GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
צבי האוזר: בכל זאת, ביקשנו משי.
שי הר-צבי: אני מקווה שישמעו אותי טוב.
ניצן הורוביץ: צביקה, מה שמוזר הוא שלא הזמנתם לדיון שום נציג של המדינות הזרות שבהן מדובר ושום נציג של הארגונים שבהם מדובר, אלא רק מצד אחד.
ניצן הורוביץ: כל המוזמנים כאן תוקפים את זה.
שי גליק: לדיון שלך הוזמנו מתנחלים?
שי גליק: גם לא.
ניצן הורוביץ: - - -
קריאה: אתה מייצג אותם היטב.
שי גליק: בדיון הבא יוזמנו מתנחלים.
שי הר-צבי: אתם מצליחים לשמוע אותי?
צבי האוזר: אפשר להעלות את שי הר-צבי?
צבי האוזר: שי, בבקשה.
צבי האוזר: שומעים אותך.
צבי האוזר: הוא ראש אגף בכיר ניהול המערכה – זה לא מחקר – במשרד לעניינים אסטרטגיים.
שי הר-צבי: אני רואה אתכם.
שי הר-צבי: אתם שומעים אותי?
ניצן הורוביץ: אין מה להגיד...
שי הר-צבי: ראשית, אני מקווה שתשמעו אותי כי אני גם בבידוד.
קטי קטרין שטרית: שומעים, שומעים.
קטי קטרין שטרית: נו, קדימה.
שי הר-צבי: מצוין.
שי הר-צבי: בוקר טוב לכולם.
צבי האוזר: שי, אני שוב נאלץ לקטוע אותך.
ניצן הורוביץ: בגל השלישי.
צבי האוזר: כן, בגל השלישי נצליח.
איתי פישר: אדוני היושב-ראש, האם אני יכול לדבר במקום שי הר-צבי?
איתי פישר: אני איתי פישר מהמשרד לנושאים אסטרטגיים.
איתי פישר: האם אני יכול לדבר במקומו?
איתי פישר: אומר כמה נקודות של המשרד לנושאים אסטרטגיים: חשוב לנו להדגיש שהמשרד לנושאים אסטרטגיים לא עוסק בכלל בארגונים ישראליים, כפי שגם ראובן עזר מהמל"ל אמר, מתוקף הנחיה של היועץ המשפטי לממשלה.
קריאה: מי מדבר?
צבי האוזר: איתי פישר, ראש תחום בכיר זירה מערבית.
איתי פישר: זה אינטרס של מדינת ישראל שארגונים פלסטיניים יקדמו סיוע כספי לצרכים הומניטריים.
איתי פישר: הבעיה נוצרת, כשארגונים כאלה מקדמים דה-לגיטימציה של מדינת ישראל או מקיימים קשרים עם גורמי טרור.
איתי פישר: כמובן שכל ביקורת על מדינת ישראל לגיטימית.
איתי פישר: אנחנו עוסקים ופועלים מול האיחוד האירופי, כמובן בתיאום עם המל"ל ומשרד החוץ, רק לגבי ארגונים שמקדמים חרמות על ישראל ו/או בעלי קשרים לגורמי טרור.
איתי פישר: השינוי, שראובן מהמל"ל הזכיר, על הכנסת סעיף לחוזים למענקים של האיחוד האירופי עם ארגונים פלסטיניים, כבר הביא תוצאות והתפתחויות חיוביות.
איתי פישר: למשל: רק בקיץ האחרון ארגון פלסטיני בשם "בדיל" – אני מניח שחלק מכירים אותו – הודיע שהאיחוד האירופי הודיע לו במכתב רשמי על ביטול של מענק בגלל שהוא לא הסכים לחתום על אותו סעיף שמנתק אותו מגורמי טרור.
איתי פישר: זאת אומרת, הם לא הסכימו לחתום על הסעיף, ובגלל זה הם לא קיבלו את המימון של האיחוד.
איתי פישר: אנחנו כן מצפים שהאיחוד, כמו מדינות אחרות באירופה ידרשו מהארגונים.
