הזה, יחידות הסיוע כמו שיש בפרקליטות.
איילת רזין בית אור: ממה שאני שומעת לא הונע המהלך הזה.
איילת רזין בית אור: ועוד ועוד, אבל מאוד אשמח אם צריך שנקיים עוד ועוד דיונים בנושא הזה.
אורנה ברביבאי: בינתיים ביקשנו לראות סטטוס, ואת אומרת שאת לא מטיחה בהכרח שאין.
אורנה ברביבאי: אני מבקשת לדעת עדכון סטטוס לגבי הנושאים.
איילת רזין בית אור: אני אשמח שיש.
אורנה ברביבאי: תודה רבה לאיילת היועצת המשפטית של איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית.
אורנה ברביבאי: נעבור מכאן לתובע הצבאי הראשי אלוף משנה אבי חלבי, בבקשה.
אבי חלבי: שלום, אנסה לסקור את הדברים גם באופן כללי וגם על כמה היבטים פרטניים שעלו היום בשיח, וגם שנשאלנו עליהם במצע לדיון.
אבי חלבי: כן צריך להגיד שמבחינתנו כצה"ל, לא רק התביעה הצבאית, כל צה"ל, הנושא של הטיפול בנפגעי עבירה סומן כנושא בעל חשיבות קריטית.
אבי חלבי: כל מערכת אכיפת החוק הצבאית – המשטרה הצבאית, התביעה הצבאית, בתי הדין הצבאיים – הציבו את היישום של חוק זכויות נפגעי עבירה בעדיפות מרכזית בעבודה שלהם.
אבי חלבי: יש קדימות ועדיפויות עליונות בכל תיק שמערב נפגעי עבירה מבחינת כל המערכות שמניתי.
אבי חלבי: בוודאי שמבחינתנו בתביעה הצבאית, אני אומר את הדברים גם בשמם של חבריי בגופים האחרים לאחר שנטלתי את רשותם לעשות את זה, מושקעים משאבים רבים בהגנה על זכויות נפגעי עבירה.
אבי חלבי: עבודת החקיקה, כמו שאמרה חברת הכנסת מיכאלי, נעשתה בשיתוף מלא איתנו.
אבי חלבי: גם אני צריך לציין את קודמתי, אלוף משנה שרון זגגי פנחס, שעסקה בנושא רבות והוא היה ממש בנפשה.
אבי חלבי: באותה מידה הוא גם בנפשי.
אבי חלבי: סמוך אחרי חקיקת החוק, ועוד לפני שהוא נכנס לתוקף, נעשו שינויים משמעותיים בכל מערכת האכיפה הצבאית.
אבי חלבי: כבר מ-2018 אנחנו מחילים על עצמנו את רוח החוק ומעניקים לנפגעי העבירה את הזכויות בכל הצמתים המרכזיים שקובע החוק, עוד לפני שהוא נכנס לתוקף באופן מלא בינואר הקרוב, וכך חלק משמעותי מהזכויות כבר ניתנות היום.
אבי חלבי: כמו שאפרט בהמשך, צה"ל ערוך להעניק את מלוא הזכויות שנקבעו בחוק נפגעי עבירה.
אבי חלבי: אני גם אציין לשאלה שנשאלנו, שאושרו גם תקנים ייעודיים לנושא הזה עבור התביעה לשם יישום החוק.
אבי חלבי: להבנתנו הם צפויים להגיע באופן סופי בשבועות הקרובים או בתחילת שנת 2021.
אבי חלבי: אנחנו לא נמצאים בפער מבחינת הגורמים שאחראים ומנווטים את הנושא הזה בכל אחת מפרקליטויות המחוז וגם במטה התביעה הצבאית.
אבי חלבי: אותו דבר גם במטה של המשטרה הצבאית ובמפקדה של מצ"ח.
אבי חלבי: צריך להגיד שאחד האתגרים המשמעותיים ביותר ביישום החוק, וציין את זה לדעתי היועץ המשפטי של הוועדה, היה החיבור של המערכות הצבאיות למערכות התקשוביות למנ"ע המשטרתית.
חי אבישר: הממשק עם מנ"ע נמצא בסיום של תקופת הרצה של פיילוט שמסתיים ממש בימים אלה.
חי אבישר: יש כמה תקלות שלא נפרט, אבל חוזרות על עצמן בהעברת מידע ונתונים מסוימים בגלל המעבר ממערכות מחשוב צבאיות למערכות אזרחיות.
אורנה ברביבאי: תצ"ר, מי מוביל את הפיילוט?
אורנה ברביבאי: מבחינת המחשוב מי נושא באחריות להובלת הפיילוט?
