GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
צחי הנגבי: ותרומה שלכם כוועדת כנסת, אני מאמין שלא בקונסנזוס מוחלט, הכנסת לא עשויה מקשה אחת, אבל אם רוב חברי ועדת השנה וחברי ועדת החוץ והביטחון יפנו אל ראש הממשלה ואל שר הביטחון וממלא מקום ראש הממשלה, ראש ההמשלה החליפי, מתוך רצון להיות שותפים ולתת גיבוי למהלך הזה, יש סיכוי שהוא יצליח ובאמת יעמוד בלוח הזמנים המאוד מכווץ של הכנסת, התפזרות הכנסת וכל הבעיות שאנחנו חווים ומכירים.
צחי הנגבי: יכול להיות שדווקא הנושא הזה, אם יוחלט עליו, ובקונסנזוס אצלכם בוועדה, יכול להביא תנופה לקבלת ההחלטה הזו ממש בעצם הימים האלו.
צחי הנגבי: על כך אני מודה לכם.
צחי הנגבי: אם תרצו שאלות פרטניות, אני אשמח לפרט.
גדעון סער: תודה, אדוני השר.
גדעון סער: אם אתה נשאר איתנו, כפי שאנחנו היינו רוצים, בשיחת הזום.
צחי הנגבי: בהחלט.
גדעון סער: אז אנחנו נתקדם בדיון ואולי נחזור אליך בהמשך.
גדעון סער: ואני לפחות בסיכום הדיון אציע לחברי הוועדה הצעה תמציתית לסיכום הדיון בכיוון הזה.
גדעון סער: עכשיו, מה שנעשה הוא שנלך לדובר-דובר.
גדעון סער: זאת אומרת, מוזמן החיצוני וחבר כנסת.
גדעון סער: תדבר סגן אלוף מלי מאירי, רת"ח תשתית, ואחריה – חבר הכנסת בוגי יעלון.
מלי מאירי: אז בוקר טוב לכולם.
מלי מאירי: שלום.
מלי מאירי: אני מלי, ראש תחום תשתיות במינהל האזרחי.
מלי מאירי: מה שאני רציתי לעדכן פה הוא שקודם כול הנושא כמובן מוכר ומטופל אצלנו שנים רבות תחת הרבה מאוד אילוצים שתכף אני אסביר אותם.
מלי מאירי: אבל עשינו מאמצים גדולים בשנים האחרונות להסדיר כמה שיותר מאחזים, כמובן, בהנחיית הדרג המדיני, לא מתוך איזושהי מדיניות ספציפית שלנו.
מלי מאירי: יש בערך תשעה מאחזים שהוסדרו.
מלי מאירי: יש כרגע בתהליכי ההסדרה עוד 16 מאחזים, כל אחד בסטטוס שונה.
מלי מאירי: חלק בבדיקה של האדמות, חלק ממתינים לאיזשהו מתווה, חלק להפקעות, כל מיני הליכים הסטטוטוריים כאלה ושונים.
מלי מאירי: וחלק ממתינים גם להכרזה על יישובים חדשים, כמו לדוגמה היישוב עשהאל שחבר הכנסת כהנא התייחס אליו.
מלי מאירי: הוא באמת יישוב שהיה אפשר להסדיר אותו לפני הרבה מאוד זמן.
מלי מאירי: רק שמחכים פה לפעמים להחלטות ממשלה על הקמה של יישובים חדשים.
מלי מאירי: כמה זמן מחכים?
מלי מאירי: האמת היא שהרבה שנים.
צבי האוזר: הערכה שלך?
מלי מאירי: אין לזה איזושהי תקופה.
מלי מאירי: המאחז קם בשנות ה-90.
מלי מאירי: אז בהתחלה באמת הוא קטן ואז הוא צומח וצומח.
צבי האוזר: אבל מבחינת סיום הבדיקה המשפטית של הקרקע.
מלי מאירי: אין שם שום בעיה משפטית של הקרקע.
מלי מאירי: הקרקע היא בסדר.
מלי מאירי: אדמות מדינה שעברו בדיקת קו כחול.
מלי מאירי: אין שום בעיה סטטוטורית.
מלי מאירי: יש דרך גישה .
מלי מאירי: הכול מסודר.
מלי מאירי: זה לדוגמה יישוב שמחכה רק להכרזה על יישוב חדש.
מלי מאירי: כמו שמבואות יריחו חיכה והממשלה הכריזה עליו לפני כשנה והיום הוא נמצא בתוך הצנרת של ההליכים הסטטוטוריים.
מתן כהנא: נראה לי שאפילו זנדברג תסכים להסדיר את היישוב.
מלי מאירי: חד-משמעית, כולם יסכימו.
צבי האוזר: זה כמעט צעד הומניטרי.
אוריה לוברבום: בשנת 2011 סיימו.
צבי האוזר: זנדברג בעד ההכרה בכפרים הלא מוכרים, לא?
צבי האוזר: איך זה?
צבי האוזר: מה הטרמינולוגיה?
מלי מאירי: אני לא מכירה, אני לא יודעת למה אתם מתכוונים.
צבי האוזר: זו הייתה הערה פנימית פה.
תמר זנדברג: מתי - - -
משה אבוטבול: למה עכשיו עוררת אותה?
משה אבוטבול: הכול בסדר, תמר.
משה אבוטבול: אנחנו נסדיר את זה ונעדכן אותך.
תמר זנדברג: אני לא פניתי אליך.
משה אבוטבול: נעדכן אותך.