איתי פישר: פה הבעיה: לצערנו, רוב הארגונים הפלסטיניים לא מתנהלים בשקיפות.
איתי פישר: הם לא מפרסמים דוחות כספיים שנתיים.
איתי פישר: לכן, יש חשש שכספים זולגים לגורמי טרור.
איתי פישר: עד כאן.
איתי פישר: תודה.
צבי האוזר: אני חוזר להתייחסותם של חברי הכנסת.
צבי האוזר: אני מבין ששוב לחבר הכנסת סמוטריץ' יש קושי.
קריאה: הינה, הוא פה.
צבי האוזר: חבר הכנסת סמוטריץ', אתה שומע אותנו?
צבי האוזר: אתה ב-mute?
צבי האוזר: אתה כן ב-mute.
צבי האוזר: הוא אומר שהוא לא ב-mute.
שרה צוובנר: הוא בסדר.
שרה צוובנר: שינסה.
בצלאל סמוטריץ': ברשות
בצלאל סמוטריץ': כם, אני רק רוצה להאיר נקודה אחת קטנה בדיון החשוב הזה.
בצלאל סמוטריץ': מעבר לאכזבה שזה עולה שוב ושוב ושוב, ובסופו של יום אומנם זה בממשלה ולא מצליחים לתת לדבר הזה פתרונות יעילים, אני רק רוצה לעורר נקודה נוספת.
בצלאל סמוטריץ': בכנסת ה-20 העברנו חוק שמטיל חובת גילוי על עמותות שנתמכות על-ידי גופים בין-לאומיים.
בצלאל סמוטריץ': אני, כמובן, מדבר על אותם הנושאים שבהם המימון הזר עובר דרך עמותות ישראליות.
בצלאל סמוטריץ': לפני שלושה שבועות קיבלתי דוח שביקשתי ממרכז המחקר של הכנסת, שיבחן את יישום החוק הזה, ומתברר שאצל רשם העמותות ואין ולו שיטה של אכיפה של החוק הזה, אין שום נוהל מסודר שמבקש לבדוק את הדיווחים האלה, שמפרסם אותם לציבור ושמוודא שכשהגופים האלה מופיעים בכנסת או כשהם מוציאים ניירות עמדה או פרסומים או בדיווחים הכספיים שלהם לרשם ידווחו על זה.
בצלאל סמוטריץ': גם פה הייתי מבקש מהיושב-ראש לכלול בדברי הסיכום קריאה לרשם העמותות לתת לפחות את חלקו במאבק החשוב הזה, ואת החוק שהכנסת חוקקה – לאכוף.
צבי האוזר: חבר הכנסת בוגי יעלון.
משה יעלון: הנושא לא חדש.
משה יעלון: לצערי, מדינת ישראל עדיין לא נותנת לו מענה מספק.
משה יעלון: אני חושב שבדיון הזה צריך לעשות אבחנה, קודם כול, מה מקור מימון ולאיזו מטרה הוא משמש.
משה יעלון: מדובר, כמובן, במימון שחלקו פילנטרופי.
משה יעלון: אם הוא משמש לטרור, ודאי שהוא לא לגיטימי.
משה יעלון: קל וחומר מימון ממשלתי שנכנס פה לסוגיות מחלוקת פוליטיות בין אם זה בתוככי ישראל ובין אם זה בקשר לסכסוך הישראלי–פלסטיני.
משה יעלון: מדינה ריבונית לא יכולה להרשות לעצמה שממשלות זרות תתערבנה בנושאי מחלוקת פוליטיים פנימיים.
משה יעלון: לכן, האבחנה הזאת צריכה להיות מאוד ברורה - -
יאיר גולן: מימין ומשמאל.
משה יעלון: - - וזו לא שאלת ימין ושמאל מדיני אלא זו שאלה עקרונית.
משה יעלון: למשל, יש ארגון אמריקאי, USAID, שפועל ביהודה ושומרון: תשתיות, כבישים ושטחי חקלאות, והוא פועל בתיאום עם ישראל.
משה יעלון: זה לגיטימי.
