GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
צבי האוזר: חברת הכנסת הילה שי וזאן.
הילה שי וזאן: תודה רבה כבוד היושב ראש.
הילה שי וזאן: אני שמחה להיות כאן.
הילה שי וזאן: דובר רבות בתחילת הדיון על ההתאמה בין הצורך לבין היכולות ועל כך אני לא ארחיב כי נאמר פה רבות.
הילה שי וזאן: אבל אני כן רוצה לדבר על משהו אחר.
הילה שי וזאן: במסגרת תנועה חברתית שייסדתי לפני כעשר שנים, קם פורום לוחמות בצה"ל.
הילה שי וזאן: זה היה מאוד מעניין.
הילה שי וזאן: ראיתי נשים שהשתחררו לא מזמן ובאו ואמרו שלא יעשו להן הקלות, הן לא רוצות שום דבר מעבר למה שצה"ל דורש, אבל שייתנו להן את האפשרות לנסות.
הילה שי וזאן: אגב, במאמר מוסגר, זה גם היה הפמיניזם בשנות ה-70.
הילה שי וזאן: לא באו וביקשו שייתנו להן איזה שהם מקדמי הגנה או אפליות מתקנות אלא אמרו שייתנו להן את האפשרות לנסות.
הילה שי וזאן: אני חושבת שהתהליך שהן עברו היה מדהים.
הילה שי וזאן: דיברו כאן על ההשפעה לאחר מכן בחיים הכלליים, בחיים הציבוריים.
הילה שי וזאן: צריך להבין שבפורום הזה שאני הקמתי – הייתה כאן חברתי חברת הכנסת אורנה ברביבאי שהגיעה לדבר – כינסתי פורום של נשות עסקים מאוד מאוד בכירות במשק בדרג של סמנכ"ל ומעבר לכך והן סיפרו שהן רואות שבדרך כלל המנכ"לים של אותן חברות – ובאמת מדובר בחברות הגדולות במשק – הם בדרך כלל גברים שהיו בתפקידים מאוד בכירים בצה"ל.
הילה שי וזאן: הרעיון היה דווקא לקחת את אותן הלוחמות שיצאו מאזור הנוחות שלהן והתנדבו לשירות יותר ארוך כי אנחנו יודעים – אגב, זו סוגיה אחרת – שהן יכלו לשרת שירות קצר יותר אבל בחרו לשרת את השירות הארוך יותר.
הילה שי וזאן: אותן נשים ליוו אותן מתוך מטרה שהן יוכלו אחר כך להיכנס לשוק העסקי ולהתקדם לעמדות מפתח?
הילה שי וזאן: דיברה כאן מור, אתה נפגשתי וישבתי אתה רבות וגם עם החברות שלה, ואני חושבת שהתפקיד שלנו חברי כנסת, בכלל התפקיד של מדינת ישראל, הוא לעודד את אותן נשים שלא מבקשות שום דבר מעבר לבקשתן להיות שוות בין שווים.
הילה שי וזאן: זו המטרה שלנו.
הילה שי וזאן: הן דור המחר.
הילה שי וזאן: באופן כללי, לגבי הדיון הזה, הגיע הזמן להוציא את השיקול המגדרי מצה"ל.
הילה שי וזאן: אגב, גם לגבי אורך השירות.
הילה שי וזאן: אמרתי זאת פעמים רבות בעבר.
הילה שי וזאן: כמו שהיום לוחמת משרתת את אותו אורך שירות כמו לוחם, אין שום סיבה שגם פקידה תצא לאזרחות ארבעה חודשים לפני שהאפסנאי יוצא.
הילה שי וזאן: יבוא צה"ל, יוציא את השיקול המגדרי ויחליט מה סוג השירות כפי שאני גם אומרת על גיל פרישה ששם צריך לקבוע משלח היד ולא המגדר.
הילה שי וזאן: גם כאן אותו דבר.
הילה שי וזאן: יבוא צה"ל ויגדיר מה סוג השירות ועל כך מה אורך השירות שנדרש ולא יבדיל בין נשים לגברים.
הילה שי וזאן: תודה.
צבי האוזר: חברת הכנסת מיכל קוטלר וונש.
מיכל וונש: תודה אדוני היושב ראש.
מיכל וונש: הילה אמרה חלק מהדברים שרשמתי ולכן אני אקצר מאוד.
מיכל וונש: אני חושבת שמדובר כאן בנושא של שקיפות.
מיכל וונש: זאת אומרת, הצבא צריך לרצות את התהליך הזה כיוון שהוא קובע קריטריונים ללא שיקולים מגדריים.
מיכל וונש: לקבוע שקיפות מלאה, מה הם הצרכים לכל תפקיד.
מיכל וונש: בצורה הזאת מנטרלים, ואני אומר שזה בזכות ולא בחסד.
מיכל וונש: אני זוכרת את אליס מילר בתקופתי בשירות הצבאי, אז היה חיל נשים.
מיכל וונש: אמנם התקדמנו רבות ולא כל הנשים עוברות דרך חיל הנשים לפני שהן נכנסות לכלל צה"ל, אבל בעצם יש כאן הזדמנות לשם השקיפות, לשם השיפור של הצבא עצמו וכמו שאמרתי, בזכות ולא בחסד, לייצר קריטריונים ברורים.