חי אבישר: מבחינתנו הפיילוט הזה הוא משותף.
חי אבישר: אני חושב שבהמשך דבריי יותר חשובים.
חי אבישר: מבחינתנו תקלות טכניות תמיד יהיו, זאת לא סיבה לא להתחיל את המהלך, וממש בימים אלה אנחנו מתכוונים להתחיל להפעיל את המערכת באופן רשמי כבר מתחילת דצמבר, זאת אומרת חודש לפני תחילת החוק.
חי אבישר: הפעלת המערכת חשובה, כל התיקים כבר מופו בכל הפרקליטויות שעוסקות בטיפול בנפגעי עבירה, הנתונים הרלוונטיים נמסרו לנפגעים, כולל ההיבטים הטכניים של קוד וסיסמה, וכן הלאה.
חי אבישר: וכל מי שביקש את הזכויות – למרות שזה לא משהו שדובר עליו עוד בתחילת החקירה שלו במצ"ח, כי אז עוד היינו בתקופה של פיילוט – אנחנו ניתן לו את זה כבר עכשיו באופן מיידי, ועוד לפני ינואר.
חי אבישר: זה מאוד מאוד חשוב מכיוון שזאת הדרך היחידה לוודא עדכון על כל דיון כדי שלא תהיה תקלה בממשקים האנושיים שמעדכנים וזה יגיע לנפגעים.
חי אבישר: עד לתחילת השימוש במנ"ע נפגעי העבירה מקבלים את כל המידע שמגיע להם לפי חוק באמצעות מענה אנושי, שכולל גם היבטים של הגעת התיק לתביעה, הגשת כתב אישום, יידוע, וגם קבלת עמדה לגבי הסדר טיעון במקומות שנדרשים, מידע על מעצר ושחרור, הבעת עמדה לגבי עיון בעונש או הפחתה של עונש, וכן הלאה.
חי אבישר: אתייחס לזה גם בהמשך בקצרה.
חי אבישר: מבחינת ההיערכות ליישום החוק – נקבעה הנחיית תצ"ר ייעודית בנושא הזה כבר באמצע שנת 2018, היא תוקפה עוד לפני שהסעיפים הראשונים של החוק נכנסו לתוקף בנובמבר 2018.
חי אבישר: מאז גם נעשו בה כמה עדכונים ושינויים.
חי אבישר: הרעיון בהנחיה הזו זה עיגון של כל סעיפי החוק, כולל כל אלה שאמורים להיכנס רק בינואר הקרוב, ולמעשה מתן כל הזכויות האלה כבר בכל השנתיים האחרונות.
חי אבישר: ואני אומר את זה באחריות, כי פיקחתי על זה באופן אישי.
חי אבישר: מעבר לזה גם נקבעה הוראת מפקד מצ"ח מתאימה, שמעגנת את כל הזכויות שקשורות למשטרה הצבאית החוקרת.
חי אבישר: הוראה של מפקדת קצין המשטרה הצבאית הראשי נמצאת בשלבי טיפול מתקדמים.
חי אבישר: ייתכן שנצליח לסכם אותה עד סוף השנה הזו, ייתכן גם שלא, מכל מקום, כל הזכויות ניתנות בפועל.
חי אבישר: בתי הדין עגנו בהלכה הפסוקה את הצורך לפסוק ברוח החוק, זה גם בהמשך לעמדת התביעה בפני בתי הדין וגם בהמשך לגישה הפרואקטיבית שלהם בעניין הזה.
חי אבישר: אין דיון שיש בו נפגע עבירה ששופט לא ישאל את הצדדים מה עמדת נפגע העבירה; מה הוא אומר לגבי הסדר הטיעון, אם יש הסדר טיעון; האם הוא רוצה להגיש הצהרה.
חי אבישר: עומד שם התובע ומקריא את הצהרתו של הנפגע אם הנפגע לא רוצה להגיע בעצמו, או אם הוא רוצה להגיע ולא לדבר.
חי אבישר: אם הוא ירצה הוא גם יעיד, גם כשעמדתו שונה מעמדת התביעה, וזה בסדר גמור וזה לגיטימי.
חי אבישר: זה בדיוק תפקידנו, לייצג גם את האינטרס שלו ולהביא אותו בפני בתי הדין, וזה שזור בפסיקת בתי הדין בכל השנים האחרונות באופן מלא.
חי אבישר: מעבר לזה, אנחנו גם עובדים על קידום של תקנות ופקודה כוללת בנושא, אבל צריך להגיד שכל הוראות החוק מעוגנות כולן בהוראות המקצועיות של מצ"ח ושל התביעה הצבאית הראשית, והתובעים והחוקרים פועלים לפיהן.