משה יעלון: יש ארגונים אחרים, וזה בעיקר הולך לכיוון של מדינות אירופה שבין אם ביודעין וברוב המקרים בלא יודעין הכסף שלהן בסוף מגיע גם לטרור.
משה יעלון: לכן, אנחנו, כממשלה ריבונית, וזה מה שצריך לצאת מכאן ולא ברור לי למה זה עוד לא נעשה, כי דובר בזה בעבר והושקעו בזה מאמצים – גם ארגוני המודיעין שלנו וגם משרדי ממשלה, כמו משרד החוץ, משרד הביטחון והמשרד לנושאים אסטרטגיים כל עוד הוא קיים, צריכים לבצע פעולה שממפה את זה.
משה יעלון: כשמזהים שכסף, בין אם הוא פילנטרופי ובין אם הוא בוודאי של ממשלות, מגיע למקומות שבסוף פוגעים בנו, בין אם זה דה-לגיטימציה לישראל, בין אם זה התנכלות לחיילי צה"ל כשהם מבצעים את פעילותם ביהודה ושומרון ובין אם זו פעילות אחרת שבסוף מגיעה גם לטרור, בוודאי שמדינת ישראל צריכה לעשות את המאמצים הנכונים כדי למנוע את זה.
ניצן הורוביץ: רק שזה לא קיים.
ניצן הורוביץ: אז אין מה לעשות.
צבי האוזר: אגב, אני מבין שאין לנו פה נציג של רשם העמותות.
קטי קטרין שטרית: צביקה, זה הכי חשוב.
קטי קטרין שטרית: אולי בינתיים הם יכולים לעלות בזום.
צבי האוזר: אני לא חושב שאפשר כך להזעיק אנשים מדקה לדקה.
קטי קטרין שטרית: אנחנו עושים את זה בוועדת הכספים בלי סוף.
צבי האוזר: חברת הכנסת קטי שטרית, בבקשה, ארבע דקות.
קטי קטרין שטרית: תודה רבה על הדיון, ואני חושבת שיש קשר בין הדיון הזה לבין הדיון הקודם שבו הייתי, ותכף אסביר את הקשר.
קטי קטרין שטרית: יש לנו פה שתי בעיות עיקריות: בעיה אחת – מימון מאסיבי לארגוני תעמולה וארגוני משפט, שמטרתם היא להשפיע על דעת הקהל בישראל ועל מדיניותה של המדינה בנוגע לנושאים שונים כמו מדיניות המלחמה בטרור כגון: הריסות בתי מחבלים, שלילת תושבות למחבלים, הוראות פתיחה באש, נהלים של צה"ל וכו', וזו ממש התערבות בוטה במדיניותה של המדינה.
קטי קטרין שטרית: בנוסף, צביונה היהודי של המדינה, מדיניות ההגירה של ישראל וכו'.
קטי קטרין שטרית: הבעיה השנייה היא התחמקות הארגונים עצמם מדיווח הנדרש על-פי חוק השקיפות והיעדר פיקוח ואכיפה של הגורמים שהוסמכו לכך על-ידי הממשלה.
קטי קטרין שטרית: חשבתי על חוק שאני רוצה ליזום אותו – מיסוי של אותם ארגונים.
קטי קטרין שטרית: אם באמת ובתמים מטרתם היא לסייע למדינה וכו', הם ישלמו מסים.
קטי קטרין שטרית: לא יקרה שום דבר אם ישלמו מיסים.
קטי קטרין שטרית: אני, קודם כול, רוצה להודות לארגון מדהים ציוני בשם "אם תרצו", שעושה עבודת קודש לצורך העניין וחושף - - -
יאיר גולן: ארגון השמצה, הכפשה ושקרים.
קטי קטרין שטרית: אל תתערב.
קטי קטרין שטרית: תתבייש לך.
יאיר גולן: איך את לא מתביישת לשבח את "אם תרצו"?
קטי קטרין שטרית: אתה נותן לגיטימציה למרצים שמגיעים - -
ניצן הורוביץ: את נותנת.
קטי קטרין שטרית: - - לקרוא לאנשי "אם תרצו": נאצים, נאצים.