מיכל וונש: כמובן שיצטרך להיות איזון עם צורכי צה"ל, ואני מסכימה מאוד עם קביעתך אדוני היושב ראש שבסופו של דבר צריך לקבוע מהי מטרתו של צה"ל.
מיכל וונש: אני כן אומר משהו לגבי חלק מהדברים שאני שומעת על צה"ל כמדרגה שמאפשרת אחר כך מוביליות חברתית או כניסה גם לשולחנות סביבם אנחנו מתכנסים בכנסת.
מיכל וונש: כאן אני חושבת שיש אתגר לחברה הישראלית בכללותה והיא לא קשורה לצה"ל.
מיכל וונש: אנחנו צריכים לאתגר את המודל של מי ראוי להיות סביב קבלת שולחן ההחלטות.
מיכל וונש: זה הנושא.
מיכל וונש: הוא לא לדיון במקרה הספציפי הזה.
צבי האוזר: ייעודו של צה"ל הוא ניצחון.
צבי האוזר: הוא לא מוביליות.
מיכל וונש: נכון מאוד.
מיכל וונש: אני מסכימה.
מיכל וונש: מטרתו של צה"ל היא ניצחון וצה"ל לא יכול להיות המקום שבו אנחנו שוב ושוב מנסים לייצר את השינוי החברתי.
מיכל וונש: זאת אומרת, אפשר להחליט שכן, שצה"ל הוא המקום לייצר את השינוי החברתי, אבל השינוי החברתי או שינוי תפיסתי בהחלט דרוש.
מיכל וונש: העובדה שצריך להיות רמטכ"ל לשעבר או אלוף פיקוד לשעבר כדי להוביל מפלגה משמעותית במדינת ישראל, היא משהו שאנחנו צריכים לדבר עליו כחברה ולאתגר אותו כחברה ולא לקחת בחשבון אולי למשל כישורים משפטיים או מדיניים או אחרים שתורמים.
מיכל וונש: זה כבר אתגר של החברה הישראלית.
מיכל וונש: אני לא חושבת שצה"ל הוא המקום לאתגר את הנושא הזה.
מיכל וונש: אני רוצה לומר עוד משפט.
מיכל וונש: אני מסכימה אתך בהחלט שהניצחון הוא המטרה אבל השוויון הוא האמצעי.
מיכל וונש: הוא לא המטרה בפני עצמה.
מיכל וונש: אני טוענת שהצבא יהיה טוב יותר אם כך יתוקנו הדברים כדי לשקף את השוויון כאמצעי שמאפשר לכולם את המוביליות החברתית שאנחנו מדברים עליה, שהצבא הוא חלק או אולי לחלקנו חלק לקדם אותו ובסופו של דבר המטרה תושג בצורה נכונה יותר כמובן כלפי הנשים כמו מור.
צבי האוזר: חברת הכנסת אורנה ברביבאי.
אורנה ברביבאי: אני אדבר מהר כדי להספיק כמה שיותר טיעונים.
אורנה ברביבאי: אני חושבת שאם אני עולה רגע מאותו מסרק ברזל שסורקים אותו ופוצעים כבר 25 שנים במסרקות ברזל, נעלה רגע למה תפקידו של צבא ומדינה דמוקרטית, מבחינתי הוא הלגיטימיות של חברה לצבא ולהבין את רחשי הציבור.
אורנה ברביבאי: לא יכול להיות שב-2020 בואך 2021 צה"ל לא מבין שיש צעירות כמו מור שאומרות שאני לא מוכנה שיתייחסו אלי באופן שונה רק כי נולדתי אישה.
אורנה ברביבאי: אני חושבת שאם צה"ל ימשיך לעסוק בקידוש ערך השירות של הגברים ויילחם עד הקצה על החרדי האחרון שיתגייס לצה"ל אבל לא יבין שצריך להתייחס לנשים לא כאיזה כוח עומד בסתירה לערך הניצחון, גם בעיניי ההצבה של המשוואה הזאת, אם רוצים לנצח אז צריך להבטיח שאין נשים או צריך לבדוק מה הנזק שגורמות נשים לערך הניצחון.
אורנה ברביבאי: מה פתאום המשוואה העקומה הזאת?
אורנה ברביבאי: כדי לנצח צריך להבטיח שהמתאימים והמתאימות ביותר, שמדינת ישראל יודעת להעמיד, בכמות, באיכות ובזמן יגיעו לתפקידים ולא בהבחנה מגדרית.
אורנה ברביבאי: אני חושבת שכל דבר צריך זמן, צריך תהליכים וצריך בשלות אבל אני שואלת לגבי הציטוט של בג"ץ לפני 25 שנים של אליס מילר, ב-1995 קובע בג"ץ שעקרון היסוד הוא כי כל התפקידים בצה"ל אמורים להיות פתוחים בפני נשים.
אורנה ברביבאי: למנות ועדה עכשיו, אני מציעה ששאלת היסוד של הוועדה – ואני מדברת מכאן לרמטכ"ל וראש אכ"א – לא תהיה האם לפתוח את כלל המקצועות אלא משמעות פתיחת כלל המקצועות באופן הכי אפקטיבי.
אורנה ברביבאי: היום 46-45 אחוזים מהנשים לא מתגייסות וזה כאילו עובר בצד משום שמקומן של נשים בחברה הישראלית ממש לא שווה למקומם של הגברים.
