GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בשני היבטים: גם את הנושא של גיוס ערביי ישראל, כחלק מהשתלבות, כחלק מפעולה לאימוץ רעיונות ועקרונות בסיסיים של שוויון במערכת הישראלית, צריך להציג ברגישות אך בנחרצות ובהבנת התמונה הכוללת.
בשני היבטים: דנו גם בכך שלצד השאיפה לשדרוג והעצמת יכולות קינטיות של ישראל, יש צורך בהיערכות, הערכה וגיבוש אסטרטגיה לאומית, בהשקעה ופיתוח של יכולות עוצמה רכות.
בשני היבטים: גם הן כלי במשחק, גם הן כלי לעיצוב תוצאות ומאורעות באזור.
בשני היבטים: השקעות בכלים של תודעה ושל השפעה – זהו מרכיב קריטי באשר לעתיד, ככל שהנושא הזה הופך להיות רלוונטי יותר, והגישה ליכולת של הפעלת עוצמות רכות, משתרגת ומשתלבת בתמונה הכוללת.
בשני היבטים: דנו רבות בביסוס מרכיב ההרתעה ככלי למניעת מלחמה.
בשני היבטים: נושא נוסף שאני רוצה להפנות את תשומת לב אלה שיגיעו אחריי, הוא נושא שעסקנו בו, נושא שיש לו חשיבות אסטרטגית, למרות שהוא נחשב או מדובר כנושא טקטי והרבה פעמים נושא פוליטי.
בשני היבטים: הכוונה לכל המאבק על שטחי C או השאלה האם ישראל משאירה לעצמה את מלוא הגמישות בעיצוב עתידי של גבולותיה, או שהיא עוצמת עיניים ומאפשרת היום לצד הפלסטיני לעצב גבולות ולקבוע עובדות בשטח.
בשני היבטים: הנושא הזה ממקד מחדל הפעלה של המערכת, בראש ובראשונה תשומת הלב וסדרי העדיפויות של הגורמים המדיניים, והנגזרת מכך היא פעולה דלה בשטח.
בשני היבטים: בנושא הזה ניסינו בוועדה לתת את הדעת ולבחון.
בשני היבטים: גם זה נושא שיעסקו בו.
בשני היבטים: אני קורא למי שיבוא אחריי, לא לעצור, לא לעצום עיניים ולאחוז בנושא הזה במלוא הרצינות.
בשני היבטים: עסקנו גם בהתמודדות של התעשיות הביטחוניות באי-ודאות התקציבית; באיומי הסייבר; כמובן בחזית צפונית, חזית דרומית.
בשני היבטים: עסקנו בהיערכות של משרד החוץ; דנו בשינויים שקורים בעולם והשפעותיהם על ישראל, שינויים שחלו בארצות הברית; המאבק הבין-גושי; סין; רוסיה; ארצות הברית.
בשני היבטים: עסקנו בגיוס נשים לתפקידי לוחמה; דנו והיו לנו מפגשים עם ועדות חוץ וביטחון מקבילות, ועוד כהנה וכהנה נושאים, כ-150 ישיבות ומפגשים, כמו שאמרתי.
בשני היבטים: אני רוצה להעיר שתי הערות לסדר בנושאים אקטואליים, שבעיניי עולים לכדי אסטרטגיה.
בשני היבטים: הראשון הוא נושא המערכה הבין-לאומית, ובפרט הנושא שעלה בהחלטות האחרונות, בהקשר של בית הדין הפלילי הבין-לאומי.
בשני היבטים: אני אומר את זה בכאב לב, ואני אומר את זה כאן, לפרוטוקול, לדברי ימי הכנסת הזאת.
בשני היבטים: ישראל פעלה לא נכון, עשתה טעויות אסטרטגיות בהקשר זה, ולא הבינה בזמן אמת את המועד הנכון בו ניתן היה לפעול ולמנוע את אותה תסבוכת או את אותו אתגור עתידי בנושא הזה.
בשני היבטים: אלה הם דברים, שבפרספקטיבה של זמן, בפרספקטיבה היסטורית, יחזרו לאחור, יבינו ויתפסו את הראש איפה היו הישנים על המשמר בעת שבה אפשר היה לפעול.
בשני היבטים: אני אומר את זה, כמו שאמרתי, בכאב אבל בנחרצות.
בשני היבטים: כאן היה מחדל משמעותי, ואני מקווה מאוד שאנחנו לא נשלם בגינו מחירים, למעלה מאותם מחירים שיכולנו לבצע בפעולה נכונה בזמן אמת, כדי להימנע מהם.
בשני היבטים: אני רוצה להעיר ולהזהיר מהתפתחות נוספת, צופה פני עתיד, שגם היא מקוטלגת בטעות כאיזשהו אירוע טקטי מתגלגל, ככזה שניגש אליו כשנבין את משמעויותיו, וזה הבחירות ברשות הפלסטינית העומדות לפתחנו.
בשני היבטים: גם בנושא הזה, מבלי להיכנס לפרטים, אני אומר שאין תשומת לב להבנת האינטרס הישראלי בראייה כוללת.
בשני היבטים: יש פה את נושא ירושלים ונושאים אחרים.
בשני היבטים: אני קורא, חוזר וקורא לדרג המדיני, לקבינט, לראש הממשלה – זה כאן ועכשיו.
בשני היבטים: אי-אפשר להמתין לתוצאות הבחירות ולהרכבת ממשלה.