קטי קטרין שטרית: תתבייש.
יאיר גולן: מאיפה את יודעת שאני נותן?
צבי האוזר: חברים, חבר הכנסת גולן, חברת הכנסת שטרית - - -
קטי קטרין שטרית: מזהה את התהליכים.
יאיר גולן: - - - משקרת - - -
קטי קטרין שטרית: אתה מזהה את התהליכים במדינת ישראל.
קטי קטרין שטרית: למה אתה לא טוען כלפי אותם מרצים באוניברסיטה העברית שקוראים להם: נאצים.
צבי האוזר: חברת הכנסת שטרית, אני מבקש להתמקד בנושא.
קטי קטרין שטרית: הוא התפרץ.
קטי קטרין שטרית: תגיד לו שישתוק, שלא יתערב.
צבי האוזר: הערתי לו.
צבי האוזר: אני מבקש ממך, חבר הכנסת גולן - - -
יאיר גולן: ארגון על סף הפלילי – על סף הפלילי.
קטי קטרין שטרית: בושה וחרפה.
צבי האוזר: חבר הכנסת גולן, אני קורא אותך לסדר.
קטי קטרין שטרית: אבא של - - -
צבי האוזר: חברת הכנסת שטרית, אני מבקש ממך להתמקד בנושא שעליו התכנסנו.
קטי קטרין שטרית: שלא יפריע – אז אתמקד.
צבי האוזר: בבקשה להתמקד.
קטי קטרין שטרית: דוגמה של ארגון:
קטי קטרין שטרית: מאז חודש יוני 2014 המוקד להגנת הפרט עתר 86 עתירות לבג"ץ, שבהן הוא ייצג והגן משפטית על 79 בני משפחות של מחבלים שלקחו חלק בפיגועים, שבהם נרצחו 73 קרבנות ישראליים.
קטי קטרין שטרית: כמובן שאחד מאותם קרבנות מגיע לבית המשפט ומוצא את המחבל עם סדרת עורכי-דין מהשורה הראשונה שמגינים על אותו מחבל.
קטי קטרין שטרית: זה הכסף שאנחנו מדברים עליו ולאן הוא הולך.
קטי קטרין שטרית: אם אנחנו מקשרים בין הדיון הזה לבין הדיון הקודם, יש לנו את ארגון "עמק שווה" - -
ניצן הורוביץ: על איזה - - -?
קטי קטרין שטרית: - - שמקבל מימון ממדינות זרות.
קטי קטרין שטרית: הוא מקבל כ-7 מיליוני שקלים.
קטי קטרין שטרית: לדוגמה: "עמק שווה" מגן על אותו מרצח, ראש עיריית חברון, שהגיש עתירה כדי לעכב את ההנגשה במערת המכפלה.
קטי קטרין שטרית: הם הגישו את ההסתייגות שלהם כדי שהאנשים במדינת ישראל לא יוכלו לגשת למערת המכפלה – המקום השני בקדושתו לעם היהודי – ולהתפלל, שזה דבר אלמנטרי.
קטי קטרין שטרית: הם הגישו את העתירה, ומעכבים פעם אחר פעם.
קטי קטרין שטרית: הלוואי שחבריי מהשמאל היו מגינים על הישראלים כפי שמגינים על הרשות הפלסטינאית.
קריאה: הלוואי.
יאיר גולן: את לא יותר פטריוטית מאיתנו, ותפסיקי להציג את עצמך כפטריוטית יותר מאיתנו.
קטי קטרין שטרית: הרבה יותר ממך.
יאיר גולן: תאמיני לי שבתחום של פטריוטיות אני שם אותך בכיס - - -
קטי קטרין שטרית: תמשיך עם התהליכים שלך.
צבי האוזר: חבר הכנסת גולן, חבר הכנסת גולן, עוד מעט תבוא זכות הדיבור שלך ותציג את הדברים מהצד שלך.
קטי קטרין שטרית: תמשיך עם התהליכים.
קטי קטרין שטרית: זה בסדר.