אורנה ברביבאי: צה"ל בא לכאן לוועדה הזאת שוב ושוב ואומר שלגבי אורך השירות הוא לא מסתדר עם קיצור שירות ל-30 חודשים למרות שעכשיו זה מעוגן בחוק והוא מבקש להאריך ל-32 חודשים.
אורנה ברביבאי: איך אפשר לספר לנו שצה"ל צריך כל כך הרבה אנשים ולומר שנשים שמסוגלות כמו מור וכמו אחרות, נשים שיכולות, אני בכלל מדיר אותה כי היא רק אישה ואני לא צריך אותה מול אורך השירות.
אורנה ברביבאי: אי אפשר יותר לדבר בשפה כפולה.
אורנה ברביבאי: צריך לפתוח את כל המקצועות מיד, להפסיק לעשות ועדות על גבי ועדות על גבי ועדות ולהגיד שאני עיוור לעניין המגדרי, אני רואה את זה באופן שווה, במקום ששוויון – ושמעתי את חלקם של חברי הכנסת, בעיקר גברים – הוא פריבילגיה.
אורנה ברביבאי: אתה יכול ללכת אחורה ולבדוק ציטוטים, גם בוועדה הזאת.
אורנה ברביבאי: אל תנסו למצוא אזכורים הפוכים כי לא תמצאו.
אורנה ברביבאי: נשים צריכות להיות בכל מקום וכל הטיעונים על פיזיולוגיה ועל שונות, כאילו אנחנו הזויות שלא מבינות שיש פער ביולוגי-פיזיולוגי בין גבר לאישה, הוא קשקוש משום שאנחנו אומרים שכמו שיש גברים שהם פחות מהממוצע ופחות מהיכולות, יש נשים שהן יותר מהממוצע.
אורנה ברביבאי: אל תפחיתו בערכה של אישה רק כי היא נולדה אישה.
אורנה ברביבאי: להפך, תפתחו את הכול בפניה וכמובן תביאו אותה להישגים מרשימים בתוך הצבא ומחוץ לצבא.
צבי האוזר: חברת הכנסת מרב מיכאלי.
צבי האוזר: נדמה לי מרב שיש לך היום יום הולדת.
צבי האוזר: ברשותך, בשם כל הוועדה נברך אותך לרגל יום הולדתך.
מרב מיכאלי: תודה רבה.
מרב מיכאלי: לכבוד יום הולדתי הוועדה יכולה לקבל החלטה לאשר את הצעת החוק שלי.
מרב מיכאלי: האמת שאני בסערת רגשות מהדיון ואני ממש לא יודעת מהיכן להתחיל.
מרב מיכאלי: קודם כל, אני אדבר על הצד הטוב של מה שקורה.
מרב מיכאלי: בוועדה הזאת, יכול להעיד מנהל הוועדה שמואל לטקו, בכנסת ה-19 ובכנסת ה-20, נשמעו בנושא הזה מסביב לשולחן משרתים לשעבר בצבא שאמרו כל מיני מילים כמו "אבל נשים לא יכולות לדרוך על הקלאצ' של הטנק" או כל מיני טקסטים כאלה.
מרב מיכאלי: ברוך השם אני מאוד מאושרת שהמשרתים לשעבר בצבא הגנה לישראל בשולחן היום כבר לא אומרים את הדברים האלה אלא אומרים דברים אחרים.
מרב מיכאלי: אנחנו מתקדמות בחיים וזה נהדר.
מרב מיכאלי: אבל האמת היא שזה ממש עצוב משום שצה"ל יכול היה להיות בחוד החנית של הקדמה המבצעית, לא של זכויות האדם כי בסופו של דבר מדובר בצבא וככל שאנחנו רוצות שצה"ל יהיה צבא עם מודעות גבוהה לזכויות אדם, מדובר בצבא, אלא חוד החנית של המבצעיות.
מרב מיכאלי: במקום זה, במקום ב-2007, ב-2008 ואחרי הוועדה הנוספת שהיא הוועדה של אהרון חליבה שהיום הוא אלוף במטכ"ל, במקום אז להתחיל את ההטמעה של שוויון הזדמנויות ופשוט שיבוץ, מיון ואבחון לפי האדם הנכון לתפקיד הנכון, לבחון לפי כישורים ויכולות ולא לפי אברי רבייה או מגדר.
מרב מיכאלי: במקום זה, כל הצבאות המודרניים, כולם עד האחרון שבהם, עקפו את צה"ל והוא היום מפגר מאחור עם טיעונים פתטיים, מביכים ועלובים שהוא בעצמו הרי אמר אותם בבג"ץ לפני 25 שנים על אליס מילר והוא בעצמו כבר נוכח שזה קשקוש ובלבול מוח וכישלון.
צבי האוזר: אמנם יש לך יום הולדת, אבל אני מבקש לקצר.
מרב מיכאלי: אנחנו חוזרות וחוזרים על הטיעונים האלה עד זרה כבר.
מרב מיכאלי: מדובר בקיבעון, בשוביניזם, בחוסר נכונות לוותר על פריבילגיות, באיזה מאבק לשמר איזו גבריות ישנה, אנכרוניסטית ובאמת פתטית.
מרב מיכאלי: תסלחו לי מאוד.
מרב מיכאלי: יש צורך לעבור להסתכל על נשים כעל בני אדם.
מרב מיכאלי: וואו, וואו, וואו.
מרב מיכאלי: צה"ל יכול להתקדם אל העידן המודרני.