בשני היבטים: זה נושא שאי-אפשר להזניח אותו.
בשני היבטים: חייבים להתכנס, חייבים להבין את המשמעויות, וחייבים לנקוט בפעולות, ככל שייבחנו ויראו לנכון.
בשני היבטים: אלה האתגרים הלאומיים העומדים בפני מדינת ישראל, ושוב, זה מקצת התובנות שאספתי בתקופה שעמדתי בראש הוועדה הזאת: אני חושב שחובה על דרג מדיני ליצור פורום לחשיבה אסטרטגית ליד הדרג המדיני, שילווה בישיבות תכופות ובראייה כוללת את האסטרטגיה הישראלית, יבנה אותה, יכייל אותה וידייק אותה תוך כדי תנועה.
בשני היבטים: אי-אפשר לעשות דיונים פעם בעשור או פעם בחמש שנים, ולחשוב שקבענו, נגענו-נסענו.
בשני היבטים: בהקשר הזה יש חוסרים עצומים.
בשני היבטים: אני חוזר ואומר, חוסר גדול מאוד של פורום.
בשני היבטים: היום, לצערי הרב, אסטרטגיה נקבעת על ידי אנשים בודדים, אם בכלל.
בשני היבטים: לפעמים רק ראש ממשלה מכתיב, אין דיון אמיתי ואין תמונה כוללת.
בשני היבטים: הדברים האלה יהיו בעוכרינו, והם עלולים להיות מתורגמים למחירים משמעותיים מאוד.
בשני היבטים: האתגרים של העשור האחרון ילוו אותנו גם בעשור הבא.
בשני היבטים: האביב הערבי; קריסת המדינות.
בשני היבטים: ראינו מה שקורה מסביב, ואנחנו רואים את המשמעויות של עצמאות אנרגטית בארצות הברית, ושינויים במשק האנרגיה, שגורמים בעקיפין לירידת החשיבות של המזרח התיכון, עם כל המשמעויות הנלוות אלינו.
בשני היבטים: אנחנו רואים את השבר הסוני-שיעי והשבר הסוני-סוני רדיקלי, שמתקיים סביבנו.
בשני היבטים: יש לכך השפעות עלינו.
בשני היבטים: אם אני אסכם מנקודת מבט ישראלית, מהו האתגר בפניו אנחנו מתמודדים בעשור האחרון ובעשור הבא, אני אומר זאת במשפט ציורי, שלצערי הרב, יותר ויותר אנשים, ארגונים, קבוצות ומדינות שמסביבנו מאמצים רעיונות של המאה ה-11, אבל משיגות נגישות לטכנולוגיה של המאה ה-21.
בשני היבטים: הפער הזה, של אלף שנים, בין רעיונות של המאה ה-11 לבין טכנולוגיה של המאה ה-21, יוצר אתגר עצום למערכת הישראלית.
בשני היבטים: אנחנו בחזית המדינות המתמודדות עם הפער הזה.
בשני היבטים: הפער הזה מחייב אותנו לחשיבה עדכנית, חשיבה מחדש בכל התחומים ובכל המשמעויות.
בשני היבטים: לאור כל זאת – אני אומר פה דבר לא פשוט, ולבטח לא פופולרי, בוודאי לא בימים אלה – אני חושב שעם הקמתה של ממשלה חדשה – בעזרת ה', שנקים ממשלה חדשה ונצא מהמבוי הפוליטי הסתום הזה, שמשתק את כל הפעולות –ממשלה חדשה תיאלץ להתמודד עם שאלה מרכזית מהותית אחת, והיא האם ישראל נמצאת בחלון זמן היסטורי, המחייב את הגדלת תקציב הביטחון.
בשני היבטים: אני יודע שהדברים האלה, כמו שאמרתי, הם לא פופולריים, אבל נדמה לי שאל מול האתגרים שמסביבנו, אל מול השינויים הטכנולוגיים המואצים, אל מול הצורך בצמצום פערים בין התוכניות לבין הביצוע, אל מול צורך במלאים, ואל מול צרכים נוספים הפרוסים בפנינו, זאת שאלה מהותית ומרכזית.
בשני היבטים: מי שיישא באחריות בממשלה הבאה, יצטרך לתת את הדעת ולשקול אותה בשיא הרצינות.
בשני היבטים: אני יודע שיש לנו אינסטינקט בעשורים האחרונים לראות מה הדרך לקצץ בתקציבי הביטחון, לצמצם את תקציבי הביטחון, להפחית אותם, כמובן, ולהסב את אותם תקציבים למשרדי ממשלה אחרים, להפחתות מסים וכולי.
בשני היבטים: אני אומר לכם, זאת מסקנתי והיא עגומה, הנושא הזה מורכב, לא ברור מאליו ואינני פוסל חיוב של שינוי תפיסתי.
בשני היבטים: מה שהיה נכון בעשר-עשרים השנים האחרונות, לא בטוח שיהיה נכון בעשר-עשרים השנים הבאות.
בשני היבטים: לסיכום, ובנוסף לאתגרי הוועדה העתידית לבוא, נדמה לי שהוועדה צריכה לדון בביסוס הברית האסטרטגית עם ארצות הברית; הבנו עד כמה הנושא הזה חשוב.