צבי האוזר: - - אני מניח שלא תסכימו.
צבי האוזר: את סיימת?
מתן פלג: אני מבקש להגיב על ה"הכפשה".
צבי האוזר: חברת כנסת מיכל וונש, בבקשה.
מיכל וונש: אדוני היושב-ראש, קשה לי מאוד עם זה שחברי, ניצן הורוביץ, ממצב את זה כהצגה.
ניצן הורוביץ: מזועזעת.
מיכל וונש: לא, אני לא מזועזעת בכלל.
מיכל וונש: אני חושבת שהתשובה לסיבה שעוד לא התקדמנו בדיון החשוב הזה היא הפוליטיזציה שלו מכל הכיוונים.
מיכל וונש: אז אני לא אתייחס אליו ככה.
מיכל וונש: אני ממאנת להתייחס אליו ככה, כיוון שאני חושבת שזה חיבור ישיר לדיונים שהתקיימו פה אכן בעבר והוא הדיון של הזירה הנוספת שבה מתקיים מאבק אמיתי וממשי על השלכות אסטרטגיות קשות מאוד על מדינת ישראל והיא הזירה המשפטית-תודעתית.
מיכל וונש: אנחנו ממאנים לקיים דיון מהותי, ונגררים לפוליטיקה.
מיכל וונש: אני רק רוצה לתקן את חברי, חבר הכנסת הורוביץ, כי בטח הוא יודע שבגלל חוק Taylor Force ובגלל "pay for slay" יימצא ממשל ארצות-הברית, לא משנה מי הוא – זה לא פוליטי, חבר הכנסת הורוביץ – הוא לא יכול לממן יותר פעילות שקשורה לטרור בדרך כלשהי, ובגלל המדיניות של "pay for slay" של הרשות, אדוני ניצן - - -
ניצן הורוביץ: נראה לך שארצות-הברית רוצה לממן טרור?
ניצן הורוביץ: ! ארצות-הברית מממנת טרור?!
מיכל וונש: לא.
מיכל וונש: בדיוק זו הנקודה.
מיכל וונש: אולי תקשיב עד הסוף ותבין את הנקודה.
מיכל וונש: לא הפרעתי לך.
צבי האוזר: חבר הכנסת הורוביץ, אתה דיברת ראשון.
ניצן הורוביץ: אבל זו אשמה.
צבי האוזר: אני רוצה לכבד את סדר הדוברים לפי סדר הרשמתם, אבל אני מבקש ממך לנהוג בחבריך כפי שחבריך נהגו בך.
צבי האוזר: תניח שלא הסכימו לדברים שהצגת.
צבי האוזר: זה מצולם.
צבי האוזר: אף אחד לא הפריע לך, אז אני מבקש ממך לא להפריע לאחרים – פשוט לכבד את תרבות הדיבור כאן.
מיכל וונש: תודה, אדוני.
מיכל וונש: הנקודה – רק כדי לחדד אותה ולהבהיר אותה – היא שלממשלות יש אחריות ואחריותיות לאן המימון שלהן הולך.
מיכל וונש: אני אומר שממשלות אירופה – זה לא משנה מי כזו או אחרת – רוצות את האחריות והאחריותיות הזאת, והראיה: הארגון הזה, החזית העממית לשחרור פלסטין, הוא ארגון שמוצא מחוץ לחוק באירופה.
מיכל וונש: לכן, כשמנגישים להם שיש איזושהי קשר, למשל רוצחים של רינה שנרב, שלך לא אכפת מכך אבל לי כן אכפת מכך, המימון האירופי מיד חדל באותם ארגונים ששיש להם קשר ישיר או עקיף לאותו ארגון שמוצא מחוץ לחוק באירופה.
מיכל וונש: לכן, פה הדיון צריך להיות על אחריותה והאחריותיות של ממשלת ישראל, כשפה אנחנו נמצאים בדיון בחוץ וביטחון ואנחנו צריכים לדרוש, בעצם, שהארגונים הללו, שמוכחים ושידועים כקשורים לטרור וגם שאנחנו נדאג לדעת שהם קשורים לטרור.