צבי האוזר: חברת הכנסת קרן ברק.
קרן ברק: בוקר טוב.
קרן ברק: אני אהיה קצרה כי כל הדברים שרציתי לומר כבר נאמרו.
קרן ברק: אני מסכימה עם זה שתפקידו של צה"ל לנצח ותפקידה של מדינת ישראל הוא לגדול, לצמוח ולהתפתח.
קרן ברק: בשני המקרים האלה תפקידן של הנשים, תרומתן של הנשים לשני הדברים האלה היא עצומה.
קרן ברק: הנשים יכולות גם לגרום לצה"ל לנצח וגם הן מובילות לפיתוחה ושגשוגה של מדינת ישראל.
קרן ברק: במדינה בה אנחנו כמדינה מכריחים כל אזרח להתגייס לצה"ל, כל אחד חייב בחובת גיוס, אנחנו לא יכולים ביד אחת להכריח את כל אחד להתגייס וביד השנייה לשים תקרה.
צבי האוזר: לא כל אחד חייב.
קרן ברק: כל אחד חייב.
צבי האוזר: חובת הגיוס היא לא על כל אחד.
צבי האוזר: זה דיון אחר אבל תמשיכי.
קרן ברק: הבנתי שעכשיו אתה מדבר על משהו אחר.
קרן ברק: אנחנו לא יכולים בצד אחד לומר שיש חובת גיוס ובצד השני לומר, כן, אבל.
קרן ברק: לחלק אנחנו שמים איזושהי תקרה ואנחנו נחליט למה כן ולמה לא.
קרן ברק: אי אפשר.
קרן ברק: או שתורידו את החובה הזאת ותאמרו שתחליטו אם אתן מעוניינות או לא כי זו הרשימה לתרום בה, או שתאמרו שאתן חייבות ולכן תפתחו את הכול.
קרן ברק: בעיניי זה המסר החשוב ביותר.
קרן ברק: אנחנו מחייבים, אז אנחנו נותנים את כל האופציות.
קרן ברק: אנחנו נותנים את כל האופציות אך ורק לפי כישורים, לפי יכולות, לפי יכולות פיזיות ולפי יכולות מנטליות.
קרן ברק: אני מלווה את הנשים האלה וגם את בג"ץ הטנקיסטיות ומי שמכיר בטנקים לא כל אחד שמגיע לשריון הוא נינג'ה שעומד בכל הקריטריונים.
קרן ברק: רוב הנשים שהן אפילו יותר חזקות.
קרן ברק: לכן אם אתה לוקח את הפרמטרים, אתה צריך לקחת אותם שוויוני מהתחלה ועד הסוף בלי הקלה לא לכאן ולא לכאן.
קרן ברק: ברגע שיש את הפרמטרים האלה, אתה צריך לפתוח את הכול לכולן כי תרומתן, יש נשים שרוצות ותרומתן תהיה הרבה יותר גדולה של הרבה מאוד גברים.
קרן ברק: אנחנו לא יכולים להתעלם או לומר שאנחנו לא זקוקים להן כי אנחנו כן זקוקים להן בצבא כדי לנצח.
קרן ברק: אני מבקשת מהוועדה.
קרן ברק: אני חושבת שיש כאן איזושהי תמימות דעים סביב השולחן הזה אבל יש עדיין ועדה שמתכנסת בצבא שלשמחתי בג"ץ קצב לה עד אפריל ולא כמו שהם רצו לשנה קדימה, אבל מה שאותי מפחיד זה שהוועדה הזאת תבקש עוד הארכה ועוד הארכה.
קרן ברק: תפקידנו כאן ככנסת לומר לא יהיו הארכות.
קרן ברק: תפקידכם עכשיו לא לומר האם אלא לומר איך.
קרן ברק: אנחנו כאן נשאל אתכם, נבקר אתכם ונשאל איך ההתקדמות שלכם עד אפריל כדי שבאפריל הם יבואו עם מסקנות אמיתיות של איך.
קרן ברק: זה מה שלי חשוב שיצא מהוועדה כאן, מהחשש שצה"ל יגיע עוד פעם לבג"ץ באפריל ויגיד שהוא לא הספיק.
קרן ברק: התפקיד שלנו שהם יאמרו הספקנו, איך ועם תוכנית מפורטת.
מרב מיכאלי: אדוני, אני רוצה להצטרף בבקשה בכל תוקף להתנגדות לקשקוש הזה של הפיילוט.
מרב מיכאלי: זה חרפה ואסור שיקרה.
צבי האוזר: מילות סיכום, ממש דקת סיכום, למציעים.
יאיר גולן: הכשרתי מאות חיילות ועשרות מפקדות בפיקוד העורף, ביחידות מבצעיות, ואני אומר חד משמעית שמבחינת כושר לחימה, יכולת פיקודית כולל באירועים מבצעיים ומבחינת החיזוק הכללי של המסגרת ברמה הערכית, הנורמטיבית הסטנדרט המבצעי, בכל הפרמטרים האלה שילוב הנשים ביחידה הוכיח את עצמו כחיובי ביותר, ללא בעיות פיזיולוגיות.
יאיר גולן: כשעושים את הדברים נכון, אין בעיה.
יאיר גולן: לכן אפריל 2021, אנחנו נותנים את פרק הזמן הזה.