משה אבוטבול: אל תדאגי.
משה אבוטבול: נעדכן אותך כשזה יוסדר, בעזרת השם.
משה אבוטבול: אני בא לאיפה שצריך.
צבי האוזר: בואו ניתן לדוברת להמשיך.
משה אבוטבול: איפה שאת נמצאת תמצאי אותי, תמר.
צבי האוזר: בואו ניתן לה להמשיך, חברים.
משה אבוטבול: צריך לאזן אותך.
משה אבוטבול: אל תשכחי.
מלי מאירי: אז כמו שאמתי, יש 16 מאחזים שנמצאים בהליכים.
מלי מאירי: לכל שאר המאחזים, בסך הכול יש לנו בערך 70, תלוי איך סופרים ואת מה, מתוך ה-70 זה ה-16 והתשעה שהוסדרו, אז כבר היום יש קצת פחות.
מלי מאירי: כל מאחז או לכל התיישבות כזאת צעירה יש כל מיני בעיות שגורמות להסדרה לקחת זמן.
מלי מאירי: חלק באמת זה עניין של קרקעות שצריך להכריז עליהן כאדמות מדינה.
מלי מאירי: חלק זה קרקעות שצריכות לעבור איזושהי בדיקה נוספת.
מלי מאירי: חלק אין להם דרכי גישה שנמצאות באדמות מדינה.
מלי מאירי: וחלק באמת צריכים את ההכרזה על יישוב חדש.
מלי מאירי: כל מגוון הבעיות האלה וכל פתרון כזה לוקח לפעמים הרבה זמן עבור כל נקודה.
מלי מאירי: וכמו שהוועדה מכירה, זה כבר עלה גם בוועדות קודמות.
מלי מאירי: הבעיות המשאביות שיש במינהל האזרחי גורמות לתהליכים להיות קצת יותר איטיים.
מלי מאירי: אנחנו מקווים באמת שהחלטת הממשלה תוכל גם לסייע בהיבט הזה.
מלי מאירי: ואנחנו שותפים לה וכמובן מסייעים ככל הניתן.
מלי מאירי: זהו עד כאן.
מלי מאירי: אם יש שאלות, אז אני אשמח לענות.
אבי דיכטר: כמה זמן לוקח, מרגע שיש אליכם פניה ועד הרגע שאתם גומרים את החלק שלכם, לפני הטיפול של הממשלה בנושא הזה?
צבי האוזר: תלוי איפה.
צבי האוזר: יש להם 25 אנשים, מה שנקרא, כולל הנהג והמזכיר.
אבי דיכטר: אבל זה בדיוק מה שאני רוצה להבין.
אבי דיכטר: כמה זמן לוקח בגלל בעיות אובייקטיביות, וכמה זמן לוקח לכם בגלל בעיות כוח אדם אצלכם?
אבי דיכטר: ואובייקטיביות, אני אומר, זה משפטיות וכיוצא בזה.
אבי דיכטר: וכמה נובע מהעובדה שאתם קצרים בכוח אדם?
מלי מאירי: קודם כול, באמת הדרג המדיני בשנים האחרונות די נותן, זאת אומרת, ככל שניתן ואין בעיות סטטוטוריות.
מלי מאירי: אז הדברים האלה עולים כמו תוכניות רגילות לכל דבר, כמו שהרחבה של שכונות בהתיישבות מגיעות לוועדות.
מלי מאירי: יש באמת מאחזים שיכלו להיות מוסדרים כבר לפני שנים רבות, אם זה לדוגמה חוות יאיר, שזו שכונה של יקיר, אם זה מעלה רחבעם, הרבה מאוד שכונות כאלה שאין איתן שום בעיה.
מלי מאירי: ואז הן מתקדמות בהליכי התכנון כמו כל שכונה אחרת.
מלי מאירי: זה תלוי כמה המתכננים, כמה המועצה מתעדפת את זה אצלה, מכינה את התוכניות, מתקדמת או כל מיני דברים כאלה.
מלי מאירי: המקומות היותר בעייתיים, אלה שללא דרכי גישה או שהאדמות שצריך לעשות עליהן אדמות סקר, זה נכנס לתוך צוואר בקבוק שנקרא אדמות סקר שיש לנו באמת הרבה מאוד איתורים לבצע בהן.
מלי מאירי: חלק מהשנים, בגלל שהיו כל מיני עתירות לבג"ץ על מאחזים כאלה ואחרים, זה דרש מאיתנו המון השקעה כדי להסדיר את אותם מאחזים בהנחיה, כמובן, של הדרג המדיני.
מלי מאירי: ואז מה שקורה הוא שאנחנו פחות עשינו פרויקטים לטובת הרחבת היישובים הסדורים.
מלי מאירי: עכשיו, זה בסוף אותה שמיכה והיא זזה או לפה או לפה.
מלי מאירי: או שנלך להסדיר מאחז או שנחריב את, אני לא יודעת מה, שילה או כל יישוב אחר שהמועצה רוצה, או את כרם רעים.
מלי מאירי: יש כל מיני דברים שבסוף הם בחירות מאוד קשות שאנחנו נאלצים, יחד עם המועצות, לבצע והן בעצם מתעדפות באמת את הצרכים לתוך הצנרת הזאת שנקרא אדמות סקר-קו כחול.
מלי מאירי: רק בצוות הזה יש חמישה אנשים.
מלי מאירי: ולכן זה מאוד קשה.
מלי מאירי: יש להם הרבה מאוד משימות.
