GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יפעת תומר ירושלמי: ובעניין הזה אני חושבת שצה"ל נותן סיוע מאוד ייחודי, שקשור לעניין הזה של לראות את הנפגע, לשמוע את קולו, ולהחזיר לו את תחושת השליטה, שבעבירה המינית ניטלה ממנו.
יפעת תומר ירושלמי: מי כמוך, גברתי היושבת-ראש, מכירה את מרכז מהו"ת, אני חושבת שמרכז מהו"ת, שהוא מרכז להתמודדות ותמיכה, נותן סיוע וליווי לכל מי שנפגע על רקע מיני, בין אם בצה"ל ובין אם מחוץ לצה"ל, בין במהלך השירות ובין לפני.
יפעת תומר ירושלמי: וכחלק מזה אנחנו כמובן משולבים בהיערכות גם להחלת החוק, משום שחשוב שגם המרכז כמרכז שנותן מידע יכיר את כל ההתפתחויות, את כל ההיערכות להחלת החוק.
יפעת תומר ירושלמי: המרכז נותן היום שורה של מענים ושל אפיקי טיפול וליווי לכל מי שנפגע על רקע מיני, החל מטיפול רגשי, עובר לסיוע משפטי.
יפעת תומר ירושלמי: כל מי שנפגע על רקע מיני יכול לקבל ייעוץ משפטי, סיוע משפטי מאנשי מילואים לשעבר של הפרקליטות הצבאית, שהם היום במהו"ת.
יפעת תומר ירושלמי: צוות מצומצם של אנשים שהוכשרו לזה באופן ייעודי, והם כמובן מעמידים את נפגעי העבירה על כל זכויותיהם, שזה המשלים של כל הפעולות שדיבר עליהן התובע הצבאי הראשי.
יפעת תומר ירושלמי: אנחנו יכולים לראות שבפעולות הייעוץ המשפטי שאנחנו נותנים אנחנו שומעים שאלות, ואז מתרשמים ממידת ההבנה, ממידת החששות, מנסים כמובן לענות על כל החששות, ובעיקר לספק מקסימום מידע.
יפעת תומר ירושלמי: אנחנו מלווים את נפגעי העבירה לפי רצונם, בין אם בהליך הגשת התלונה במצ"ח, פיזית בהגעה למצ"ח.
יפעת תומר ירושלמי: כי הרבה פעמים זה משהו שמעורר חשש או רצון או פחד ללכת לבד, רצון בליווי.
יפעת תומר ירושלמי: ככל שיש הליך פלילי, אנחנו מלווים את הנפגעים בהליך עצמו.
יפעת תומר ירושלמי: כמובן שאם יש צורך אנחנו נותנים גם סיוע רפואי.
יפעת תומר ירושלמי: והסיוע הרגשי הוא סיוע של צוות רב-תחומי, שכולל גם עובדות סוציאליות, גם פסיכולוגים, וגם פסיכיאטרים, שכולם כולם רוצים לסייע לנפגע העבירה לעמוד מחדש על רגליו ולנסות להשתקם מהפגיעה המינית שהוא עבר.
יפעת תומר ירושלמי: עוד נקודה שחשוב להדגיש כשאנחנו מדברים על הדיון הזה זה את סגירת המעגלים הקצרה בצה"ל, כי שאלת קודם, גברתי היושבת-ראש, לגבי מוכנות ולגבי היערכות ולגבי תקלות.
יפעת תומר ירושלמי: אני חושבת שחלק מהדברים הם באמת ההיכרות הבין-אישית של השחקנים ששותפים לתהליך הטיפול בנפגעי העבירה, אם זאת התביעה הצבאית, אם זה יחידת מצ"ח, ואם זה גורמי היוהל"ם.
יפעת תומר ירושלמי: כשאנחנו מזהים שיש איזה מקרה שבו יש לנו חשש שאולי נפגעת לא הבינה את זכויותיה עד הסוף, אז תמיד יהיה חיבור בין מצ"ח לבין מהו"ת, בינינו לבין התביעה, כדי שנסגור מעגלים ונוכל לענות ולתת טיפול מיטבי.
יפעת תומר ירושלמי: כמובן שאם יש שאלות נוספות אז במידת הצורך אשמח מאוד לענות ולהרחיב.
אורנה ברביבאי: תודה רבה לך, יועצת הרמטכ"ל לענייני נשים.
אורנה ברביבאי: את רוצה לשאול?
מרב מיכאלי: ברשותך, גברתי היושבת-ראש, ממה שאני שומעת ממך, נדמה לי שאת יודעת, ואיילת, תגידי לי אם את שומעת משהו דומה, אני חושבת שמה שאת מתארת, תא"ל יפעת, זה משהו שבעצם הולך חצי דרך לכיוון מה שהמליץ דוח ברלינר מבחינת היחס ל-.
איילת רזין בית אור: לא חצי, אבל רבע.
מרב מיכאלי: לא רבע, אבל - - -
אורנה ברביבאי: זה בדרך ל-, כן.
יפעת תומר ירושלמי: זה בדיוק כך.
יפעת תומר ירושלמי: כשבוועדת ברלינר ציינו שאין דבר כזה שקיים, אז באמת למהו"ת אין מקבילה אזרחית.
יפעת תומר ירושלמי: מעבר לארגוני הסיוע שנותנים ליווי, הם קודם כול לא גורם ממוסד.
מרב מיכאלי: נכון.