יאיר גולן: אני ממליץ לתת את פרק הזמן הזה לצה"ל אבל באפריל 2021 הצבא צריך להציג איך הוא פותח את כלל התפקידים לשירות נשים ושלבים נוספים בשירות שוויוני כי פתיחת תפקידים היא לא סוף פסוק בנושא של שירות שוויוני.
יאיר גולן: אני מציע שכל שאר הנושאים בנוגע לשירות שוויוני ימשיכו ויידונו על ידי הוועדה בהמשך.
רם בן ברק: אני מאוד שמח שבוועדה הזאת אין חילוקי דעות לגבי נושא הדיון ויש כאן הסכמה מקיר לקיר שאנחנו צריכים את הנושא הזה להביא לידי סיום ולפתוח את כל מקצועות הצבא לכלל המשרתים, בין אם אלה נשים ובין אם אלה גברים.
רם בן ברק: אני מצטרף מאוד למה שאמרה חברת הכנסת קרן ברק לגבי תפקידה של הוועדה שאגב, טוב הייתה אם לא הייתה קמה והייתה קמה כדי להגיד איך ולא להגיד מה.
רם בן ברק: אני חושב שזאת הערה מאוד חשובה.
רם בן ברק: צריך להקפיד שבאפריל 2021 תהיה כאן תוכנית עבודה איך משלבים את הנשים בכל המקצועות שהצבא יכול להעמיד.
רם בן ברק: תודה רבה.
צבי האוזר: חברים, אני רוצה להודות לחברי הכנסת שיזמו את הדיון.
צבי האוזר: אני חושב שהדיון חשוב ונוהל כאן במסגרת דיון מהיר ולכן לוחות הזמנים שלנו היו קצרים.
צבי האוזר: נדמה לי שהדברים הובהרו הן על ידי חברי הכנסת, הן על ידי האורחים ושמענו את צה"ל ונדמה לי שגם צה"ל שמע אותנו בהקשר הזה.
צבי האוזר: ברשותכם, אני רוצה לסכם את הדיון הזה בדברים הבאים.
צבי האוזר: הוועדה רואה במשימת הניצחון ייעודו המרכזי של צבא ההגנה לישראל.
צבי האוזר: על צה"ל לעמוד במשימתו ללא אפליה בין נשים וגברים, על צה"ל לשאוף לתת לכל אדם למצות יכולותיו בשירות צבאי, אישה כגבר והוועדה קוראת לוועדה בראשות מפקד מז"י לבחון פתיחה לשירות של כלל מקצועות צה"ל ברוח דברים אלה.
צבי האוזר: הוועדה תמשיך לעקוב אחר הנושא ולאחר מסקנות הוועדה כפי שיוצגו בפניה לרבות באמצעות ועדת המשנה, אורנה, זה בקשר שלך.
צבי האוזר: ברשותך, אני רוצה להצביע.
צבי האוזר: מי נגד.
צבי האוזר: הדיון הסתיים.
אורנה ברביבאי: הדיון הקודם, על אף חשיבותו הרבה, גלש ואנחנו רוצים לצמצם פערים.
אורנה ברביבאי: הדיון הוא דיו מהיר לבקשתו של חבר הכנסת אלעזר שטרן שביקש לדון בדרכי הסיוע לחיילים משוחררים במיוחד על רקע תקופת הקורונה וכל המשברים הכלכליים הנלווים לכך, ואולי מעבר למשברים הכלכליים.
אורנה ברביבאי: ראיתי שיש לנו חברים רבים ב-זום ולכן אני אצמצם את ההתייחסויות.
אורנה ברביבאי: מי שידבר, יהיה תת אלוף מישל ינקו ראש מטה אגף כוח אדם שיקיף או יכלול בהתייחסויות שלו גם את ההיבט המקצועי.
אורנה ברביבאי: תדבר רונית אסא, סגן ראש אגף חיילים משוחררים.
אורנה ברביבאי: הילה סופרמן הרניק מנהלת הפיתוח המקצועי של משרד הרווחה ואם נידרש גם להתייחסות של משרד המשפטים, נגיע גם אליו.
אורנה ברביבאי: נתחיל בדבריו של חבר הכנסת אלעזר שטרן.
אורנה ברביבאי: הדיון הוא דיון פתוח.
אלעזר שטרן: שלום גברתי.
אלעזר שטרן: מדינת ישראל נמצאת במשבר בעיקר סביב תעסוקה או ליתר דיוק אבטלה ומוצאת פתרונות לאוכלוסיות שלמות.
אלעזר שטרן: רק אתמול בבניין הזה אושר בוועדת הרווחה שמשרתים חרדים בשירות לאומי אזרחי שהמקום נסגר, מקבלים מענק של אלפי שקלים.
אלעזר שטרן: היחידים שאנחנו כרגיל זורקים הצידה לצערי הרב, אלה חיילי צה"ל.
אלעזר שטרן: זאת אומרת, חייל צה"ל שמשתחרר מצה"ל בזמנים כאלה מתקשה למצוא עבודה שלפני כן יכול היה למצוא אותה.
אלעזר שטרן: אני הגשתי את הבקשה הזאת, אדוני מנהל הוועדה ואני מוחה על כך, לפני ארבעה חודשים.
אלעזר שטרן: אני לא יודע מה זה אומר על הוועדה.
אלעזר שטרן: אני בטוח שהנושא הוא חשוב ואני לא מבין למה לקח ארבעה חודשים לדיון.