אבי דיכטר: אם אפשר, הערת - - -
תמר זנדברג: מה לגבי - - -
מלי מאירי: אז לכן אי-אפשר להגיד בהכרח כמה זמן לכל מאחז צריך, כי כל אחד הוא עולם ומלואו.
צבי האוזר: כן, אבל נראה לך שחמישה אנשים זה - - -
אבי דיכטר: היושב-ראש, אם אפשר הערה בנושא הזה.
תמר זנדברג: אפשר לשאול מה עם התושבים הפלסטינים?
אבי דיכטר: תראו, זה הרי אבסורד, כשאתה מסתכל על הצד השני - - -
קריאה: הם בונים.
מיכאל מלכיאלי: חברת הכנסת זנדברג מחכה לזכות דיבור.
תמר זנדברג: שואלת רק שאלה.
אבי דיכטר: כשאתה מתסכל על הצד השני, הרשות הפלסטינית - - -
גדעון סער: מה השאלה שלך?
אבי דיכטר: הרשות הפלסטינית קבעה אסטרטגיה - - -
תמר זנדברג: מה עם היישובים הפלסטינים באזורים האלה?
קריאה: אני אשמח לענות.
קריאה: אפשר?
אבי דיכטר: רגע, כשהרשות הפלסטינית – סליחה, הרשות הפלסטינית קבעה אסטרטגיה - -
תמר זנדברג: מה מדיניות הבנייה הלא חוקית?
אבי דיכטר: - - קבעה אסטרטגיה ברורה לגבי השטחים האלה.
אבי דיכטר: מה זה אסטרטגיה ברורה?
אבי דיכטר: היא נקבעה על ידי ראש ממשלת הרשות הפלסטינית.
אבי דיכטר: הוא קבע שהנושא הזה הוא בעדיפות העליונה.
אבי דיכטר: עכשיו, צריך להבין, כשמגישים עתירות - - -
גדעון סער: ששש.
גדעון סער: אני איאלץ להשתמש בפטיש.
אבי דיכטר: כשמגישים עתירות לבג"ץ בנושא כזה, זה חלק מהטקטיקה.
אבי דיכטר: כשאתה מגיש עתירות לבג"ץ, הבג"ץ כמובן בדיונים שלו מחייב את המדינה להשיב, מחייב את המינהל האזרחי להקצות סדרי העדיפויות לדברים אחרים על חשבון הנושא של ההתיישבות הצעירה.
אבי דיכטר: עכשיו, אם יש חמישה אנשים והם צריכים לנדוד בין שטח C, שהוא ריק מתושבים, לבין יישוב מה, שמכתיב את העדיפויות זה פסיקת בג"ץ.
אבי דיכטר: מה לעשות, פסיקת בג"ץ תטופל מוקדם יותר על ידי המינהל האזרחי, ותקני אותי אם אני טועה.
אבי דיכטר: היא תטופל מוקדם יותר על ידי המינהל האזרחי מאשר הצורך להשלים את העבודה בנושא יישוב מסוים או שכונה מסוימת.
מלי מאירי: נכון.
מלי מאירי: והרבה פעמים זה מושך אותנו מתוך תוכנית העבודה השנתית לטובת באמת העתירות האלה שמוגשות.
מלי מאירי: אנחנו פשוט חייבים לשנות את סדר העדיפות וללכת כמובן למקום שהוגשה בו העתירה, שלאו דווקא - - -
אבי דיכטר: חבר'ה, זה ממש תרגום האסטרטגיה של הרשות הפלסטינית לטקטיקה בשטח איך מצליחים לשנות אצלנו את סדרי העדיפויות לפי הרצון של הרשות הפלסטינית.
אבי דיכטר: פשוט לא ייאמן.
צבי האוזר: אבי, אתה קצת מדבר כתולעת בחזרת ואני אגיד לך.
צבי האוזר: עתירות לבג"ץ, הכול לגיטימי.
צבי האוזר: הדבר היחידי שלא לגיטימי בתמונת המציאות הזאת הוא הקצאת המשאבים של ממשלת ישראל לאזור שמוגדר אצלה במילים, במילים בלבד, כבעל עדיפות לאומית.
צבי האוזר: אי-אפשר לנהל את האינטרס הישראלי עם מערכת של 25 אנשים.
צבי האוזר: זה כוח אדם שלא מנהל אינטרס ברמה של עיר.
צבי האוזר: אל מול האירוע הישראלי, אל מול היכולת הישראלית – שמענו בישיבה הקודמת – מתייצב כוח אדם של 600 אנשים שהקצתה הרשות הפלסטינית, שזאת ישות הרבה יותר עניה וחלשה, אך היא מזהה את השטח הזה כאינטרס לאומי בדיוק כמונו.
צבי האוזר: וכאן המחדל המתמשך.
צבי האוזר: כאן הצעקה שצריכה לבוא מהוועדה הזו.
צבי האוזר: לא יכול להיות שאנחנו נתקוף את בג"ץ ואת נתקוף את אלה ואת האחרים ונישיר מבט או נעצום עיניים לרווחה למחדל המתמשך לאורך כל השנים של אנשים שהיו מופקדים על האינטרס הזה ודיברו בקול רם ובמילים גבוהות, ולא עשו את מה שהיה צריך לעשות, מה שצריך לעשות עכשיו.
צבי האוזר: ואם זה לא ייעשה עכשיו, אנחנו נתעורר בעוד שנים ספורות, נכרע כריעה, נבכה את המצב אנחנו בנינו ונכדינו, כי אנחנו לא מדברים על שטחים הרחק מארצנו.