יפעת תומר ירושלמי: זה לא גוף רשמי.
יפעת תומר ירושלמי: מהו"ת הוא גוף רשמי והוא נותן בדיוק את המעטפת הכוללת שעליה דיברה ועדת ברלינר, של הראייה ההוליסטית שנפגע או נפגעת עבירה צריכים ליווי רגשי וצריכים מישהו שיעמיד אותם על הזכויות, וזה בדיוק המודל שהוצב ושורטט שם של ליווי מקצה לקצה בתהליך הקשה הזה.
מרב מיכאלי: שאלתי הנוספת אלייך, האם יש במצ"ח, ובעצם בפרקליטות הצבאית, חלקים שהם יותר מתמחים בטיפול בחקירה של עבירות מין ובתביעה של עבירות מין?
אורנה ברביבאי: תכף אני מפנה את זה למשטרה צבאית, זאת בדיוק השאלה הבאה.
יפעת תומר ירושלמי: סליחה שקטעתי.
יפעת תומר ירושלמי: רק אגיד, בוודאי מייד יפרטו התובע הצבאי הראשית ומצ"ח, אבל אנחנו גם שותפים בהכשרות זה של זה.
יפעת תומר ירושלמי: זאת אומרת שכשהם מכשירים את האנשים שלהם, אז אנשי מהו"ת, זאת אומרת מפקדת מהו"ת שהיא קב"נית ותיקה ומנוסה, מספרת מה זה לטפל בנפגע עבירת מין, וכמובן את כל שלבי הפוסט טראומה מבחינה מקצועית, אבל גם ממש מחוויות ומתוך דוגמאות אישיות.
יפעת תומר ירושלמי: וכשאנחנו מכשירים את קצינות הליווי והסיוע שלנו, ומלמדים אותם מה זה פגיעה מינית ומה התהליך, תבוא התביעה הצבאית ויבואו מצ"ח ויסבירו לקצינות שלי אצלי בתוך מהו"ת, שמלוות את הנפגע, איך זה ייראה במצ"ח, מה יהיה בחדר החקירות.
יפעת תומר ירושלמי: התביעה הצבאית תסביר מהם שלבי ההליך הפלילי או המשמעתי ואיך זה מתנהל כדי שההיכרות תהיה מקסימלית והמידע שיועבר לנפגע יהיה המדויק ביותר והמלא ביותר.
אורנה ברביבאי: מה שאת בעצם אומרת, שיש תורה שנכתבה, שהיא פועל יוצא של תפיסה שנגזרת מההנחיות האלה, ושכלל חלקי הארגון שעוסקים בזה שותפים לה.
אורנה ברביבאי: תודה, תא"ל יפעת.
אורנה ברביבאי: אני רואה שיש פה שלושה נציגים של המשטרה הצבאית, לצערי אין לנו זמן לשמוע את כולם, אשמח אם סא"ל אסתי שגב ראש ענף חקירות מודיעין במשטרה צבאית תתייחס.
אורנה ברביבאי: ואם אחר כך בתום הדברים שלה יהיו הערות נוספות ספציפיות של רס"ן קרן פלג ורס"ן דודי כהן, תוכלו להשלים, אבל אני מקווה שנוכל להסתפק בדברים של סא"ל אסתי שגב, בבקשה.
אסתי שגב: ראשית, אני מצטרפת לדברים של היוהל"ם ושל התובע הצבאי הראשי שסקרו את כל העבודה שלנו בצה"ל לטובת הפעלת החוק בצבא.
אסתי שגב: אתייחס רק לדבר מאוד ספציפי, דיברתם על סוגיית הכשרות החוקרים, אז ככלל כל חוקר מצ"ח מייד עם סיום הכשרתו מוכשר לחקור כל עבירה פלילית שמתרחשת בצה"ל.
אסתי שגב: יחד עם זאת ולאור הרגישות שאנחנו מייחסים בצבא לחקירת עבירות מין, מי שחוקר אצלנו במצ"ח עבירת מין הוא אך ורק חוקר שהוסמך בהסמכה ייעודית במצ"ח, הסמכה שמתקיימת במשך כל שנה באופן סדיר, הסמכה שמבוצעת בשיתוף עם גורמי התביעה הצבאית הראשית ועם היוהל"ם.
אסתי שגב: מגיעים אלינו גם להרצאה נציגים מארגון נפגעי עבירה מינית באזרחות, גם עם איילת נפגשנו בנסיבות דומות באיזושהי הסמכה שביצענו.
אסתי שגב: ומי שמוסמך לחקור עבירות מין הוא אך ורק חוקר שהוסמך בהכשרה ייעודית לחקירות האלה.
אסתי שגב: מבחינתנו אנחנו ערוכים לחוק וגם פועלים לפיו.
אסתי שגב: כלל הבסיסים שלנו והמרחבים תודרכו.
אסתי שגב: מי שהוגדר כאחראי על החלת החוק, על השיח עם נפגעי עבירה, כולם תודרכו והוכשרו לכך בהדרכות ייעודיות וספציפיות.
אורנה ברביבאי: אני מודה לך, סא"ל אסתי שגב, האם יש איזשהו פער שאת יכולה להצביע עליו כרגע, שאת חושבת שיפריע לכם לעמוד בהנחיות החוק?
אסתי שגב: לא, אנחנו ערוכים ומוכנים.
אורנה ברביבאי: האם לנציגת משרד המשפטים, עורכת דין ליאנה מגד, יש מה להוסיף לנו בעניין?