חי אבישר: אם אני מסתכל על ההיבטים של זכויות שעלו – זכות עיון בכתב אישום מיושמת בפועל; חובה לקיים הליכים בזמן סביר, כל המערכת רתומה לדבר הזה, יש תעדוף עליון לתיקים האלה גם במצ"ח וגם בתביעה הצבאית.
חי אבישר: גם בתקופת התפשטות הקורונה וגם בתקופה של צמצום הדיונים, התיקים היחידים שבהם האכיפה נמשכה בהם כסדרה וגם התנהלו דיונים בבתי הדין היו בעיקר בתיקים האלה, וקודם כול בתיקים שיש בהם נפגעי עבירה; שאלות שקשורות לחקירה על עבר מיני, הנחיות החוק מיושמות על ידי מצ"ח; זכות לליווי בחקירה, וכן הלאה, הזכות ניתנת; בחירת המין של החוקר; נוכחות בדיון שמתקיים בדלתיים סגורות; זכות לקבל מידע על ההליך בכל מיני צמתים, וגם על ארגוני הסיוע.
חי אבישר: הזכות הזאת כוללת שלושה רבדים: גם מידע על הזכויות עצמן, גם מידע על ההליך הפלילי, וגם מידע על ארגוני הסיוע.
חי אבישר: כל אלה מאוגדים בדף מידע שנמצא בידי החוקרים, אושר, פורסם באתר האינטרנט של הפרקליטות הצבאית, ונמסר גם לידי כל נחקר.
חי אבישר: אנחנו ערוכים ומוכנים בעניין הזה עוד לפני ה-1 בינואר הקרוב, והוא עונה על כל הזכויות וההיבטים שמנויים בחוק אחד לאחד; זכות להביע עמדה לגבי ביטול כתב אישום, מיושם בפועל; כנ"ל לגבי הסדר טיעון, כמו שאמרתי; הצהרת נפגע העבירה על נזקים שנגרמו לו; עמדה לגבי הפחתת עונש – כאשר זאת ועדה לעיון בעונש יושב בה גם שופט צבאי, אז הדבר נעשה על ידי נציגי הפצ"ר שבוחנים את הדברים מול נפגע העבירה לפני הדיון.
חי אבישר: כשזאת ענישה קצרה יותר, ולכן ההפחתה יכולה להיעשות בהחלטה של קצין המשטרה הצבאי הראשי או ראש אכ"א או רמ"ד אכ"א, פונים לפני כן לנפגע, מבקשים את עמדתו, ורק לאחר מכן מתקבלת החלטה ובקשה לקיצור עונש, לניכוי מה שנקרא שליש, וכדומה.
חי אבישר: זה לא נעשה לפני שנשמע נפגע העבירה, אותו דבר גם לגבי בקשות חנינה שמוגשות.
חי אבישר: התייחסתי קודם לתקנים – כל הנושא של יחידות הסיוע והיישום של החוק מרוכזים במפקדות של כל אחד מהגופים, יש גם קצינים ייעודיים בתביעה הצבאית שזה תפקידם והם אחראים בכל אחת מפרקליטויות המחוז, ובאופן הזה אנחנו מוודאים גם את הבקרה והיישום של החוק.
חי אבישר: רציתי להגיד עוד מילה.
חי אבישר: בהמשך לחוק התכוונו גם והכנו ורצינו להחיל את החוק בצורה נרחבת גם בצו באזור יהודה ושומרון גם על נפגעי עבירה שמטופלים בבתי המשפט הצבאיים.
חי אבישר: ההוראות של החוק מוחלות בצורה מאוד רחבה כבר מזה שנתיים וחצי לגבי אירועי מוות או תיקי מוות.
חי אבישר: לגבי יתר המקרים שבהם יש נפגעי עבירה מדובר בכמות גדולה מאוד, ההיקפים באמת גדולים, והיא מחייבת תמיכה של מערכת ממוחשבת כדי שלא יהיו טעויות, ולשם יישום מלא של החוק.
חי אבישר: הכוונה הייתה לנסות להחיל גם שם את החוק בתחילת ינואר הקרוב, אבל זה מצריך הקצאת משאבים תקשוביים משמעותיים.
חי אבישר: המשאבים האלה לפחות בשנה האחרונה הוקצו בעיקר למטרות אחרות, ובהם גם ההתמודדות עם התפשטות הקורונה, אבל לא רק, לכן בכוונתנו לדחות את התחולה המלאה של הצו שמחיל את העקרונות של החוק גם באיו"ש בשנה בשלב הזה.