צבי האוזר: אנחנו מדברים על אזור שבו התרבות, הציוויליזציה היהודית כוננה.
צבי האוזר: זה שטח מכונן ואנחנו מנהלים את האינטרס הלאומי הזה עם 25 אנשים.
צבי האוזר: זאת הבעיה.
אבי דיכטר: סגן אלוף מלי היא בסופו של דבר מקבלת באותו יום שני מכתבים.
אבי דיכטר: אחד על בסיס העתירה שהייתה בבג"ץ והשני על בסיס הבקשה של אוריה בשם כל – והבקשה של בג"ץ עוסקת בהר טרשים קירח, והבקשה של אוריה עוסקת בגבעת הראל ליד שילה.
אבי דיכטר: אין לה אפילו שיקול דעת בנושא הזה.
אבי דיכטר: היא תטפל בהר וטרשים קירח לפני גבעת הראל.
אבי דיכטר: מה לעשות?
תמר זנדברג: אפשר לשאול שאלה את מינהל האזרחי?
אבי דיכטר: היא לא יכולה - - -
צבי האוזר: כי לה אין 250 אנשים.
תמר זנדברג: אפשר שאלה קטנה למינהל האזרחי, שאלה קצרה?
גדעון סער: אני לא יכול לשלול את זכותך אחרי שהדיון נחטף על ידי הדוברים הקודמים.
תמר זנדברג: אני פשוט רוצה להוסיף שאלה קצרה.
תמר זנדברג: בסוף חודש נובמבר נחתך צינור מים שהוביל מים ל-12 כפרים פלסטינים באזור דרום הר חברון בטענה של בנייה לא חוקית.
תמר זנדברג: אני רוצה לשאול: מה מדיניות הבנייה הלא חוקית?
תמר זנדברג: האם יש כאן בנייה לא חוקית שמחכה להסדרה ובינתיים לא נהרסת, ולא נחתך צינור מים, ולא נהרסים בתים כמו בכפר חאלת אל-דבע באזור דרום הר חברון ליד היישוב עשהאל שדיבר עליו קודם פה, בכיסא שלי, חבר הכנסת מתן כהנא?
תמר זנדברג: אם יש בנייה לא חוקית, אני באמת שואלת, מה המדיניות שלכם מבחינת הריסות בבנייה לא חוקית יהודית ובבנייה לא חוקית פלסטינית?
מיכאל מלכיאלי: את אומרת דין אחד לכל הבניות הלא חוקיות.
מיכאל מלכיאלי: כלומר, בכל במקום.
תמר זנדברג: אני שואלת, כן, שאלה.
משה אבוטבול: לא, לא.
משה אבוטבול: אני הייתי מציע, ברשותך, תמר, עם כל הכנות - - -
תמר זנדברג: לא, לא.
תמר זנדברג: אני רוצה תשובה לשאלה.
תמר זנדברג: מה "לא, לא"?
משה אבוטבול: יאיר גולן התייחס יפה לנושא.
משה אבוטבול: הוא אמר שצריכים להסדיר את כל אלה שנמצאים באדמות מדינה.
תמר זנדברג: אני תכף אגיע.
תמר זנדברג: אני ממתינה לזכות דיבור.
משה אבוטבול: מה, את לא יושבת איתו בישיבת סיעה יחד?
משה אבוטבול: תדברו, תדסקסו קצת.
גדעון סער: חבר הכנסת אבוטבול - - -
תמר זנדברג: אני אגיד בזכות הדיבור מה דעתי.
תמר זנדברג: אבל אני רוצה לשאול על דבר מאוד קונקרטי.
גדעון סער: אני אתקשה לנהל את הדיון.
משה אבוטבול: אני מוכן להקשיב.
משה אבוטבול: טוב.
משה אבוטבול: אוקיי.
תמר זנדברג: על הרס צינור מים ועל הרס בתים ביום חמישי שעבר.
גדעון סער: תאמין לי שמידת ההסכמה שלי - - -
משה אבוטבול: אני מתנצל, גדעון.
גדעון סער: מידת ההסכמה שלי עם דבריה של חברת הכנסת זנדברג היא כמו שלך.
משה אבוטבול: אני מתנצל.
גדעון סער: אבל אני צריך לנהל את הדיון.
משה אבוטבול: גדעון, אני מתנצל.
משה אבוטבול: אני מתנצל, אני לא אזכיר לה יותר את יאיר גולן.
משה אבוטבול: לא אזכיר לה.
גדעון סער: הכול בסדר.
גדעון סער: אני מבקש מסגן אלוף מאירי להשיב לשאלה, בבקשה.
מלי מאירי: אז קודם כול, יש כמובן סדר עדיפות בכל מגזר לאכיפה.
תמר זנדברג: מה זאת אומרת בכל מגזר?
מלי מאירי: אנחנו מבצעים אכיפה גם במגזר הישראלי וגם מגזר הפלסטיני.
מלי מאירי: קודם כול, יש יותר בנייה בלתי חוקית במגזר הפלסטיני וגם הריסות הן בהתאם יותר רחבות.
מלי מאירי: מקום שניתן להסדיר אותו - - -
תמר זנדברג: מה זאת אומרת?
תמר זנדברג: כל מה שמדברים עליו עכשיו, כל ההתיישבות הזאת "במירכאות" הצעירה היא לא חוקית.