ליאנה מגד: אני רוצה לומר שני דברים, קודם כול אני שמחה לשמוע את התמונה שהוצגה כאן, באמת גם מערכות אחרות במדינה יכולות ללמוד מהדרך הזאת של לעמוד בלוחות הזמנים.
ליאנה מגד: אבל אני רוצה לציין שני נושאים.
ליאנה מגד: קודם כל, היישום של מתן הזכויות באמצעות מערכת מנ"ע הוא הצעה, הוא לא מחויב המציאות, ואני גם שמחה ששמענו פה על דרכים נוספות למתן הזכויות האלה.
ליאנה מגד: זאת אומרת, אומנם תקנות זכויות נפגעי עבירה גם במערכת האזרחית קובעות שעיקר היישום ייעשה באמצעות המערכת הממוחשבת, זה לא דבר שבלעדיו אין.
ליאנה מגד: זאת אומרת שכלל שצבא יחשוב שהעבודה דרך מערכת מנ"ע היא לא מספיק יעילה, היא לא מספיק טובה, יש בה בעיות, אז אין פה דווקא איזו גזירת גורל שזה חייב להיות בדרך הזאת.
ליאנה מגד: הרעיון של מערכת מנ"ע הוא לייעל ולהקל על המערכות לעמוד בחובות על פי החוק, אבל אפשר לחשוב גם על דרכים נוספות, אז אני שמה את זה פה בחלל האוויר.
ליאנה מגד: דבר שני שאני רוצה לציין זה ששמענו פה גם מהיוהל"ם וגם מהתצ"ר על הסיפור הזה של הסיוע המשפטי שניתן לנפגעי עבירות מין במערכת הצבאית, והוא דבר שהמערכת האזרחית גם מנסה ללמוד ממנו.
ליאנה מגד: זה דבר מאוד מאוד חשוב, הוא אכן לא עוגן בחוק זכויות נפגעי עבירה וגם לא בחוק השיפוט הצבאי, אבל באופן אמיתי לא היה צורך לעגן אותו ככזה, כי מרכז מהו"ת של הצבא הוקם עוד לפני התיקונים האלה לחוק.
ליאנה מגד: וזה דבר מדהים שעובד נפלא, וגם אנחנו מנסים כרגע ללמוד ממנו הרחבה שלו במערכת האזרחית.
ליאנה מגד: אז אני גם שמחה על הדיון וגם שמחה לשמוע את העדכונים האלה.
ליאנה מגד: תודה רבה.
אורנה ברביבאי: תודה רבה לך, עורכת דין ליאנה.
מרב מיכאלי: רק הערה לעניין הזה, ברשותך, גברתי יושבת-הראש.
מרב מיכאלי: תודה לליאנה שהיא שותפה חשובה ביותר בכל ההתקדמות שלנו או החתירה לעבר התקדמות להתמודדות הרבה יותר טובה עם עבירות מין בכלל.
מרב מיכאלי: העברנו, שוב, בכנסת העשרים, שולי מועלם ואני, חוק שלראשונה נותן זכות מוקנית לסיוע משפטי לייצוג ממש על ידי הסיוע משפטי, אבל רק לעבירות מין בעבירות הקשות.
מרב מיכאלי: זאת אומרת שאנחנו צריכות להרחיב את זה לכל הרצף, ובהקשר הזה רק להגיד שצה"ל מהווה דוגמה ממש טובה שאפשר לשאוב ממנה.
אורנה ברביבאי: אני עוברת למשרד לביטחון פנים לנציגי המשטרה, יש פה ארבעה נציגים, והייתי רוצה להסתפק באחד מכם, מי רוצה להתייחס לעניין, אם בכלל, בהקשר של המוכנות של הצבא?
רונית שרוני: שלום, אני אתייחס.
רונית שרוני: אני קצינת זכויות נפגעי עבירה בשלוש שנים האחרונות.
רונית שרוני: מוקד מנ"ע, כפי שידוע לכם, הוא לא רק מערכת מידע ממוחשבת, אלא הוא מגובה במערכת מוקד אנושי, כאשר במוקד יושבות בנות, נכון לעכשיו.
רונית שרוני: והחל משנת 2000 ועד עכשיו למעשה הוכפלו או שולשו כמות השיחות של נפגעי העבירה שמגיעים למוקד.
רונית שרוני: כך שלמעשה ממש אני מתארת את מצב בפועל, הבנות שלי לא יכולות לצאת כמעט לשירותים לפעמים.
אורנה ברביבאי: את שומעת, מרב?
רונית שרוני: לא נעים, אין לי יכולת כיום ליזום שיחות לנפגעי עבירה שהם מאלמ"ר, פנים או קשישים, ואלימות חמורה.
רונית שרוני: אני קצת מצטערת לקלקל את החגיגה, אבל לא קיבלנו את התקנים שנדרשנו להם עד כה.
רונית שרוני: למעשה שני תקנים למוקד ותקן אחד לתובע מחוז ש"י.
מרב מיכאלי: אלו התקנים שהייתן צריכות לקבל בשביל התיאום עם הצבא?
מרב מיכאלי: בשביל החיבור של המערכת עם הצבא?
רונית שרוני: נכון.
מרב מיכאלי: זה די מדהים.
רונית שרוני: אני לא מייצגת את אג"ת, אבל אני מייצגת את מוקד מנ"ע, וזה המצב אצלנו.