בשני היבטים: ביסוס העוצמה הטכנולוגית הישראלית, כאסטרטגיה לאומית – לא רק כתפיסה ביטחונית צרה, אלא כתפיסה כוללת, הן כנכסיות מול בנות הברית שלנו, ארצות הברית, אירופה ואחרות, והן כנכסיות מול האזור.
בשני היבטים: עצם קיומה של ישראל כמעצמה אזורית יהיה תלוי ביכולת הטכנולוגיות שלה, אל מול מעצמות אזוריות אחרות, המתמודדות על ההגמוניה באזור.
בשני היבטים: אני חושב שביסוס העוצמה הזאת צריך להשתרשר בראש ובראשונה מהבנה לאומית וראייה בתחום החינוך, ראייה בתחומים האזרחיים וביכולות ייחודיות צבאיות, מודיעיניות ואחרות.
בשני היבטים: לצערי הרב, לצד מבט לתקווה ולאופטימיות, אנחנו צריכים להיות ערוכים ומוכנים להמשך הזעזועים במזרח התיכון.
בשני היבטים: עברנו סבב אחד של מה שמכונה האביב הערבי.
בשני היבטים: אני מאוד מקווה שלא, אך צריך להיערך לאביב ערבי סבב שני.
בשני היבטים: המשמעויות הנגזרות על ישראל ממדינות שנראות לנו היום יציבות וייתכן ולא יהיה יציבות בעתיד, הן דרמטיות.
בשני היבטים: אנחנו צריכים לתת מענה להתעצמות הקונסיסטנטית האיראנית, הן בתחום הקונבנציונלי והן בתחום הלא-קונבנציונלי.
בשני היבטים: זה נושא שעסקנו בו רבות, כמובן.
בשני היבטים: אין לי ספק שהוועדה הזאת היא ועדה חשובה, מרתקת.
בשני היבטים: אני מאוד מקווה שתרמתי את חלקי הקט לכיול הכוונות פה, לגיבוש התו"ל – תורת הלחימה.
בשני היבטים: אומנם אנחנו לא נלחמים פה, אבל גיבוש התפיסה כיצד ועדת החוץ והביטחון צריכה לפעול, מה תפקידן של ועדות המשנה, בפרט אותן ועדות בדיונים המסווגים.
בשני היבטים: אני יכול להגיד שנהניתי מכול רגע, ואני מקווה שעמדתי באותה מחויבות שמי שיושב בכיסא הזה נוטל על עצמו, והיא בראש ובראשונה מחויבות לעניינו של הציבור.
בשני היבטים: אני רוצה להודות לכל האנשים שעבדו איתי וליוו אותי.
בשני היבטים: בראש ובראשונה, לראש המטה שלי, איציק צרפתי, שנמצא כאן איתנו; לתמר פרחי; לנמרוד רביד; לסופי, שהייתה לפניו; לעומר המאירי.
בשני היבטים: אני רוצה להודות לצוות המקצועי של הוועדה שליווה אותנו.
בשני היבטים: למנהל הוועדה, לטקו, שלא נמצא איתנו כאן משום מה; שגיא; שרה; אסף; יוני; אפרת; ראדה; אלון.
בשני היבטים: אני מקווה שלא שכחתי איש מהצוות.
בשני היבטים: אני רוצה להודות בפרט ליועצת המשפטית מירי פרנקל שור, ולצוותה על עבודה באמת מאומצת של כולם, של כל זרועות הוועדה הזאת.
בשני היבטים: אין לי ספק שלא היינו יכולים לבצע את המשימה שביצענו, ללא הסיוע, העזרה ההתגייסות 24/7.
בשני היבטים: יש פה צוות מופלא, מסור, נאמן, צוות שמבין את חשיבות תפקידו, שמבין שאנחנו עוסקים בנושאים בעלי חשיבות מהותית; שרואה תפיסה פרופסיונלית, מקצועית את הפעולה שלו ואכן, מגויס 24 שעות מאחורי הקלעים לביצוע תקין ונאות של המלאכה.
בשני היבטים: שוב, אני חוזר, כ-150 ישיבות זה לא דבר של מה בכך, והדברים האלה לא היו מתבצעים, אלא בעזרתכם.
בשני היבטים: עד כאן.
בשני היבטים: אני מקווה שלא נצטרך להיות מוזעקים לישיבה נוספת עד יום שלישי הבא, ומעבר לדיון שנקיים עכשיו ברוויזיה, אפשר להגיד תם ולא נשלם.
בשני היבטים: שוב, תודה רבה לכולם, ואני אשמח לסייע לוועדה בכובעי האזרחי ככל האפשר, ולפי צורך.
בשני היבטים: תודה רבה.
מיכל וונש: אדוני היושב-ראש, אני רוצה להוסיף עוד מילה אחת לסיכום שלך.
אורנה ברביבאי: עוד דקה.
אורנה ברביבאי: שלא יגידו לך שלא עמדת בזמנים.
מיכל וונש: אם אתה רוצה להצביע עכשיו, זה גם בסדר.
צבי האוזר: לא, זה בסדר.
מיכל וונש: רציתי רק להוסיף לסיכום שלך בנוגע לדין הבין-לאומי, ולגיוס שלו לזירה.
מיכל וונש: זאת אולי הזירה השביעית כנגד מדינת ישראל, שם מתקיימת מלחמה ארוכת טווח נגדה.