תמר זנדברג: מה זה "יש יותר"?
מלי מאירי: יש הרבה מקומות - - -
תמר זנדברג: כל ה-25,000 האלה קמים כל בוקר ויש שתי הריסות בתים וחתיכת – מתי המינהל האזרחי פעם האחרונה הרס צינור מים?
אוריה לוברבום: לפני שלושה שבועות הרסו - - -
מלי מאירי: צינור מים לא במגזר הישראלי - - -
מיכאל מלכיאלי: - - -
תמר זנדברג: אה, צינור מים לא? אוקיי.
מלי מאירי: אני שואלת.
מלי מאירי: אם זה מה שאת שואלת, אז לא.
מלי מאירי: אבל כן הרסנו.
מלי מאירי: והיו הריסות בחודש האחרון גם במגזר הישראלי גם של דברים לא חוקיים שעולים על הקרקע.
מלי מאירי: חד-משמעית יש.
תמר זנדברג: אבל כל היישובים האלה הם לא חוקיים, אני לא מבינה.
מיכאל מלכיאלי: תמר, ההבדל הוא שאותם ממשלת ישראל שלחה.
מיכאל מלכיאלי: ואת הערבים המדינה לא שלחה.
מיכאל מלכיאלי: זה הבדל קטן.
גדעון סער: חברת הכנסת זנדברג, יש - - -
תמר זנדברג: אוקיי.
תמר זנדברג: אני אשמח לרשות דיבור, אני מתנצלת.
תמר זנדברג: אני אגיד את דעתי.
גדעון סער: אז יש שאלות לא פשוטות, כי המדינה עצמה הודיעה לבג"ץ לפני כמעט עשור שמה שנמצא בקרקע מדינה יוסדר והוא יוסדר מטעמים חזקים מאוד גם מבחינה משפטית, בהרבה מאוד מובנים.
גדעון סער: נכון שעמדת המשפטנים אמרה, ולכן הולכים היום לכיוון שעליו פירט השר הנגבי, שיש צורך ללכת להחלטת ממשלה.
תמר זנדברג: אני שואלת.
תמר זנדברג: בינתיים יש באותו שטח אחד ליד השני, פה צינור מים נחתך ופה כביש גישה נסלל.
גדעון סער: תנוח דעתך.
תמר זנדברג: מכיוון שהייתי שם ביום חמישי אחרון – אני תכף, אני אמתין לזכות הדיבור שלי.
צבי האוזר: אבל, תמר, יש בטח חצי מיליון ישראלים, כ-100,000.
צבי האוזר: הפרות הבנייה של הפלסטינים, שהם כ-20% מהאוכלוסייה - -
תמר זנדברג: בסדר.
תמר זנדברג: כרגע מדברים על דבר מאוד מאוד קונקרטי.
צבי האוזר: - - הם 80%, 90% מהיקף הבנייה הבלתי חוקית.
צבי האוזר: אם רוצים לדבר על הבנייה הבלתי חוקית הפלסטינית אפשר שגם הוועדה הזאת תדבר גם על זה בשטחים שהם תחת, מה שנקרא, שטחי C.
צבי האוזר: אנחנו לא מדברים על שטחי A ושטחי B, שם 95%, 97% מהאוכלוסייה הפלסטינית, בטחי A ושטחי B.
תמר זנדברג: תכף אני אספר לך רגע.
תמר זנדברג: במקרה ביום חמישי האחרון הייתי ליד עשהאל, שעליו דיבר קודם חבר הכנסת כהנא.
צבי האוזר: בשטחי C, שבהם יש חצי מיליון ישראלים, 100,000 פלסטינים, 90% מהבנייה הבלתי חוקית היא פלסטינית.
תמר זנדברג: אז?
תמר זנדברג: לא הבנתי מה זה מוכיח.
צבי האוזר: שיש אכיפה גם כאן.
גדעון סער: לא, לא, לא.
גדעון סער: לא, לא.
גדעון סער: הדיון לא יתנהל ככה ואני כולל את כולם.
גדעון סער: אי-אפשר יהיה פשוט לקיים ככה דיון.
גדעון סער: חבר הכנסת בוגי יעלון, בבקשה.
משה יעלון: תודה, היושב-ראש.
משה יעלון: קודם כול, מזל טוב ליום הולדת.
משה יעלון: אני מכיר את ההתיישבות ביהודה ושומרון מ-1992 מאז היותי מפקד איו"ש.
משה יעלון: ולמעשה, באופן מדוקדק עם הפרטים עד לסיום תפקידי כשר הביטחון.
משה יעלון: אין לפניי כרגע את רשימת 25 היישובים.
משה יעלון: ולכן אני לא יכול להתייחס לכל יישוב באופן ענייני.
משה יעלון: אבל ברמה העקרונית, למעשה, כשהממשלה, שמכהנת כבר למעלה מעשור, נכנסה לכהונתה והייתי חלק ממנה, קבענו מספר כללים.
משה יעלון: קודם כול, קיבלנו בירושה את דוח עורכת הדין טליה ששון שבעצם קבע באופן גורף שכל מה שלא הושלמו לגביו הליכי תכנון ובנייה הוא בלתי חוקי.
משה יעלון: זו הגדרה שפסלנו אותה, משום שגם למדינת ישראל יש יישובים שעד שמשלימים את כל הליכי התכנון והבנייה לוקח זמן.
משה יעלון: והשאלה אם היישוב הוא חוקי או לא חוקי, אז קודם כול, יש שאלה של מדיניות ממשלה ויש שאלה של האם זה נעשה כדין.