מרב מיכאלי: זה מאוד מאוד מקומם, כמובן, כי, גברתי יושבת-הראש, שתקצבנו את החוק אחד לאחד לפי מה שדרשו המערכות, והכסף עבר, והוא נמצא.
אורנה ברביבאי: רק תסבירי לי, מרב, את הפער, אם היא אומרת שהמוקד הזה לא תוקצב ולא ישים, איפה זה פוגש את הממשק?
אורנה ברביבאי: איפה הפער?
מרב מיכאלי: במשרד לביטחון פנים בהתנהלות.
אורנה ברביבאי: זה ברור שבמשרד לביטחון פנים.
אורנה ברביבאי: אני תוהה לגבי ההשפעה שיש לזה, כי אם מצד אחד אנחנו רואים שהמערכת מתפקדת וקיבלנו דיווח מלא שאין פערים, אז אני תוהה לגבי ההשפעה שיש לזה על אי התפקוד.
רונית שרוני: המערכת שלנו מתממשקת למעשה עם המערכת הצבאית.
אורנה ברביבאי: זה מה שחסר לי.
רונית שרוני: כל המידע של צה"ל יעבור אלינו בסופו של דבר, אנחנו נקודת הקצה האחרונה מול נפגע העבירה.
רונית שרוני: למעשה אנחנו נעמוד מול נפגע העבירה ונשיב לו, פרט לשיחות הממוחשבות שיוצאות לנפגע העבירה.
רונית שרוני: אבל ברור שהמוקד האנושי חשוב, הוא חשוב מהיסוד.
רונית שרוני: נפגעות עבירה הרבה פעמים מאותגרות טכנולוגית וצריכות את השיחות האלה, גם נפגעי עבירה, ויש חשיבות גדולה שיהיו לנו תקנים.
מרב מיכאלי: בוודאי.
אורנה ברביבאי: את יודעת להגיד לי כמה תקנים אושרו לך?
מרב מיכאלי: שניים למוקדניות ואחד לתובע מחוז.
רונית שרוני: כן, שניים במוקד מנ"ע ואחד בתביעה במחוז ש"י.
אורנה ברביבאי: ואף אחד מהם לא אויש?
רונית שרוני: אני מדברת על מוקד מנ"ע.
רונית שרוני: הבנתי שאף אחד לא אויש, אבל לגבי מוקד מנ"ע לפחות שתיים לא אוישו.
אורנה ברביבאי: יש נציגים נוספים מהמשטרה שרוצים להוסיף לי משהו בעניין הזה?
חי אבישר: רונית התייחסה למוקד מנ"ע אנושי.
חי אבישר: מבחינת המערכת הממוחשבת, וצריך לשים את הדגש, מערכת מנ"ע שבהיערכות משטרת ישראל ערוכה לקבל את המידע מצה"ל.
חי אבישר: אנחנו יודעים שהצבא נמצא כבר מעל שנה בבדיקות בקצב ספורדי, יש לציין, ניתנה לו כבר גישה גם לאתר, גם למערכת המרכזייה עם זיהוי הדיבור והקשות ה-IVR.
חי אבישר: לנו לא ידוע על פערים לפחות במערכת שלנו.
חי אבישר: לגבי איו"ש, שהתובע הראשי הזכיר, כאן כמובן שנדרשים עדיין לפתח ממשקים מולם ולבצע את ההתאמות בכדי לקבל את המידע.
חי אבישר: אבל מבחינת המערכת זה משהו שאחרי שנעמוד על הפער הזה נוכל לעשות את זה כבר די בקלות, כי המערכת תומכת בקבלת חומרים מגופים, והקראתם לנפגעי העבירה ושידורם וכו'.
חי אבישר: עד כאן.
רונית שרוני: סליחה, יש דבר אחד שאני רוצה להוסיף שלא ציינתי, אני ממש מתנצלת שנכנסתי באמצע.
רונית שרוני: העניין של השפות, היום המערכת לא ערוכה לתת מענה אנושי, אני לא מדברת על המחשובי, בשפה, גם בגלל הסיבה שאין לי מוקדנים נוספים בשפות הרלוונטיות, לרוב זה ערבית ואמהרית.
מרב מיכאלי: משוגע לגמרי.
אורנה ברביבאי: את אומרת שדווקא באוכלוסיות שנדרשות לסיוע ועזרה יותר.
רונית שרוני: כי הבנות שלי אכן ותיקות, והן לא דוברות את השפות האלה, ואין לי מספיק תקינה.
רונית שרוני: זה הסיפור.
אורנה ברביבאי: נצ"מ יוליה ימני, את יכולה לתת לנו התייחסות לנושא המשאבים?
אורנה ברביבאי: את אחראית על נושא המשאבים?
אורנה ברביבאי: אני יכולה לגזור את זה מהמשמעות של השם שלך, רמ"ח פיתוח מערכות משאבים?
יוליה ימני: צוהריים טובים, מבחינתנו לא נדרשים משאבים נוספים.
יוליה ימני: מבחינתנו אנחנו מוכנים להפעלה גם מול צה"ל.
מרב מיכאלי: אבל שמעת את מה שהיא אמרה קודם?
אורנה ברביבאי: אבל לדעתי היא לא רלוונטית לעניין הזה, אחרת היא הייתה עונה.
אורנה ברביבאי: שאלות נוספות שלך, מרב, לכל מי שעלה לפני שאנחנו מסכמים את הדיון?
מרב מיכאלי: לא.