מיכל וונש: במסגרת הוועדה הזאת קיימת בפעם הראשונה דיון מאוד חשוב בהשבת החללים והאזרחים, שמוחזקים בעזה, בהפרה בוטה של הדין הבין-לאומי מזה שש שנים וחצי.
מיכל וונש: זה דיון ראשון שקיימה הוועדה הזאת.
אורנה ברביבאי: מיכל, בואי נצביע.
מיכל וונש: אין בעיה, רק רציתי להוסיף את הנושא הזה.
צבי האוזר: אנחנו מצביעים על רוויזיה, ומצביעים הפוך בעצם.
צבי האוזר: נכון, מירי?
אורנה ברביבאי: האוזר, בוא נצביע.
אורנה ברביבאי: נו, די.
צבי האוזר: אם אנחנו מצביעים בעד הרוויזיה, היא התקבלה, ואם אנחנו מצביעים נגד הרוויזיה - - -
אבי דיכטר: ניסינו לגבש בחוץ מתכונת של הארכה בשבוע, אפילו באופן שזה יהיה תחת כהונתך כיושב-ראש הוועדה.
אבי דיכטר: הולכים להצביע על משהו, שהוא באמת - - -
צבי האוזר: חברים, אני מודה על האמון שהחברים פה נותנים בי.
צבי האוזר: כמו שאמרתי, אם הממשלה תיתן את דעתה, תתכנס מחר ותגבש את העמדה - - -
אבי דיכטר: אנחנו לא מחליפים את הממשלה.
מירי פרנקל-שור: תוך חמישה ימים מיום הפרסום.
צבי האוזר: אנחנו לא מחליפים את הממשלה.
איתן גינזבורג: אני רציתי להציע פשרה.
צבי האוזר: מה אתה רוצה להציע, איתן?
איתן גינזבורג: רציתי להציע שנאשר את זה עד יום ראשון הקרוב.
איתן גינזבורג: זאת הצעת הפשרה שלי.
צבי האוזר: מה המשמעות של זה?
איתן גינזבורג: מכיוון שהתחילה ירידה בנתונים, נראה איך זה משפיע בשבוע הקרוב, ביחס לירידה שאנחנו רואים.
איתן גינזבורג: בכל מקרה, בכנסת הנוכחית, בכנסת העשרים ושלוש, בוועדה הזאת, בהרכבה הנוכחי, עדיין אפשר יהיה לקבל הכרעה.
איתן גינזבורג: אני חושב שאם נכריע להאריך את זה עד יום ראשון, זה נראה לי זמן סביר.
איתן גינזבורג: זה לא מה שהממשלה רצתה.
איתן גינזבורג: עשינו את זה בעבר.
מיכל וונש: בדיוק כי עשינו את זה בעבר.
אורנה ברביבאי: האוזר, בבקשה.
צבי האוזר: אני רוצה לגשת להצבעה.
צבי האוזר: לכל מי שהשתתף בדיון, ברמת ההגינות, אני אגיד ממה נפשך.
צבי האוזר: אם הנושא הוא בנפשה של הממשלה, היא תתכנס מחר, והיא תקבל לפחות עוד שבוע.
איתן גינזבורג: אני לא יושב פה בתוקף היותי בממשלה.
צבי האוזר: אני רק אומר, שהאחריות היא שלך בדיוק כחבר כנסת.
צבי האוזר: כמו שאמרתי, אנחנו מאכנים היום 15% מהאוכלוסייה, ואנחנו לא באמת בולמים מגיפה.
צבי האוזר: במספרים המוחלטים, אנחנו נמצאים באזור שלא מעלה ולא מוריד מהתמונה הכוללת.
צבי האוזר: אני מבקש לגשת להצבעה.
אבי דיכטר: מה שנקרא תסמונת אחריי המבול.
צבי האוזר: לא, זה לא אחריי המבול, חלילה.
אבי דיכטר: זה לא מכובד.
אבי דיכטר: סלח לי, היושב-ראש, אני אומר לך, העובדה שאתה לא מוכן ללכת לפשרה כפי שהציע איתן, אני אומר לך, זה לוקח את הסיפור הזה מהנישה היותר מקצועית-עיונית, שניהלנו לפיה את הוועדה הזאת, לנישה אחרת, לא מכבדת, לא מכובדת.
אבי דיכטר: אבל אוקיי, אנחנו נהיה פה אחרי המבול.
צבי האוזר: אבי, אבי, בדיוק, נהיה פה אחרי המבול.
צבי האוזר: זה לא כזה מבול.
צבי האוזר: הכול בשליטה.
צבי האוזר: אנחנו נראה מה תהיה החלטת הממשלה.
אבי דיכטר: מספר האנשים שניצלו בזכות האיכונים האלה, וזה נתון של משרד הבריאות.
צבי האוזר: הממשלה תתכנס תוך 24 שעות ותאשר, אם זה כצעקתה.
צבי האוזר: חברים, אני מבקש להצביע מי בעד הרוויזיה, ואחרי זה נצביע נגד.
צבי האוזר: בעד הרוויזיה פירושו לאשר את בקשת הממשלה.
מירי פרנקל-שור: זה אומר שהדיון נפתח, ואז צריך לדון.
צבי האוזר: נגד פירושו שהחלטת הוועדה על כנה.
צבי האוזר: תודה על התיקון.
צבי האוזר: בעד הרוויזיה – 4
צבי האוזר: הרוויזיה לא נתקבלה.