משה יעלון: לא הכול בהחלטות ממשלה, ותכף אתייחס להחלטות הממשלה.
משה יעלון: אבל מצאנו לא מעט מקרים של נעשה ונשמע.
משה יעלון: ולכן היה צריך לעשות סדר.
משה יעלון: ואז התקבלה אותה ההחלטה שהזכרתם כבר, שבעצם כל מה שעל קרקע פלסטינית יוסר ומה שעל קרקעות אדמות מדינה או רכישה ייעשה מאמץ להסדיר.
משה יעלון: וזו המדיניות שלמעשה קיימת עד היום.
צבי האוזר: - - - להפוך את הסיבה.
משה יעלון: הקרקע הפלסטינית הפרטית זה עוד מימי מנחם בגין, מ-1977, בג"ץ אלון מורה.
משה יעלון: זה נכון גם שממשלת ישראל תמשיך לקיים את המדיניות הזאת על מה שניתן לאשר, אדמות מדינה או רכישה ישראלית, בהחלט ולהסדיר את זה.
משה יעלון: עכשיו, איפה הבעיות?
משה יעלון: אני אמרתי שאני לא מכיר כל יישוב, כי חלק מהשמות שהוזכרו אני כבר מכיר מן העבר.
משה יעלון: אם אין שום בעיה, אז לא מחכים להשלמת הליך התכנון ומחברים לחשמל.
משה יעלון: אם יש בעיה, וזה יכול להיות דרך גישה וזה יכול להיות משהו אחר, אין בהירות לגבי מעמד הקרקע, אז יש את העיכובים הללו.
משה יעלון: דבר נוסף שהממשלה החליטה בזמנו וחשוב זה היה לאמץ - - -
גדעון סער: חבר הכנסת אבוטבול, אתה רשום, אך רבים לפנייך.
משה אבוטבול: אין לי בעיה.
משה אבוטבול: אני רשום.
משה אבוטבול: זה היה חשוב לי.
משה יעלון: לאמץ את ליבת דוח אדמונד לוי, זכרו לברכה, השופט, בהחלטת ממשלה.
משה יעלון: באופן סמלי זה היה בכ"ט בנובמבר 2011.
משה יעלון: ובעצם זה שינה את מעמד הקרקע מבחינת התייחסות משפטית.
משה יעלון: כי לאורך שנים השתנתה מדיניות הממשלה.
משה יעלון: אני מזכיר שדווקא רבין, כשדיבר על איך הוא רואה את סיום תהליך אוסלו, דיבר על החלת הריבונות על התיישבות הישראלית, אפילו ציין מה היום נראה באופן אירוני היסטורי: הלוואי שהיה ביהודה ושומרון גוש כמו גוש קטיף, שהיה התיישבות של תנועת העבודה.
משה יעלון: דיבר על בקעת הירדן על פי תוכנית אלון בפירוש הרחב ביותר של תוכנית אלון.
משה יעלון: וגם ההתיישבות שם הייתה התיישבות של תנועת העבודה.
משה יעלון: הלוואי שההתיישבות הייתה שם מתקדמת בהתאם למדיניות אז.
משה יעלון: היא, לצערי, שם מוקפאת.
משה יעלון: ולמעשה, נקבעו כללים מאוד ברורים.
משה יעלון: במקומות שהם לא היו בעיות, הייתה הסדרה מייד.
משה יעלון: במקומות שהיו בעיות, אלה תהליכים ופה באמת זה מגיע לצוואר בקבוק של כוח אדם של המינהל האזרחי, נושא שצריך להיפתר.
משה יעלון: בנוסף לזה, הוקמה ועדת ההסדרה בלשכת ראש הממשלה שתטפל במקרה-מקרה כדי באמת לקדם את הדברים.
משה יעלון: ולכן אני חושב, קודם כול, שמה שנעשה לגבי חוק ההסדרה, שהוא צעד לא חוקתי, רחוק מדי, יצר הרבה בעיות, הוא היה צעד לא נכון – המשך פעולה של ועדת ההסדרה זו פעולה נכונה.
משה יעלון: אם הממשלה תמצא לנכון לאשר, מה שאני מבין כרגע מהשר צחי הנגבי, אדרבא, זה יקל מאוד.
משה יעלון: אבל צריך להסתכל על כל מקרה לגופו, להבין איפה הבעיה, ובהרבה מאוד מהמקרים צוואר הבקבוק הוא באמת כוח אדם, המינהל האזרחי שאחראי גם על אדמות סקר והפיכה לאדמות מדינה וגם ליישוב קו כחול והדברים האחרים שהם עוסקים בהם.
משה יעלון: וזה העיכוב העיקרי בהסדרה היום של היישובים.
גדעון סער: אנחנו נמשיך באותו סדר של מוזמן חיצוני-חבר כנסת.
גדעון סער: הדובר הבא יהיה שלמה נאמן, ראש מועצת גוש עציון ולאחריו – חבר הכנסת ניר ברקת.
שמואל לטקו: ניר ברקת כבר עזב.
גדעון סער: אז, אם ניר ברקת עזב, חבר הכנסת אוריאל בוסו.
גדעון סער: בבקשה, שלמה.
שלמה נאמן: שלום לך.
שלמה נאמן: בוקר טוב.
שלמה נאמן: אני מקווה ששומעים טוב.
שלמה נאמן: אני באמת אקצר מכיוון שהכול נאמר.