אלעזר שטרן: חייל ממוצע הרי לא מתחיל לעבוד למוחרת השחרור, אז אל תיתן לו דמי אבטלה מיום למוחרת השחרור אלא תן לו את זה שלושה חודשים לאחר מכן כי אז חלקים גדולים כן מתחילים לעבוד במיוחד שאתה יודע שאת הכספים האלה אתה נותן להרבה אחרים.
אלעזר שטרן: אני הגשתי הצעת חוק ברוח הדברים האלה אחרי שלא התקיים כאן דיון.
אלעזר שטרן: אני חושב שגם ועדת החוץ והביטחון צריכה למנוע את האפליה הקשה הזאת כלפי חיילי צה"ל.
אלעזר שטרן: מדינת ישראל דואגת לכל כך הרבה אוכלוסיות, וטוב שכך ועיני לא צרה, לא יכול להיות שלחיילים המשוחררים אנחנו לא נדאג ונזרוק אותם בשולי הדרך.
אלעזר שטרן: במשפט אחרון אומר שוב.
אלעזר שטרן: הבניין הזה אתמול ידע לדאוג לחרדים שלא מוצאים עבודה, שעושים שירות אזרחי לאומי וטוב שהוא עשה כי צריך לדאוג להם אבל באותו זמן לדוגמה חיילים חרדים או שיש להם היתר עבודה פרטי או שהשתחררו ועכשיו לא מוצאים עבודה והם לא מקבלים כלום.
אלעזר שטרן: זאת מציאות שאסור לנו להשלים אתה.
אורנה ברביבאי: אנחנו נעבור לתת-אלוף מישל ינקו, ראש מטה אגף כוח אדם.
אורנה ברביבאי: נשמח אם תתייחס במילה לנושא הפרט היום כפי שאתה רואה אותו בצבא בהקשר של הקורונה, הפערים, הקושי, המורכבות והאופן שבו צה"ל מתמודד במהלך שירות והדרך שבה אתה רואה את הצרכים לתת לחיילים עם השחרור שלהם.
מישל ינקו: בוקר טוב.
מישל ינקו: זה בהחלט דיון משמעותי וחשוב עבורנו במסגרת המאמצים שאנחנו מקיימים.
מישל ינקו: צריך להגיד שמתחילת הקורונה החוויה שאנחנו חווים בטיפול במשרתי החובה, בדגש על האוכלוסיות המיוחדות אבל לא רק, הולך ומתעצם.
מישל ינקו: אני מתאר לעצמי שבטח בפורום המשמעותי הזה לא צריך להרחיב.
מישל ינקו: אתה פוגש בעצם את התופעות שפוגשות את הקושי לאוכלוסייה האזרחית ובמחזורי הגיוס האחרונים אנחנו רואים הרבה פניות של חיילים שנדרשים לסיוע כלכלי לאו דווקא אוכלוסיות שהן אוכלוסיות מוכרות.
מישל ינקו: הרבה יותר באזורים כפי שהוגדרו בעבר כאזורים אפורים ואני יכול להגיד שסדר גודל – אם אני מסתכל על תקופה מקבילה לפני הקורונה – אנחנו רואים הרחבה בבקשות בסדר גודל של 25 אחוזים ועלייה בהיקף הסיוע שאנחנו נדרשים לתת לאוכלוסיות ייחודיות שחלקן בזכאות לתשלומי משפחה לאור מצב משפחתי לא פשוט.
מישל ינקו: אני אומר את זה כאן כי גם אנחנו בצה"ל כרגע – ואני משייך את הדברים לתקופת השירות – עושים כל מה שאפשר ומפנים את כל המשאבים הנדרשים כדי כן לקיים את המאמץ הזה שמאפשר לחיילי החובה שלנו, במסגרת השירות הצבאי, לקבל את הסיוע המקסימלי שאנחנו יודעים לתת.
מישל ינקו: זה בא לידי ביטוי במענקים ייחודיים, זה בא לידי ביטוי ביכולת שלנו בסיוע לחיילים בודדים, אפילו להשאיר בתקופות החגים חיילים בשירות סדיר נוסף שהביעו רצון להישאר יחד אתם באזורים מוכרים, באזורים שיש בהם יכולת ללון ומפקדים שמטפלים בהם.
מישל ינקו: אני אור את זה כאן כי אנחנו אל מול ההתפתחות הזאת כרגע עושים מאמץ מאוד משמעותי, אם זה בחלוקת תווי מזון בהיקפים גדולים, אם זה במענקים ייחודיים ובעיקר יכולת להפנות משאבים לטובת חיילי החובה במסגרת השירות הצבאי שלהם.
מישל ינקו: צריך להבין שלמעט האוכלוסיות הייחודיות שהם חיילים בודדים, ביום שבו משתחררים מצה"ל המפגש עם החיים האזרחיים בסופו של יום הופך להיות הרבה יותר מאתגר.
מישל ינקו: בחיילים הבודדים אנחנו ממשיכים את הטיפול לפחות בחצי השנה לאחר השחרור שלהם.
מישל ינקו: במסגרת השחרור אנחנו מקיימים הרבה מאוד הכנה לאזרחות גם בהיבטי מקצוע לחיים, גם בהיבטים של היכולת לייצר השכלה.
מישל ינקו: אני חושב שאחד המדדים המשמעותיים ביותר שבאים לידי ביטוי את המגמה, תסתכלו על תוכנית פנים ללימודים.