מיכל וונש: ארגוני כגון NGO Monitor עושים עבודה חשובה, אך זה לא מונע מממשלת ישראל את האחריות לכך.
מיכל וונש: אני אומרת שרשם העמותות לא יכול לעזור לנו, משום שרשם העמותות אחראי רק על עמותות שרשומות במדינת ישראל.
מיכל וונש: זה לא הדיון.
מיכל וונש: הדיון הוא הזירה הנוספת שמתקיימת ללא נוכחותה של מדינת ישראל, שבה אנחנו יושבים על ספסל הנאשמים, נניח שמאז דרבן של 2001, ואולי גם לפני זה, חגגנו רק בשבוע שעבר – "חגגנו" – חגיגה מפוקפקת של 45 שנה ל"ציונות היא גזענות", ואם אנחנו צריכים היום לדרוש ממדינת ישראל ומממשלת ישראל משהו, אדוני היושב-ראש, במסגרת ועדת חוץ וביטחון, זה המחויבות הזאת שממשלת ישראל, ומדינת ישראל, תהיה נוכחת בזירה הזאת, תפתח, תאשרר את הדין הבין-לאומי שאליו היא מכפיפה את עצמה ומכבדת, תאשרר את יכולותיה להשתמש בכלים של זכויות האדם ששאר מדינות העולם משתמשות בהם, תוודא, תעקוב ותנגיש את המידע הזה לממשלות אירופאיות כיוון שאכפת להן ולממשלות בכלל כיוון שאכפת להן, והן כן מחויבות לנושאים הללו.
מיכל וונש: אני אומר: ללא העקביות ביישום החוקים הללו וללא העקביות ביישום העקרונות הללו, כולל הריבונות, לא תהיה פה אפשרות לאף אחד לשמר את זכויות האדם של אף אחד.
מיכל וונש: זה אמור להיות אינטרס שלך, חבר הכנסת הורוביץ, שאנחנו נדאג לשימור זכויות האדם של מי שמפירים שוב ושוב את זכויות האדם גם של אותם אנשים שלכאורה זוכים למימון זר של החזית העממית לשחרור פלסטין.
מיכל וונש: הם מפירים את זכויות האדם לא רק של אזרחי ישראל היהודים – גם הערבים, ואתה יודע את זה בדיוק כמוני.
מיכל וונש: דווקא כנאמני זכויות אדם, זוהי האחריות שלנו.
מיכל וונש: זוהי האחריות – לוודא שיש עקביות ודרישה עקבית מכולם להפעיל את העקרונות הללו.
מיכל וונש: אדוני היושב-ראש, תודה.
מיכל וונש: אני מקווה שנצליח להמשיך לקיים את הדיונים הללו בצורה רצינית ולא פוליטית.
יאיר גולן: צר לי לאכזב את חברת הכנסת וונש ולומר לה שהנושא הזה הוא נושא פוליטי.
יאיר גולן: אי-אפשר לדון בו לא - - - נושא פוליטי.
יאיר גולן: בכל אופן, אני אחלק את הארגונים שעליהם אנחנו מדברים לארבע.
מיכל וונש: טרור הוא לא פוליטי.
יאיר גולן: רגע, רגע.
ניצן הורוביץ: פוליטי.
צבי האוזר: אני מבקש לא להפריע לחבר הכנסת גולן.
קריאה: לתפיסתו, טרור זה כנראה פוליטי.
יאיר גולן: הארגונים האלה מתחלקים לארבעה סוגים: הסוג הראשון הוא ארגון שחד-משמעית תומכים בטרור ובאנטישמיות.
יאיר גולן: אני לא חושב שיש מישהו פה, בחדר, שהוא בעד הפעילות של הארגונים האלה.
יאיר גולן: כולם, בלי קשר לימין או שמאל, מתנגדים נחרצות לארגונים שעוסקים באנטישמיות ובטרור.
יאיר גולן: הסוג השני של הארגונים, שגם בו אני חושב שאין עוררין על ערכם, הם ארגונים שעוסקים בפעילות הומניטרית.