שלמה נאמן: הדבר היחידי שצריך לקרות, ובאמת לקרות מהר, זו החלטת ממשלה.
שלמה נאמן: אני מדגיש שלכאורה יש הסכמה, הסכמה בארץ המסוכסכת שלנו, בין הציבור, הסכמה בין כחול לבן לליכוד.
שלמה נאמן: אני באמת קורא ברגע הזה להניח את כל אי ההסכמות בצד.
שלמה נאמן: אני חושב שאנחנו כנבחרי ציבור ברשויות מקומיות, במועצות האזוריות, שמנהלות את היישובים ביום-יום, את היישובים הצעירים שבאמת לא מקבלים את השירותים הבסיסיים שלהם, יכולים כרגע לקבל פתרון.
שלמה נאמן: הפתרון הזה הוא חשוב.
שלמה נאמן: לפתרון הזה יש מעט מאוד זמן.
שלמה נאמן: הממשל בארצות הברית מתחלף ואף אחד מאיתנו, כן?
שלמה נאמן: גם לא אנחנו, לא רוצים לסבך את המדינה בבעיות מדיניות עם הממשל הבא.
שלמה נאמן: הדבר שיכול לקרות היום – אני כבר לא מדבר על הבחירות שלנו ועל תקופת הבחירות שלנו – הדבר שחייב לקרות היום זו באמת החלטת ממשלה שמתקבלת בעת הזו, שמשלימה בין הצדדים.
שלמה נאמן: ואני קורא מכאן גם לאנשי כחול לבן, גם לבני גנץ וגם לראש הממשלה בנימין נתניהו לפעול מיידית, עוד ביום ראשון הקרוב.
שלמה נאמן: זה לא מאוחר.
שלמה נאמן: היום זה יום רביעי.
שלמה נאמן: אפשר להפקיד את הצעת המחליטים במעטפה ולקבל עוד היום הצעת מחליטים בנושא ההסדרה.
שלמה נאמן: אנחנו ממתינים לזה.
שלמה נאמן: אנחנו מקווים לזה.
שלמה נאמן: ואנחנו חושבים שזה לא רק צריך להיעשות, אלא צודק ונכון שזה ייעשה ברגע הזה.
גדעון סער: תודה רבה, שלמה.
אוריאל בוסו: אדוני היושב-ראש, קודם כול, מזל טוב ליום הולדתך.
אוריאל בוסו: אני אדע את התאריך העברי שלך, אנחנו נוכל לעשות לך בתאריך העברי, שהוא הקובע מבחינתנו.
גדעון סער: מייד נעדכן אותך, כי זה גם השבוע, כ"ו בכסלו, נר שני של חנוכה.
אוריאל בוסו: אז נו.
אוריאל בוסו: זו הברכה היותר חשובה.
אוריאל בוסו: אין יותר יום משמח מזה.
אוריאל בוסו: אני באמת ביקרתי ממש לפני שבועיים אצל שלמה נאמן בצור שלום שבכרמי צור.
אוריאל בוסו: ובכלל בתקופה האחרונה אנחנו עשינו סיורים בכל אזור יהודה ושומרון, בנימין.
אוריאל בוסו: האמת היא, חברת הכנסת תמר זנדברג יצאה, שאני הייתי מציע לה באותו להט לדאוג לילדים יהודים שיש להם בעיות במים ובחשמל ועושים תורנות של כביסה ונמצאים בחורף בלי אפשרות להדליק מזגן במים שקר ומשלמים על חשמל פי שלושה ממה שאזרח משלם ולא נמצאים שם בבית מלון.
אוריאל בוסו: ואנחנו מדברים על יישובים שהמדינה הודיעה לבג"ץ פעם אחר פעם שבכוונתה להסדיר.
אוריאל בוסו: אנחנו לא מדברים על משהו תלוש באיזה אי לא שייך, אלא על התרחבות באבולוציה הרגילה שצריכה להיות.
אוריאל בוסו: והזדעזעתי באמת לראות איך אנשים חיים לא רק מאידאולוגיה אלא באמת מנאמנות לארץ ישראל.
אוריאל בוסו: ואני תהיתי כשאומרים לי ואני שמעתי גם את המשפטנים שיושבים ואמרו בוועדת החוקה שצריך החלטת ממשלה, שגם את זה אני לא מבין למה הם קושרים אחד בשני, כי מי כמונו – היטיב גם כן לבטא את זה חבר הכנסת בצלאל סמוטריץ', שאין משהו משפטן יודע.
אוריאל בוסו: כמו שהוא מתיר, יודע לאסור, יודע גם להתיר.
אוריאל בוסו: והביורוקרטיה הזאת שגורמת לעוול נוראי – אני חושב שהגעה השעה שההתיישבות הזאת תיקרא התיישבות לכל הדבר, ולא להגדיר אותה כל הזמן עדיין ההתיישבות צעירה.
אוריאל בוסו: יש שם כבר בנים ונכדים עוד מעט.
אוריאל בוסו: ועדיין מגדירים אותם כמשהו מוקצה.
אוריאל בוסו: ולכן יישר כוח על הדיון הזה שיזמתם בשביל לשים את הדברים על השולחן.
אוריאל בוסו: אני מקווה שבאמת הממשלה תעשה את זה כמה שיותר מהר, למנוע עוול של אזרחים.
גדעון סער: תודה רבה, חבר הכנסת בוסו.
גדעון סער: ידבר יוחאי דמרי, ראש מועצת דרום הר חברון, ואחריו – חבר הכנסת מלכיאלי.