מישל ינקו: בשנה לפני הקורונה, היקף המצטרפים לתוכנית פנים ללימודים היה בסדר גודל של 5,000 חיילים שהצטרפו.
מישל ינקו: השנה, עד היום, אנחנו עם היקף של 13,000 חיילים שמבקשים להיות חלק מהתוכנית הזאת.
מישל ינקו: זה אומר שההיקפים האלה מצביעים באמת על היכולת לחפש כל פתרון אפשרי לרצף תעסוקתי או לרצף של לימודים מיד בסיום השירות הצבאי.
מישל ינקו: אני מתאר לעצמי שחימ"ש יפרטו יותר לגבי מסגרת השחרור והיציאה מצה"ל והזכויות של אותם חיילים משוחררים.
מישל ינקו: אם אני מסכם אם נידרש בעתיד, אנחנו בהחלט ערים לאתגרים האלה.
מישל ינקו: אנחנו מרגישים את השוני ואת העוצמות והצורך שלנו לסייע יותר לחיילי החובה במסגרת השירות הצבאי שלהם ובהחלט מבינים שזה חלק מהאחריות שיש לנו כלפי אלו שמחליטים להגיע לשירות משמעותי עבור המדינה ויש חשיבות גם לייצר להם את האופק מיד אחרי השירות הצבאי.
אורנה ברביבאי: אני אשמח אם תענה בקצרה על הפערים כפי שאתה רואה אותם היום, לא רק באופן שבו אתם מלווים אלא איזה פערים יש לכם ומה הסיבות.
אורנה ברביבאי: הדבר הנוסף הוא מה אתם חושבים שהמדינה בממשק של צבא-חברה עם השחרור של החייל צריכה לעשות למען אותם חיילים משתחררים.
מישל ינקו: שוב, בהחלט נתקלים בהרבה מאוד בקשות של חיילי חובה בהיקפים הרבה יותר גדולים מכפי שהכרנו.
מישל ינקו: אני לא אפרט כאן מספרים.
מישל ינקו: אני יכול להגיד שזה עלה בעשרות אחוזים בהיקף הסיוע המתבקש היום לחיילים אל מול שנה רגילה שגם בה התמודדנו עם אוכלוסיות מתקשות.
מישל ינקו: אנחנו מרגישים את זה.
מישל ינקו: אנחנו מפנים הרבה יותר כלים היום לתת את המענה תוך כדי השירות הצבאי עם הרבה מאוד פעילות.
מישל ינקו: שוב אני אומר שהאחריות שלנו כצה"ל והאפשרויות שלנו מתוחמות בעיקר לשירות הצבאי שלהם כחיילים מן המניין.
מישל ינקו: בהסתכלות קדימה, בהחלט כשהחיילים היום יוצאים מהשירות הצבאי, יש חשיבות שלנו כמדינה תחת ההוקרה הזאת, בטח לחיילים לוחמים, אבל לא רק, לאפשר יכולת להתקיים בצורה מכובדת ביום שאחרי.
מישל ינקו: באמת חשוב שנכון שמי שיפרט כאן אל מול המאמצים האלה, זה אגף חיילים משוחררים.
אורנה ברביבאי: אני תכף עוברת אליה.
אורנה ברביבאי: אתה יכול לומר מילה על נושא שכר הדירה שפורסם השבוע לחיילים בודדים?
מישל ינקו: זאת זכאות שהם מקבלים כחלק מהיכולת שלהם לצאת במסגרת שער היציאה במסגרת חיימ"ש.
מישל ינקו: יחד עם זאת אנחנו מבינים שזה אירוע שחייב להיות מטופל כי יש פגיעה משמעותית בחיילים שמשתחררים, באוכלוסיות האלה.
אורנה ברביבאי: אני רוצה להפנות את השאלה לרונית אסא, סגן ראש אגף חיילים משוחררים במשרד הביטחון.
רונית אסא: שלום לכולם.
רונית אסא: אני אפרט את דרכי הסיוע לחיילים משוחררים.
רונית אסא: אני אציין שהתקופה היא אחרת, תקופת משבר לכולנו ובהחלט זה משפיע גם על האוכלוסייה בה אנחנו עוסקים, החיילים המשוחררים.
רונית אסא: אני אדבר על ארבע אשכולות.
רונית אסא: אני אתחיל מהנושא של מענקי סיוע.
רונית אסא: גם שלחנו לכם שקפים.
רונית אסא: מענקי דיור קורונה שבעצם האגף טיפל ונתן מענקים לשלוש פעימות בסך 4,000 שקלים ל-2,100 חיילים משוחררים בודדים זכאי שכר דירה.
רונית אסא: באוכלוסייה החדשה, פעימה שלישית – 550 משוחררים נוספים.
רונית אסא: מענק נוסף שניתן בסך 500 שקלים למשוחררי 2020 – 31 מיליון שקלים לכלל משתחררים בשנה זו לרבות מסיימי שירות לאומי ואזרחי.
רונית אסא: אני אציין שאנחנו שילמנו מה שנקרא עד עכשיו ועדיין צריכים להשלים את התשלום עבור משוחררי דצמבר.
רונית אסא: מבחינת הפיקדון.
רונית אסא: פיקדון קורונה.
רונית אסא: נעשה שינוי מתוך הראייה שאנשים באמת נכנסו לתקופה של משבר.