מרב מיכאלי: את יודעת, שוב, למרבה הצער ממש עצוב לראות שהפער בין היעילות שצה"ל יכול ומסוגל ואכן מטפל בדברים כשהם מגיעים לפתחו וכשמתקבלת החלטה לעשות אותם, לבין מה שקורה באזרחות במשרדי הממשלה.
מרב מיכאלי: ואני לא באה בטענות לעובדות ועובדי הציבור המסורים פה, אלא לדרג הפוליטי על הזנחה פושעת של המערכות האזרחיות במשך 12 שנה, ובהתאם בזמן שצה"ל הצליח.
מרב מיכאלי: הדיווח שקיבלנו משמח ומחזק ונותן תקווה שאפשר לעשות דברים, ושאפשר להוציא דברים לפועל בצורה אפקטיביות וטובה, וזה מאוד מאוד משמח.
מרב מיכאלי: וכל כך מצער לראות שהמערכות האזרחיות כל כך מוחלשות ופגועות, ומתקשות לעשות את המעט בחלק שלהן לעשות.
מרב מיכאלי: אני רוצה לחזק את ידי העושות והעושים במלאכה, כמו שאומרת הקלישאה.
מרב מיכאלי: אבל באמת כל האנשים בצה"ל, הדיווח הזה היה מרחיב לב, משמח, ואדרבה ואדרבה, ניקח ונחיל את זה גם במערכת האזרחית שלנו, אינשאללה.
אורנה ברביבאי: תודה רבה לחברת הכנסת מרב מיכאלי.
אורנה ברביבאי: אני רוצה להגיד לך תודה על זה שהעלית לסדר-היום, לא רק עכשיו בדיון המעקב, אלא על החוק עצמו.
אורנה ברביבאי: החוק הזה אפשר לכולם לעשות כברת דרך לכיוון שבו מסתכלים על נפגע או נפגעת העבירה כמי שמחייב התייחסות אחרת, שונה בליווי, בזיהוי המקצועי, וביכולת לתת פתרונות לאורך הדרך, בוודאי בפגיעה כזאת או אחרת שהייתה בה או בו.
אורנה ברביבאי: היה לי הכבוד להיות חלק מהקמת מרכז מהו"ת, ובשבילי זה נחת לראות לאן הדברים התגלגלו.
אורנה ברביבאי: ראוי מאוד לציין את שיתוף הפעולה בין כלל המערכות בצבא, גם הפרקליטות, בתי הדין, יועצת הרמטכ"ל לענייני מגדר, המשטרה הצבאית.
אורנה ברביבאי: ואני חושבת ששיתוף הפעולה הזה וההבנה שהחוק הזה לא נכפה, אלא הכרה בחשיבות שלו מאוד משמעותית, ואנחנו רואים את הדרך שהצבא עשה.
אורנה ברביבאי: אז אני מוצאת לנכון להגיד גם תודה רבה על הריצה שלכם לצמצום הפערים, ועל האופן בו אתם מוכנים עוד לפני הזמן, לא רק בתשתית ובהיבטים הטכניים, אלא גם במהות, תרתי משמע.
אורנה ברביבאי: לגבי הצו של יהודה ושומרון, אתה לקחתה את הצו, לקחתם לעצמכם שנה, ואני רוצה לסמוך על זה שלקחת הערכת זמן ריאלית.
אורנה ברביבאי: אני רק מבקשת באופן אישי ומקצועי שבהינתן פניות ספציפיות כאלה ואחרות, כפי שציינת, שיינתן טיפול.
אורנה ברביבאי: זאת אומרת שאי-אפשר יהיה לתלות, כמו שאמרת שהמערכת היא לא תנאי למימוש, כך אני רוצה שגם בתחולת הצו ביהודה ושומרון, במקרה שתזהו סוגיות ספציפיות או עבירות ספציפיות, נפגעי עבירה ספציפיים שצריכים מענה, שתדעו להתגבר על הדבר הזה.
אורנה ברביבאי: לגבי המשרד לביטחון פנים והמשטרה, לצערי על רקע כל מה שאמרתי ביכולת של הצבא לעמוד בדרישות החוק, צר לי לראות שיש פער.
אורנה ברביבאי: אנחנו נדרוש מהמשרד לביטחון פנים במעקב התייחסות מדוע לא מומשו התקנים, נתייחס גם לעניין השפות הרלוונטיות לאוכלוסיית היעד כדי לתת לה מענה.
אורנה ברביבאי: זה לא אמור להיות פער חדש היום, זה היה אמור לקבל מענה עוד קודם במוקד מנ"ע, ולא צריך להיות פער כזה.
אורנה ברביבאי: המשרד לביטחון פנים הגדול ידע לייצר את הפתרונות כנגזרת מהחוק, בטח אם חברת הכנסת מיכאלי אומרת לי שזה תוקצב עוד מראש, לא צריכה להיות בעיה.
אורנה ברביבאי: ניקח חודש מהיום, נוציא נייר מסודר מהוועדה לקבל מהמשרד לביטחון פנים תשובה, ונעקוב אחרי המימוש.
אורנה ברביבאי: תודה רבה לכול מי שלקח חלק בדיון.
מרב מיכאלי: תודה לגברתי.
מרב מיכאלי: מעולה.
נירה שפק: בוקר טוב לכולם.
נירה שפק: אנחנו בדיון בנושא: הפעלת מערך החירום בעורף האזרחי במסגרת מבצע "עלות השחר", בהשתתפות משרדי ממשלה, נציגים וראשי רשויות, ואני מברכת אותם, והם בזום כי הם עוד לא השלימו את המשימה.