אוריאל בוסו: הוא יצא.
גדעון סער: יצא.
גדעון סער: אז אחריו – חבר הכנסת אבוטבול.
יוחאי דמרי: בוקר טוב.
יוחאי דמרי: גדעון יקירי, ראשית, ברכת מזל טוב ובהחלט עד 120.
יוחאי דמרי: אני רוצה לחדד באמת נקודה אחת.
יוחאי דמרי: הדברים בהחלט נאמרו פה על ידי כולם, ואני בהחלט גם שמח על הצעת המחליטים שמתגבשת.
יוחאי דמרי: אני פונה בעיקר, בעיקר, לחברי הכנסת של כחול לבן.
יוחאי דמרי: בסוף אנחנו מבינים שהממשלה הזאת היא ממשלה פריטטית, וכדי לקבל את ההחלטה, צריך לקבל את ההחלטה ביחד.
יוחאי דמרי: אנחנו מבינים שברמה הפוליטית אנחנו נמצאים במקום מאוד רגיש.
יוחאי דמרי: חשוב לי לפנות בצורה הכי כנה, הכי אמיתית והכי אנושית.
יוחאי דמרי: מדובר פה בהחלטה הומניטרית, לגמרי הומניטרית.
יוחאי דמרי: חשמל, מים, ביוב, תקשורת בעידן של קורונה ושל זומים, זו החלטה הומניטרית.
יוחאי דמרי: אני מבקש לשים את כל השיקולים האחרים בצד.
יוחאי דמרי: לשים את כל השיקולים הפוליטיים בצד.
יוחאי דמרי: להתכנס סביב הצעת המחליטים שמתגבשת בימים האלה ולקבל החלטה היסטורית להסדיר את היישובים האלה, גם אם לחלקם ייקח יותר זמן, וגם אם לחלקם צריך עוד אי אילו דברים.
יוחאי דמרי: אבל המגמה, האמירה צריכה שתיאמר: אנחנו מסדירים את היישובים ומאפשרים למועצות, לרשויות, לספק להם את כל האמצעים ההומניטריים כדי שאותם עשרות אלפים של תושבים יוכלו לחיות חיים כמו אזרחים אחרים.
יוחאי דמרי: תודה רבה על הדיון ויישר כוח גדול.
גדעון סער: חבר הכנסת אבוטבול, בבקשה.
משה אבוטבול: אני מגיע לכאן להעביר את השדר של שבר שבעצם מצאתי בסיורים שהייתי שם במקום.
משה אבוטבול: כשאנחנו באים ורואים משפחות שצריכות לעשות תורנות במחלקת כי המים מגיעים בצינור כזה דקיק של צינור גינה, זה לא דבר תקני.
משה אבוטבול: המדינה צריכה לתת שירות לתושביה.
משה אבוטבול: כשאנחנו רואים גנרטורים וניתוקים יזומים בחשמל ואנחנו יושבים ושותקים, אנחנו חושבים שאנחנו עושים עוול לעשרות אלפי אנשים שנמצאים שם.
משה אבוטבול: רואים את המצב שהיום אנחנו נמצאים בו, בחלון הזדמנויות.
משה אבוטבול: בואו נאמר בצורה הברורה ביותר.
משה אבוטבול: אף אחד לא ייתן בממשל כזה או אחר את אותה פריווילגיה שהיום באים ואומרים לך: אדוני, תקפוץ לעגלה, תעשה את זה; אנחנו איתך.
משה אבוטבול: וכעת הממשל הוא נקרא ממשל חוקי עד שמגיע – אין מלכות, חז"ל אמרו: אין מלכות נוגעת בחברתה כמלוא הנימה.
משה אבוטבול: כעת, בסיטואציה שנוצרה, בקונסטלציה הזאת, קיבלנו אור ירוק מלמעלה: תאשרו את זה.
משה אבוטבול: מי יודע, אם חלילה לא יהיה המצב הזה, כמה עוד עשרות שנים אותם מסכנים שם יסבלו?
משה אבוטבול: אני הייתי שם.
משה אבוטבול: ראיתי את הצער, את היגון שהם נמצאים בו.
משה אבוטבול: ומה הם בסך הכול מבקשים?
משה אבוטבול: תכבדו את החלטות שהיו, תעשו את זה, תנו קצת.
משה אבוטבול: הרי מי שלח אותם לשם?
משה אבוטבול: אלה היינו אנחנו, ממשלות ישראל לדורותיהן.
משה אבוטבול: כל אלה שהיו בכל מיני תפקידים, שרי ביטחון וכל מיני דברים, בקריצת עין אפשרו להם לגור שם.
משה אבוטבול: זה מצד אחד.
משה אבוטבול: מצד שני, אנחנו רואים את הזחילה הבוטה שהולכת בנושא הזה של היישובים הפלסטינים שם, איך שהם ככה באים בתוך השטחים שלהם, קובעים עובדות, שם שותקים, שם מוותרים, שם מעגלים פינות, שם יודעים להסתיר כל מיני דברים.
משה אבוטבול: התקשורת מגבה.
משה אבוטבול: וחבל שתמר לא נמצאת פה.
משה אבוטבול: יש לי הרבה דברים להגיד לה בנושא הזה.
משה אבוטבול: החד-צדדיות הזאת חייבת להיפסק.
משה אבוטבול: ואני גם אומר פה עוד משפט קצת פוליטי.
משה אבוטבול: נפסיק עם כל ההצטעצעות.