צבי האוזר: בהינתן שהתוצאות הן 4 מול 4, ההחלטה עומדת בתוקפה, נכון?
מירי פרנקל-שור: אני מודה לכל החברים, הישיבה נעולה.
מירי פרנקל-שור: חג שמח ומועדים לשמחה.
צבי האוזר: שלום לכולם, היום יום שני כ"ד באדר התשפ"א ה-8 במרץ 2021.
צבי האוזר: אני מתכבד לפתוח את ישיבת הוועדה.
צבי האוזר: נושא הדיון: הצעות לסדר היום בנושא: "החלטת משרד הביטחון בדבר מתן מלגת "ממדים ללימודים" ללוחמים ולוחמות צה"ל", של ח"כ אביגדור ליברמן, אלעזר שטרן, אלכס קושניר, יבגני סובה (מס' 280).
צבי האוזר: התוכנית המדוברת אפשרה לדרג הלוחמים בצה"ל לקבל מלגת לימודים מלאה עבור שלוש שנות לימודי תואר ראשון.
צבי האוזר: הדבר היה כך בשנים האחרונות החל מ-2015.
צבי האוזר: ההסדר הזה הוא הסדר מיטיב, ראוי, חשוב שהיקף הזכאים לו הלך וגדל.
צבי האוזר: לאור האתגרים שהתעוררו בשל מגפת הקורונה ההשפעות של המגפה חלו גם בהקשר הזה ובאופן יחסי גדל היקף המשתחררים שמבקשים להסתייע במלגה האמורה.
צבי האוזר: נדמה לי שאפשר להסביר זאת בשינוי דפוס המעבר מצבא ללימודים במערכת הישראלית.
צבי האוזר: אנחנו יודעים שחיילים משוחררים לא נסעו לטיול של אחרי צבא – נוהג שהשתרש – היו גם אתגרים גדולים מאוד לחיילים משוחררים למצוא את מקומם בשוק העבודה.
צבי האוזר: יותר ויותר אנשים פנו לרכוש השכלה גבוהה, דבר מבורך כשלעצמו, וזה יצר סוג של לחץ שהביאה להכרזה של הרמטכ"ל שלקראת שנת הלימודים תשפ"ב התנדבות בקהילה או שירות מילואים הופכים להיות תנאי לקבלת המלגה האמורה.
צבי האוזר: אם לפני כן קבלת המלגה הייתה ללא תנאים, עתה הוכנס תנאי והוא יוחל על נרשמים חדשים.
צבי האוזר: התנאי החדש לא יחול על לוחמים שכבר התחילו לימודים וקיבלו את המלגה בשנה החולפת אלא על משתחררים חדשים שיחלו את הלימודים בתשפ"ב.
צבי האוזר: הכוונה היא להתנות את המלגה בהתנדבות של 180 שעות בקהילה או 15 ימי מילואים פעילים במצטבר במהלך שלוש שנות לימודים.
צבי האוזר: ההודעה התקבלה ברגשות מעורבים ואנחנו בוועדה קיבלנו תגובה אוטנטית של לוחמים משוחררים, בעיקר כאלו שאמורים להתחיל ללמוד בשנה הבאה.
צבי האוזר: אם אומרים שיש שינוי של התנאים באמצע הדרך, אנשים שהתגייסו לצבא התגייסו למסלול קרבי ויכלו להניח שבעת סיום השירות הם יוכלו לקבל את המלגה ללא תנאים והנה יש שינוי תנאים.
צבי האוזר: הנושא הוא נושא חשוב וכאוב.
צבי האוזר: עוד מעט נשמע את הצבא ואת משרד הביטחון כיצד הם רואים את הדברים.
צבי האוזר: ניסיתי לגשר בין הצדדים במחלוקת האמורה.
צבי האוזר: היו לי מספר שיחות עם ראש אכ"א בנושא הזה.
צבי האוזר: להבנתי אנחנו מדברים על תופעת לוואי זמנית עקב מגפת הקורונה.
צבי האוזר: אני מתפלל, מאמין ומקווה שבמהלך השנה הזאת נוכל לשנות את דפוסי החיים לרבות נושאי הנסיעות והעבודה שיחזרו לקדמותם.
צבי האוזר: ביקשתי מצה"ל לתת מענה לפחות לשנה הזאת כדי לראות איך אנחנו מתכנסים.
צבי האוזר: אני חושב שהמאמץ הנדרש כאן הוא לא להיקף גדול של משוחררים, אפשר למצוא פתרונות, לצרף אותם יחד ובסופו של דבר לגהץ את הקמט ולהסדיר את הנושא.
צבי האוזר: נדמה לי שמדינת ישראל צריכה לבצע חשיבה מחודשת באשר לכל מעטפת התגמול לחיילים לוחמים במדינת ישראל.
צבי האוזר: המקטע של מלגת לימודים שהיא חשובה וראויה אינו חזות הכול, אני חושב שאנחנו נמצאים במצב שאפשר לעשות את הרבה מאוד דברים כדי להנכיח את אותו סולם ערכים שאנחנו רוצים לחנך אליו.
צבי האוזר: האנשים שמסכנים את חייהם ונושאים במירב הנטל, ראויים להערכה, להוקרה ולתגמול הולם.
צבי האוזר: זהו דיון שחייבים לקיים.
צבי האוזר: הממשלה שתקום בעזרת השם לאחר מערכת הבחירות הזו תצטרך לדון בזה כנושא חשוב, גם הכנסת צריכה לדחוף לכך.