נירה שפק: הדיון הזה, מהותו במענה לעורף האזרחי, בהיערכות המדינה, במתן ביטחון ותחושת ביטחון לאזרחים, ילדים וילדות, הורים, משפחות, קהילות ביישובים מאוימים, לכם העצמאים והיזמים, לכן המנהלות במפעלים, לכל העובדים והעובדות, חקלאים, חקלאיות, לאנשים עם מוגבלות, לתפקוד המשק, לכולנו.
נירה שפק: לפני שאתחיל, אני מעבירה את זכות הדיבור ליושב-ראש ועדת החוץ וביטחון, רם בן-ברק.
רם בן ברק: תודה, נירה, על הדיון החשוב שיזמת עוד במהלך המבצע.
רם בן ברק: זה דבר נכון, ותודה לך.
רם בן ברק: אנחנו נמצאים בסופו של המבצע, עוד לא תחקרנו אותו לגמרי, אבל היה מבצע כנראה מוצלח מאוד שהשיג את המטרות, ולמדנו גם במהלך המבצע הזה שהיכולת של המדינה, היכולת של צה"ל לנהל מערכות כאלה, תלוי מאוד ביכולת האזרחית שלו.
רם בן ברק: ובמקרה הזה, היכולת האזרחית הייתה ראויה לציון מצד האזרחים, אבל יש הרבה מה לעשות מצד הממשלה.
רם בן ברק: אנחנו משקיעים הון תועפות לייצר מערכות הגנה נגד טילים.
רם בן ברק: אנחנו ממשיכים לפתח גם את הלייזר עכשיו, שישפר משמעותית את היכולות האלה.
רם בן ברק: אבל כל זה לא היה שווה, אילולא היכולת של האזרחים למגן את עצמם בתוך הבתים שלהם.
רם בן ברק: אילולא הממ"דים, היו לנו היום אבדות בנפש, ויכול להיות שכל המערכה הייתה נראית אחרת.
רם בן ברק: המשימה שלנו, נירה, ואני יודע שאת מובילה את זה, היא לדאוג להאיץ את מיגון היישובים, לא רק במרחק של 7 ק"מ, אלא גם מעבר לזה.
רם בן ברק: ובכלל, צריך לחשוב על תוכנית לאומית שבה אנחנו ממגנים את הערים שלנו.
רם בן ברק: המלחמה הבאה, ואני מקווה שלעולם לא תקרה, אם היא תהיה אזורית, לא יהיה מקום אחד במדינת ישראל שלא יהיה פגיע.
רם בן ברק: ואנחנו צריכים להיערך לעניין הזה, ולצאת בתוכנית לאומית שמעודדת ומאפשרת תמ"א 38 ומאפשרת פינוי-בינוי, ומאפשרת שבכל הבתים יהיו ממ"דים, כי זה חלק מהחוסן הלאומי שלנו וזה חלק מהיכולת לשנו להתמודד עם האיומים שיש עלינו.
רם בן ברק: המשימה שלנו בוועדת החוץ והביטחון, והמשימה של חה"כ נירה שפק כיושבת-ראש ועדת המשנה למיגון העורף, לוודא שהדברים האלה קורים, ולהביא את משרדי האוצר והביטחון וכולם, לראות שאנחנו יוצאים בתוכנית שהיא הרבה יותר מקיפה.
רם בן ברק: אני חושב שלא עשינו מספיק בעניין הזה.
רם בן ברק: ואם היינו צריכים תזכורת קטנה למה שמיגון טוב עושה, אז קיבלנו את זה בסבב האחרון.
רם בן ברק: נירה, אני מברך אותך על הדיון.
רם בן ברק: בבקשה.
נירה שפק: איתנו בזום ראשי הרשויות: גדי ירקוני מאשכול, תמר עידאן משדות נגב, אלון דוידי משדרות, אופיר ליבשטיין משער הנגב, איתמר רביבו מחוף אשקלון, תומר גלאם מאשקלון.
נירה שפק: זה לא העוטף, אבל כולנו מבינים שצריך לטפל בעיר אשקלון.
נירה שפק: הם לא פה בהחלטה שלי, והם היחידים שיכולים להצטרף אלינו בזום, כי הם לא סיימו את המשימה.
נירה שפק: העורף האזרחי עדיין נמצא בתהליך החזרה – או כמו שאומרים בפיקוד העורף בהגדרה שהיא הגדרה מובנית בתהליך, היום שאחרי.
נירה שפק: זה יום שאחרי הסיום הצבאי, ועדיין בתהליך של המרחב האזרחי.
נירה שפק: לפני שאני מתחילה אני רוצה לומר תודה.
נירה שפק: תודה ליריב לוין.
נירה שפק: כולנו יודעים את המציאות שקיימת היום שבה הכנסת פוזרה, ויש ועדת הסכמות, וקיום ישיבות מחויב באישור הסכמות של קואליציה ואופוזיציה.
נירה שפק: אני הרמתי טלפון ליריב לויו ביום הראשון, ואמרתי לו, יריב, זו משימה של כולנו.
נירה שפק: אני מבקשת שתאשרו בוועדת הסכמות שני דברים – את כינוס ועדת המשנה למוכנות העורף ואת ועדת כספים, כי יבוא יום ויסתיים המבצע, ואז אנחנו צריכים לטפל בעורף האזרחי, בעובדים, בעסקים, במפעלים.