חי אבישר: אבל, כאמור, בתיקי מוות החוק מוחל על כל היבטיו, וגם בתיקים אחרים מסוימים בהתאם לשיקול דעת הפרקליט, במקרה הזה פרקליטת איו"ש, וגם בהתייעצות איתי כשצריך.
חי אבישר: בטח כשפונה נפגע עבירה ומבקש ומתעניין אז זה מייד שם אותו גם כן במוקד.
חי אבישר: לסיכום הסקירה הזו אני יכול להגיד שאנחנו ערוכים ומיישמים את כל החוק, וזה ימשיך לקרות גם מה-1 בינואר הקרוב.
חי אבישר: אני מודה לכל מי שעסק במלאכה החשובה הזו.
חי אבישר: אני מציע שחברתי היוהל"ם, יועצת הרמטכ"ל לענייני מגדר תוסיף כמה דברים, כי אנחנו בצה"ל נותנים מעטפת כוללת ואולי גם מפורטת יותר בהיבטים מסוימים מהחוק, ואני חושב שיפעת תוכל להתייחס לזה.
אורנה ברביבאי: תכף נעבור לתא"ל יפעת.
אורנה ברביבאי: אני רוצה לסכם את מה שהבנתי ממך.
אורנה ברביבאי: אתה אומר לי שצה"ל ערוך ומוכן לבצע את כלל ההנחיות מהחוק, אין פערים, לא בתשתיות, לא בכוח אדם, לא בהדרכה, לא בהכשרות, לא בנאמנים ייעודיים למימוש האחריות, באופן מקסימלי ואנחנו נעמוד בלו"ז.
חי אבישר: נכון.
אורנה ברביבאי: סייגת אך ורק את תחולת החוק באיו"ש, לעניין הזה ארצה להתייחס בהמשך.
חי אבישר: למעשה זה לא החוק, גברתי, זה צו נפרד שחשבנו שנוכל ליזום גם באיו"ש כדי להחיל את זה במערכת השיפוט הצבאית על כל גווניה.
אורנה ברביבאי: צו נפרד, ברור.
אורנה ברביבאי: אתה צודק, וארצה לדבר על זה בהמשך.
אורנה ברביבאי: אבל הבנתי אותך נכון, מבחינת צה"ל אין פער, ולפיכך כשנקיים דיון מעקב כשנחליט, כל המערכות היו אמורות לתמוך ולא צריכים להיות פה פערים בין מה שאתה אומר לבין נפגעת כזאת או אחרת, שתרצה מענה ותגיד לנו שמשום מה היא לא קיבלה את המענה הזה.
חי אבישר: אם זה לא יקרה במקרה ספציפי זו תהיה תקלה.
אורנה ברביבאי: אני עוברת לתא"ל יפעת תומר ירושלמי יועצת הרמטכ"ל לענייני מגדר, אני מקווה שלא נקרא לך עוד הרבה זמן תא"ל ותהיי האלופה הבאה בתור, בבקשה, יפעת.
מרב מיכאלי: אינשאללה.
יפעת תומר ירושלמי: בינתיים טוב לי בדרגה שלי ובתפקיד שלי.
אורנה ברביבאי: את זה אני אמרתי, לא את.
אורנה ברביבאי: לא אמרתי שלא טוב לך.
יפעת תומר ירושלמי: ואני מאוד שמחה על ההזמנה להשתתף בדיון כאן בוועדה.
יפעת תומר ירושלמי: אומנם הדיון יוחד לשאלה של היערכות ומוכנות לתחולת חוק זכויות נפגעי עבירה בצה"ל, אבל חשוב לי שתהיה בפני הוועדה התמונה המלאה ביחס לזכויות של נפגעי עבירה בצה"ל, שהיא מקיפה ורחבה יותר, כמו שהתחיל לומר אבי, ממה שמעוגן רק בחוק, וצה"ל נותן סיוע וליווי ייחודיים ומקיפים לחיילים שנפגעו.
יפעת תומר ירושלמי: אני מדברת פה רק על ההקשר של עבירות מין, לא על כל ההקשר של נפגעי עבירה.
יפעת תומר ירושלמי: ולמה בעיני זה חשוב?
יפעת תומר ירושלמי: כי דיברנו על הזכויות הקונקרטיות, ואבי פרט אותן אחת לאחת, אבל אם נעלה קומה ונסתכל במבט על על חוק זכויות נפגעי עבירה, ופתחה בזה חברת הכנסת מרב מיכאלי, בעצם החוק מיועד להחזיר לנפגע העבירה את תחושת השליטה, ושהוא לא יהיה רק מי שניזון ממה שקורה והוא פסיבי בהליך, אלא ממש יש לו מעמד מוסדר.