צבי האוזר: אני חושב שאם יש צורך בשינויי חקיקה אז ראוי שהבית הזה יידרש לכך.
צבי האוזר: הדבר מכוון גם לנושא הפרטני של המלגה המדוברת.
צבי האוזר: אלו דברי הפתיחה, אני מבקש מאחד המציעים, חבר הכנסת אלכס קושניר, להציג את הנושא.
אלכס קושניר: תודה, אדוני היושב-ראש, אני חושב שהדיון הזה כלל לא היה צריך להתקיים.
אלכס קושניר: עצם העובדה שאנחנו צריכים לאסוף 25 חתימות ולבקש מהמליאה להעביר את זה לדיון בוועדה זה מבייש אותנו כחברי כנסת.
אלכס קושניר: מדובר בראייה מאוד צרה.
אלכס קושניר: אני מבין שיכול להיות שיש חוסר בתקציב בסעיף מסוים, אבל אם עושים Zoom out ומנסים להבין מהם הערכים שצריכים להוביל אותנו, אני חושב שאפילו מעט מחשבה מחוץ לקופסה הייתה מאפשרת למצוא כסף כדי לתת את המלגה לחיילים ללא תנאי.
אלכס קושניר: החברים שיושבים פה, ואלו שאינם פה, במיוחד אלו שלא יושבים פה.
אלכס קושניר: מי שיושב פה יודע לדבר ואני מקווה שנשמע אותם.
אלכס קושניר: מי שהיום משרת ולובש מדים – לא יכול לדבר.
אלכס קושניר: הצבא ומשרד הביטחון מפירים את ההחלטה תוך כדי הקרב.
אלכס קושניר: יש היום חיילים שנמצאים בקרב – במארב, בגבול עזה, בשמירה, בסיור בחברון, במארב בגבול הצפון ובעוד כל מיני מקומות שאנחנו לא יודעים וגם אם כן, לא נפרט – החברים הללו סומכים על המדינה וסומכים על זה שברגע שהם ישתחררו מישהו יעמוד בהבטחות.
אלכס קושניר: אותנו לימדו בצבא מהיום הראשון שהערך החשוב ביותר הוא אמינות.
אלכס קושניר: ברגע שהלוחם מתגייס ומסכן את חייו הוא סומך על המערכת.
אלכס קושניר: החייל סומך על כך שהמערכת תיתן לו לפחות את מה שהיא הבטיחה לו.
אלכס קושניר: זה לא סוד שמדובר בסיבה תקציבית, ולכן אני חושב שכולנו פה צריכים להתבייש – מקבלי ההחלטות וגם הצבא.
אלכס קושניר: אם אי-אפשר למצוא תקציב בשביל לאפשר ללוחמים את היכולת לצמוח ולממש את הפוטנציאל שלהם אחרי שהם נתנו שלוש שנים מהחיים – אני חושב שזו פשיטת רגל מוסרית וערכית.
אלכס קושניר: אני מקווה שאנחנו נצא מהדיון עם החלטה שהצבא ומשרד הביטחון ייקחו אחריות על הנושא הזה ויאפשרו ללוחמים לקבל את המלגה ללא תנאי וכפתרון של קבע.
אלכס קושניר: אם נמצא את עצמנו יושבים שוב בעוד חצי שנה ומדברים על הנושא הזה אז זה אומר שנכשלנו.
אלכס קושניר: אני מצפה מהצבא וממשרד הביטחון ולצמצם את משך הדיון לחמש דקות, שיעלו לשידור ויגידו שהבעיה נפתרה והלוחמים מקבלים את המלגה ללא תנאי, מחזירים את המצב לקדמותו.
אלכס קושניר: אני מקווה שכל חברי וחברות הכנסת הנוכחים יצטרפו אלי לדרישה הזאת, וגם החברים היקרים שהרימו את הדגל, בלעדיהם אנחנו לא היינו יושבים פה כי לא היינו מודעים לנושא הזה.
אלכס קושניר: הם מובילים את המאבק, הם מובילים את ההפגנות, הם נמצאים בקשר עם הצבא וגם עם חברי הכנסת .
אלכס קושניר: אני מקווה שכולנו נצליח לשנות את הגזרה ושעכשיו יעלה נציג משרד הביטחון ויגיד שמחזירים את המצב לקדמותו.
אלכס קושניר: ללוחמים מגיע לקבל הכול ללא תנאים, תודה רבה.
צבי האוזר: תודה, נשמע את תת-אלוף מישל ינקו, ראש מטה אכ"א.
מישל ינקו: שלום לחברי הכנסת ולחיילים היקרים.
מישל ינקו: לפני שאתייחס לתוכנית אני מודה לחבר הכנסת האוזר על הפתיח החשוב בהקשר של יוקרת השירות הקרבי.
מישל ינקו: אנחנו מאמינים שאל מול התרומה המשמעותית של החיילים הקרביים אנחנו צריכים לעשות כל מאמץ כדי להגביר את כל מה שאנחנו עושים בהיבטי יוקרת השירות הקרבי.
מישל ינקו: אני מחזק גם את דבריו של חבר הכנסת קושניר ואומר שלחיילנו הקרביים מגיע הכול, זאת אל מול התרומה הרבה שלהם וסיכון החיים שהם נתונים בו בעת שירותם.