נירה שפק: וצריך שזה יהיה כמה שיותר קצר, כמה שיותר יעיל, ולתת מענה, שאנשים ידעו שיש מי שמטפל בהם.
נירה שפק: חצי שעה עברה וקיבלתי אישור לשתי הוועדות, אחת שלי פה, והשנייה שהוביל חברי, חה"כ ולדימיר בליאק, מרכז הקואליציה בוועדת הכספים.
נירה שפק: ביום חמישי, עוד השבוע, אנחנו בדיון בוועדת הכספים על כל נושא הפיצויים.
נירה שפק: אני חושבת שיש פה אמירה מאוד חשובה.
נירה שפק: אנחנו עובדים בכל המישורים.
נירה שפק: אז קודם כל, תודה ליריב לוין.
נירה שפק: זה אומנם מובן מאליו לכולנו שכך זה יהיה.
נירה שפק: אבל זה נעשה, ואני מודה לו.
נירה שפק: אני רוצה להתחיל ואנחנו ננהל את הדיון הזה על פי המצע.
נירה שפק: אבל חשוב לי להגיד כמה דברים.
נירה שפק: כשמוניתי להיות חברת כנסת, היה לי ברור דבר אחד – המשימה שלי היא מוכנות העורף.
נירה שפק: לכן ביקשתי להוביל את ועדת המשנה למוכנות העורף.
נירה שפק: ידעתי שזו לא ועדה סקסית, ולא כולם יבואו וישבו בה, ויצאו ממנה כותרות.
נירה שפק: אבל הבנתי שזו הליבה שלנו, זה החוסן של המדינה שלנו.
נירה שפק: ואכן קיבלתי את זה.
נירה שפק: גם קיבלתי גב לוועדה הזאת במשך שנה ושלושה חודשים, הן מראש מפלגתי יאיר לפיד, שהיום הוא ראש הממשלה, והן מיושב-ראש ועדת החוץ והביטחון רם בן ברק, כי כמו שאתם יודעים, אי אפשר לשים את כל הוועדות מלא במקביל, ואני ישבתי לו על הווריד, אפשר להגיד, וכל פעם הסברתי לו למה הוועדה שלי יותר דחופה, ולמה אנחנו לא יודעים מתי זה יקרה, ולמה אנחנו על שעון חול ובכל דקה הוא יכול להתנפץ.
נירה שפק: ולכן כמה שנספיק יותר, זה מה שחשוב, ואנחנו נציל חיי אדם.
נירה שפק: ואני חייבת להגיד שקיבלתי שיתוף פעולה מדהים.
נירה שפק: אנחנו עשינו כאן דיונים, ואומרת על זה בסרט 'אישה יפה', כשהם יורדים במעלית: אם אני אשכח להגיד לך אחרי, מאוד נהניתי.
נירה שפק: אז כבר עכשיו, כדי שאני לא אשכח, אני אומרת לך: אם אני אשכח להגיד לך אחרי, מאוד נהניתי.
רם בן ברק: אני מקווה שזה - - -
נירה שפק: הם יצאו לטיול.
נירה שפק: בואו נשים את זה על השולחן.
נירה שפק: הלו.
נירה שפק: מי שזוכר, הם ירדו במעלית לארוחת ערב.
נירה שפק: אני מבהירה את דבריי.
נירה שפק: אז מראש אני אומרת תודה.
רם בן ברק: אבל אני מוכן לקבל כל - - -
נירה שפק: אוקיי.
נירה שפק: אני הבהרתי לשומעיי ולמפרשיי הובהר הנושא.
נירה שפק: זה מה שקורה כשאתה לא כותב משהו, ויוצא לך באינסטינקט.
נירה שפק: אני חייבת לומר כמה דברים ומאיפה התחלנו.
נירה שפק: לצערי, ב'שומר החומות' גילינו שמה שנכתב באוגוסט 2020 בדוח מבקר המדינה שאני מחזיקה פה, נשאר כפער וככשל במאי 2021.
נירה שפק: וזה לא התחיל באוגוסט 2020.
נירה שפק: יש לנו דוחות מ-2006, מ-2007, ולאורך כל השנים, שמתריעים, מבקרים במשרדים, מבקר המדינה, על כשלים שצריך לטפל בהם.
נירה שפק: ב'שומר החומות' ראינו שרובם לא טופלו.
נירה שפק: וזאת הייתה המשימה שלנו כאן בוועדה, לעבור נושא-נושא, לקחת אותו ולטפל בו.
נירה שפק: אני חייבת להרחיב בנושא הזה כי זה מאוד חשוב לי.
נירה שפק: אני אומר שני דברים, ואני אקרא רק מהעיקרים, כי הדוח הזה, מבחינתי, היה סמן לכל העבודה שלנו.
נירה שפק: תמונת המצב שעלתה מהביקורת באוגוסט 2020 – שימו לב לתאריך – כ-2.5 מיליון תושבים בישראל, אין להם מיגון תקני בסמוך למקום מגוריהם.
נירה שפק: ב-2018 הקבינט המדיני-ביטחוני הנחה שתגובש תוכנית רב-שנתית עד 2030 למיגון העורף ולשיפור המוכנות לרעידות אדמה, תוכנית 'מגן לצפון'.
נירה שפק: תוכנית לא גובשה ולא הוקצה לה תקציב.
נירה שפק: המימוש שלה מוטל בספק.