רונית אסא: עד כה ההפקדות היו לשש מטרות אבל מאז הקורונה אנחנו מאפשרים לקחת את הפיקדון לכל מטרה.
רונית אסא: לא צריך להגביל את החייל המשוחרר לקחת רק למטרות שהוגדרו על פי החוק.
רונית אסא: מה שנקבע זה 11,000 למשוחררים ב-18 החודשים האחרונים, 7,500 לוותיקים שזה עד חמש שנים מהשחרור.
רונית אסא: כאשר אנחנו מנתחים את הנתונים ניתן לראות שהמשיכות הן לא גבוהות.
רונית אסא: אנחנו מדברים על משהו כמו 30 אחוזים ביצוע בלבד.
רונית אסא: זה מצביע שהרבה חיילים משוחררים לא מממשים ובאמת שומרים את הכסף למטרות של לימודים, הכשרות ומטרות אחרות.
רונית אסא: דבר נוסף שנעשה, זה פיקדון מפוצל.
רונית אסא: היום החיילים המשוחררים לא נדרשים ללכת לבנקים כמו שהיה במשך שנים מאוד רבות.
רונית אסא: אפשר דרך האתר ובלחיצת קליק לקבל את המענק.
רונית אסא: אחוזים מאוד בודדים נדרשים להגיע ולממש את זה באמצעות בנק הדואר.
רונית אסא: אנחנו רואים – כפי שאמר מישל ינקו – בנושא של מועמדים ללימודים את הגידול.
רונית אסא: הרבה מאוד חיילים משוחררים, היום כבר אין את הטיולים לחוץ לארץ ויותר נשארים בארץ.
רונית אסא: אנחנו רואים שיותר ויותר פונים למסלול של הלימודים ויש לנו עלייה.
רונית אסא: אנחנו כבר מתקרבים ל-14,000 נרשמים נכון לימים אלה.
רונית אסא: הכשרות מקצועיות, זה אשכול נוסף.
רונית אסא: יש לנו גם את ההכשרות המקצועיות שנעשות באמצעות שער היציאה, שזה כמובן בשיתוף צה"ל.
רונית אסא: יש לנו פרויקטים של חממה, לוחמים להייטק וכדומה וזה בשלב של לקראת השחרור.
רונית אסא: ויש הכשרות מקצועיות במסגרת מכרז שנותנים לכלל החיילים המשוחררים בתקופת השחרור וכמובן זה תקף גם לאוכלוסיות ייחודיות, אם זה פיתוח תוכנה ללוחמים, קריירה וכמובן כל מה שנקרא הכשרה בקצה שיש לה השמה.
רונית אסא: אשכול אחרון ונוסף הוא כל ההתאמה שלנו וההנגשה של המידע.
רונית אסא: בעצם עשינו מהפכה.
רונית אסא: אם היה שם מה שנקרא לעשות התאמות בלוחות זמנים אחרים, בעצם עבודה אחרת.
רונית אסא: במקום ייעוצים, להפוך לייעוצים טלפוניים, לעשות הרצאות ב-זום, לעשות כנסים, לעשות פייס-לייק, בעצם אנשים תוך כדי הרצאות בפייסבוק מקבלים תובנות על זכויות והם יכולים תוך כדי לשאול שאלות.
רונית אסא: הרבה פרסומים, צמצום של העברת טפסים, יותר עבודה מרחוק, תגבור מוקד חיילים משוחררים מאחר ויש גידול מאוד מאוד משמעותי במספר הפונים.
רונית אסא: עשינו גם שיתוף פעולה עם ביטוח לאומי מבחינת הנגשת מידע להבטחת הכנסה באמצעות SMS ששלחנו, הנגשת מידע באמצעות רכזים במרכזי הצעירים ועוד הרבה מאוד צמצומים ופעילויות שאנחנו יכולים להרחיב עליהם הרבה, מבחינת כל ההנגשה בדיגיטל ומהפכה במישור הזה.
אורנה ברביבאי: אני רוצה בבקשה לשאול אותך לגבי הפער.
אורנה ברביבאי: אנחנו למדים, כמי שמבינים חשיבות של מדיניות וקבלת החלטות מערכתיות, את הפער בסוף, בקצה, לחייל שהשתחרר ואין לו עורף משפחתי או שיש לו והמשפחה חסרה בעצמה בעקבות כל המציאות הכלכלית של הקורונה.
אורנה ברביבאי: האם יש מענה מיוחד למענקים ספציפיים, לדרך טיפול ייחודית בחייל בקצה שהשתחרר ושאין לו לאן ללכת?
אורנה ברביבאי: האם אתם נותנים מענה ייחודי גם לצרכים מיוחדים בזמן אמת?
רונית אסא: בעיקרון ההטבות שאנחנו נותנים, אם זה ניתן על פי חוק, כמו שציינתי ייתנו את המענקים לבודדים בתקופה של הקורונה.
אורנה ברביבאי: אין מענה.
רונית אסא: בנושא של שאר הדברים, באמת יש הרבה פעילות בנושא הזה.
רונית אסא: בנוסף המחוזות עשו פעולות יזומות של יצירת קשר גם עם האוכלוסיות של הבודדים, למפות ולנתב ולעמוד אתם בקשר.
אורנה ברביבאי: מה תקציב האגף לחיילים משוחררים לשנה?
אורנה ברביבאי: אני לא עושה לך בוחן פתע אבל אני רוצה להגיד לך הרבה מאוד.