מישל ינקו: מכאן לתוכנית "ממדים ללימודים", מדובר בתוכנית שמתנהלת החל מ-2016.
מישל ינקו: זו השנה הראשונה שצה"ל החליט לצאת בתוכנית שבסיסה הוא כדי להוקיר את הלוחמים ולתת להם ולאוכלוסיות ייחודיות נוספות הוקרה אל מול מה שהם עושים בשירות הצבאי שלהם, זה בסיס התוכנית.
מישל ינקו: אנחנו נמשיך לעשות הכול כמו שעשינו בשנים האחרונות, כדי לממש את התוכנית על מנת שכל חייל משוחרר שהוא לוחם או נמנה על אוכלוסייה ייחודית יקבל את מה שמגיע לו.
מישל ינקו: אני רוצה לדבר על השיח שאנחנו חלק ממנו בשבועות האחרונים – ההחלטה של צה"ל לשלב התנדבות כחלק מהתוכנית.
מישל ינקו: התוכנית היא לטובת מי שהיה חלק ממערך הלחימה בצה"ל.
מישל ינקו: יחד עם זאת, אני חייב להגיד שבחודשים האחרונים עלינו להיות ערים לגודל השעה ולאתגר הלאומי.
מישל ינקו: אנחנו בצה"ל החלטנו שבתקופת קורונה אנחנו משלבים את טובי בנינו בתרומה למדינה ולחברה.
מישל ינקו: אני חושב שהרמטכ"ל הגדיר זאת בצורה משמעותית – זוהי שעתו היפה של צה"ל.
מישל ינקו: אסקור איפה אנחנו נמצאים בתוכנית: יצאנו ב-2016 לדרך.
מישל ינקו: ההחלטה הייתה שכל לוחם וכן עולים חדשים, חיילים בודדים, חיילים שזכאים לתשלומי ת"ש ייחודיים – כולם זכאים בסיום השירות הצבאי למלגת לימודים מלאה.
מישל ינקו: ביציאה לדרך הייתה הבנה שהתוכנית יכולה להישען בשנה הראשונה על בסיס כספי תרומות.
מישל ינקו: יחד עם זאת, אל מול ההיקפים, זה חייב לבוא לידי ביטוי בחקיקה.
מישל ינקו: לצערנו, עד היום לא הצלחנו להביא לעיגון בחקיקה של התוכנית.
מישל ינקו: גם היום אנחנו עדיין נסמכים במאמץ רב על כספי תרומות.
צבי האוזר: מ-2016 ידוע שצריך לחוקק את זה?
מישל ינקו: אכן, ביום שהחליט גדי אייזנקוט, הרמטכ"ל הקודם, על היציאה לתוכנית הזאת האמירה הייתה שבתחילת הדרך אפשר להתבסס על כספי תרומות.
מישל ינקו: יחד עם זאת, ניתן להבין שתחת ההגדרה שאתם ציינתם, זה חייב לבוא בהיבט חקיקתי כדי לתת כיסוי ארוך טווח לתוכנית הזאת ולהבטיח את המשך קיומה.
צבי האוזר: חבל שכספי תרומות שאמורים להגיע ליעדים אחרים מממנים דבר שחקיקה יכולה לכסות.
מישל ינקו: אני מסכים.
מישל ינקו: צריך להגיד שבשנים האחרונות מי שמהווה בסיס איתן של כיסוי הוא הקרן "יחד למען החייל" וכן ארגון FIDF.
מישל ינקו: יש עלייה דרמטית בהיקף הנרשמים לתוכנית והחל מהשנה קרן רוטשילד נרתמה גם היא והפכה להיות חלק מהגורמים שמאפשרים לנו להוציא את התוכנית לפועל.
מישל ינקו: השנה עלינו להיקף נרשמים של 15,000.
מישל ינקו: בשנה שעברה נרשמו 5,600 חיילם משוחררים.
מישל ינקו: המשמעות כאן היא שרואים השפעה של קורונה.
מישל ינקו: החיילים מעדיפים להמשיך ברצף ללימודים באקדמיה וזה גורם לצורך בהעמדת תקציבים גדולים יותר על מנת להוציא את התוכנית לפועל באופן מלא.
מישל ינקו: לא חשבנו לסכן את התוכנית בשל חשיבותה.
מישל ינקו: הייתה חשיבות אדירה להודיע לחיילים המשתחררים – אפרופו אמינות – שגם כשיש עלייה בהיקף הנרשמים וגם כשמדובר בכספי תרומות, אנחנו מוצאים את הדרך לממן.
מישל ינקו: צריך להודות שבשנתיים האחרונות לא פשוט לנו.
מישל ינקו: גיוס התרומות נמצא בירידה עולמית, אנחנו רואים את זה גם בירידה בגיוס התרומות לצה"ל.
מישל ינקו: מצד שני יש עלייה בהיקף הנרשמים לתוכנית.
מישל ינקו: אנחנו מתעסקים בזה רבות כי זה אחד מהנושאים החשובים לנו ביותר.
מישל ינקו: חשוב לנו לאפשר לכל חייל לוחם להיות חלק מהתוכנית.
מישל ינקו: יש החלטה של הרמטכ"ל, אני מבין את השיח, נפגשתי בשבוע האחרון עם החיילים שיושבים שם.
מישל ינקו: יש תחושה אדירה שאלו הבנים שלנו, צריך לחבק אותם ולהוקיר אותם ולהודות להם על התרומה המשמעותית שלהם.