נירה שפק: ביוני 2014 קיבלה הממשלה החלטה להסדיר סמכויות בין משרד הביטחון למשרד לביטחון הפנים בכל הנושא של טיפול בעורף.
נירה שפק: ההסדרה הזאת טרם הושלמה.
נירה שפק: אני מדברת על אוגוסט 2020.
נירה שפק: מקלטים ציבוריים שנמצאים ביישובים סמול לקו הגבול, שהתושבים שלהם צריכים להידרש אליהם, חייבים להיות כשירים על פי תמונה שהציג פיקוד העורף, הם לא כשירים ולא מתקיימים בהם תנאים פיזיים הנדרשים לשהייה ממושכת.
נירה שפק: רח"ל – תוכנית מלונית לפינוי אוכלוסייה בקווי עימות מבוססת על עקרונות שגויים, יהיה קושי ביישומה.
נירה שפק: ראינו את זה במאי 2021, חצי שנה אחרי, ראינו שזה לא יצא לפועל.
נירה שפק: אני מציינת כאן את יורם לרדו שאז נכנס לתפקידו, ולקח על עצמו להוביל את התוכנית הזו.
נירה שפק: יורם, בגלל זה אני ארצה שתפרט בהמשך.
נירה שפק: תוכנית הפינוי של הערים קרית שמונה ושדרות לא הושלמו.
נירה שפק: לכן, אם נידרש לזה, לא יהיה מענה.
נירה שפק: ראינו את זה.
נירה שפק: היו המלצות למשרד האוצר ומשרד הביטחון להקצות תקציב של 5 מיליארד ש"ח על פי החלטת הקבינט המדיני-ביטחוני למיגון העורף.
נירה שפק: לא היה.
נירה שפק: היום יש.
נירה שפק: אני אבקש את התייחסות משרד האוצר לנושא הזה.
נירה שפק: למשרד הפנים ופיקוד העורף – לדבר על חוקי הג"א והאכיפה שלהם, והחלוקה בין משטרת ישראל לכוחות הצבא והגופים האחרים.
נירה שפק: אני אבקש התייחסות גם לזה.
נירה שפק: משרד הביטחון ומשרד הפנים – הסדרה בין הדברים, להגיד מי אחראי על מה, איזה סמכויות, מי מתכלל משרדי ממשלה, איפה זה מובל.
נירה שפק: אני מבקשת להתייחס גם לנושא הזה.
נירה שפק: יכולות המקלטים כמרכיב, מי פותחים, איך פותחים, מה ההנחיות – פיקוד העורף, לירון, אני מבקשת להתייחס לזה.
נירה שפק: לסיים לגבש את תוכנית פינוי היישובים בקווי העימות, כולל עוטף עזה – יורם, אני מבקשת להתייחס למה היה, מה סוכם, ואיך זה בא לידי ביטוי.
נירה שפק: כל נושא פינוי, סעד, חללים, וכל גופי ומשרדי הממשלה, כל אחד בפני עצמו.
נירה שפק: אני בוחרת לפתוח בסיפור אישי, ולאחר מכן נצא לסבב על פי הנושא.
נירה שפק: היום התאריך הוא 9 באוגוסט 2022.
נירה שפק: לפני שנה ושלושה חודשים, ב-9 במאי 2021, החל מבצע 'שומר החומות'.
נירה שפק: זה היה יום ראשון.
נירה שפק: אני פעם ראשונה חברת כנסת בזמן מבצע.
נירה שפק: ביום שני, בזמן שאנחנו במליאה, מתקבלת התראה על ירי לכיוון ירושלים, בתאריך 10 במאי.
נירה שפק: כולנו זוכרים את השידור שבו מליאת הכנסת נעצרה, ואנחנו פונינו למרחב מוגן.
נירה שפק: החל מבצע 'שומר החומות'.
נירה שפק: אם תפתחו את המצגות של גורמי הביטחון ואפילו תעשו גוגל, תגלו שהמבצע התחיל – בכל הגורמים הרשמיים של מדינת ישראל רשום 10 עד 21 במאי.
נירה שפק: יום שלם של ירי, עשרות פריטים על העוטף, נעלם מקבלת ההחלטות.
נירה שפק: רם מכיר את זה.
נירה שפק: כל פעם שמציגים את המצגת, אני עוצרת ואומרת, חבר'ה, תתקנו את הנתונים.
נירה שפק: זה לא שורה.
נירה שפק: זה לא מספר.
נירה שפק: זה לא מילה.
נירה שפק: זה מהות.
נירה שפק: זה הבנה שהעורף הוא חלק מהעניין, לא מהרגע שמבוצעת הערכת מצב צבאית, ואומרים, אוקיי, התחלנו.
נירה שפק: ירו עלינו ב-9 במאי.
נירה שפק: ולכן אני לקחתי את ההבנה הזאת כנושא מרכזי.
נירה שפק: זה עצם הנתונים?
נירה שפק: לא.
נירה שפק: זה עצם ההשלכות והמהות.
נירה שפק: ומאותו רגע החלטתי שאנחנו נטפל בנושא העורף כאן.
נירה שפק: יש ממשלה מתפקדת שמטפלת, אבל תפקידנו בוועדה זה לעשות בקרה על הנושא הזה, ובכך אנחנו מטפלים.
נירה שפק: פעלנו מאז במספר נושאים, הן בוועדה של רם והן בוועדת המשנה, ואני אעבור עליהם.