מישל ינקו: הקשבנו לאכזבה שלהם מעצם ההחלטה על הצורך בהתנדבות.
מישל ינקו: קראתי להם להיות חלק ולהצטרף למנגנון שאנחנו מחליטים עליו בימים אלו שיגבש את מתווה ההתנדבות.
מישל ינקו: לא בכדי קיבלנו החלטה לא להחיל את החובה בהתנדבות החל מהשנה.
מישל ינקו: גם כשצה"ל החליט שחשוב שחיילנו יהיו חלק ממנגנון ההתנדבות הזה למען החברה, החלטנו שזה יקרה החל מהשנה הבאה.
מישל ינקו: הבנו שצריך להתארגן.
מישל ינקו: אנחנו רוצים שהם יהיו חלק מההחלטה איך מייצרים מנגנון התנדבות שגם פוגש את היכולות שלהם, אנחנו גם מבינים שיהיו כאלו שיתקשו ואנחנו נצטרך לייצר מנגנון שמאפשר הסתכלות אישית למול צורך של כל חייל וחייל משוחרר.
אלכס קושניר: מישל, זו חשיבה פטרנליסטית.
אלכס קושניר: אתם החלטתם שאתם מנסים לגרום לחיילים משוחררים – שהם כבר אזרחים – להיכנס למערך ההתנדבות של המדינה.
אלכס קושניר: אני חושב שכל אזרח יש לו את האחריות האישית והוא כבר יודע לבד לאן להתנדב ואיך לתרום.
אלכס קושניר: הם תרמו שלוש שנים בלחימה ועבור זה מגיעה להם מלגת לימודים, מה שאתה מציג כאן זו חשיבה פטרנליסטית שאיני בטוח שהיא בסמכות הצבא.
אלכס קושניר: אתם מדברים על צעירים שכבר אינם חיילים אלא אזרחים.
אלכס קושניר: הם חיילים רק כאשר הם לובשים מדים והולכים לשירות מילואים, אבל כשהם חתמו על חוזה בלתי-כתוב עם צה"ל אז בחוזה הזה היה כתוב שתוענק להם מלגת "ממדים ללימודים" ללא תנאים.
אלכס קושניר: במיוחד בתקופת הקורונה, כשהחבר'ה האלו יוצאים לאזרחות אפילו דמי אבטלה לא מגיעים להם, אז עכשיו אתה גורם להם עוד להתנדב?
אלכס קושניר: מישל, אתה יודע את זה בדיוק כמוני.
אלכס קושניר: אנחנו מכירים ואני יודע את הרצון שלך כל הזמן לסייע ולעזור, אתה יודע בדיוק כמוני שהחבר'ה האלה תרמו מספיק והם גם יתרמו בעתיד, לפחות עד גיל 40 הם ישרתו במילואים.
אלכס קושניר: הם לא צריכים להוכיח שום דבר לאף אחד, הם כבר הוכיחו מספיק.
אלכס קושניר: אני חושב שמדובר בחשיבה פטרנליסטית ואני לא אחמיר אם אגיד שמדובר בחשיבה פסולה.
אלכס קושניר: אני מזכיר שהם כבר אזרחים, אם צה"ל רוצה לתרום לחברה האזרחית אז יש לו מספיק משאבים של כוח מדים שנמצא במדים על מנת לעשות זאת, וכך גם נעשה.
אלכס קושניר: עזבו את החבר'ה שהשתחררו, הם שירתו שלוש שנים בתפקידי לחימה, תנו להם את מה שמגיע להם.
אלכס קושניר: אם הבעיה היא תקציבית אז תמצאו תקציב מתקנה אחרת ותעבירו כדי לתת להם את זה.
אורנה ברביבאי: אני רוצה לשאול באותו הקשר.
צבי האוזר: בסדר, אני מציע - - -
ענת כנפו: אפשר לקבל נתונים?
צבי האוזר: רק תנו לו לסיים.
מישל ינקו: טוב, חבר הכנסת קושניר, אני חושב שבאמת היטבת לתאר את התחושות שלנו בצורה הכי אוטנטית שאפשר.
מישל ינקו: אנחנו תמימי דעים לגבי הזכויות של החיילים היקרים האלה, גם בשירות הצבאי שלהם וגם ביום שאחרי.
מישל ינקו: אנחנו מאוד מחויבים ואנחנו נמשיך לעשות כל שניתן כדי להגביר את היכולת שלנו לייצר את מה שאפשר בהקשר יוקרת השירות הקרבי בצה"ל ובמדינת ישראל.
מישל ינקו: יחד עם זאת, אני אומר את זה כדי שהדיון יהיה במגרש המשחקים הכי אמיתי.
מישל ינקו: אין פה עניין תקציב, יש סיכוי טוב שאם לא תהיה חקיקה לא נוכל להוציא את התוכנית לפועל גם בשנה הבאה.
מישל ינקו: אנחנו מאוד מתקשים ועשינו השנה מאמץ אדיר בסיוע קרן רוטשילד כדי להוציא את התוכנית לדרך ולהיטיב עם כל 16,000 הנרשמים.
צבי האוזר: מישל, אני רוצה לבדוק שהבנתי נכון:
צבי האוזר: אתה אומר שמבחינה חוקית צה"ל לא יכול לממן את זה מתקציב הביטחון?