יאיר גולן: מדינת ישראל נהנית – חוסכת לעצמה הרבה מאוד כסף, כי יש ארגונים שעוסקים בפעילות הומניטרית, וזה כולל ארגונים כמובן שעוסקים בפעילות הומניטרית למען העם הפלסטיני.
יאיר גולן: יש להם עמדה מסוימת, וכמובן שהם לא ניטרליים.
יאיר גולן: הסוג השלישי של הארגונים זה ארגונים שעוסקים בעיצוב דעת קהל, השפעה על דעת קהל.
יאיר גולן: יש ארגונים כאלה מימין ומשמאל.
יאיר גולן: מי שיוצא נגד ארגונים שתומכים בעמדות שמאל – אני מזכיר ש-NGO Monitor יצא גם נגד הקרן החדשה לישראל, ארגון שעושה דברים מופלאים במדינת ישראל, אבל מי שיוצא נגד ארגונים שעוסקים בפעילות שמקדמת עמדות שמאל, צריך לצאת באותה מידה נגד ארגונים שמקדמים עמדות ימין.
יאיר גולן: אם מדינת ישראל היא מדינה ריבונית וצריכה לעסוק בסוגיות יהודה ושומרון בלי התערבות זרה – זה בלי התערבות זרה.
מיכל וונש: התערבות זרה.
יאיר גולן: זה לא בלי התערבות מימין או בלי התערבות מימין או בלי התערבות משמאל – זה בלי התערבות זרה.
יאיר גולן: לא ראיתי שום מאמץ ממשלתי – דרך אגב, למען ההגינות, לא של ממשלות ימין ולא של ממשלות שמאל, אלא שב-40 השנים האחרונות זה ממשלות ימין בעיקר – לא ראיתי שום ניסיון לבלום לא מימין ולא משמאל.
יאיר גולן: זוהי האמת.
יאיר גולן: הסוג הרביעי של הארגונים זה ארגונים שאנחנו יודעים לומר שיש להם השלכה גם על נושאי טרור וגם על נושאים שהם באופן מובהק נגד האינטרס של מדינת ישראל, ובכל זאת במאזן כללי ממשלת ישראל רוצה את הפעילות של הארגונים האלה.
יאיר גולן: הארגון המפורסם ביותר מבין הארגונים האלה הוא אונר"א.
יאיר גולן: אדוני היושב-ראש, אני רוצה לספר לך שכשאני כבשתי, בראש חטיבתי, את מחנה הפליטים נור א-שמס ונכנסנו לבית הספר היסודי של מחנה הפליטים, שממומן על-ידי אונר"א – בית ספר של אונר"א – מה שמצאנו בפנים זה כרזות שמהללות מחבלים מתאבדים, ובכל אופן אנחנו לא פועלים נגד אונר"א במובן הזה שמפסיקים את הפעילות כי אנחנו מבינים היטב שאם לא יהיה אונר"א בשטחים מדינת ישראל תצטרך לקחת אחריות על העניין הזה.
יאיר גולן: כשמדבר חברי ניצן הורוביץ על צביעות, אז אנחנו צריכים לומר גם בנושאים האלה בריש גלי שיש פעילות שאנחנו מעדיפים שכן תקרה למרות שיש לה השלכות שליליות, כי בחשבון הכולל זה חיובי ונוח למדינת ישראל.
יאיר גולן: גם את זה צריך לעמוד ולומר בדיון הזה.
יאיר גולן: לסיכום דבריי: אני חושב שהדיון הזה, קודם כול, צריך לצאת מנקודת מבט אחת שהיא חיונית לכל דיון ציבורי; שמים את כל האמת על השולחן, ודנים בכל הממדים של הבעיה.
יאיר גולן: ואז, אפשר גם לקבל המלצות והחלטות בצורה מושכלת.
צבי האוזר: חבר הכנסת עמית הלוי.
עמית הלוי: אני חושב שנכון להתחיל, קודם כול, בהגדרה של התופעה שלפנינו, וההגדרה הנכונה היא מלחמה כיוון שיש מלחמה לחיסול פיזי של מדינה או חברה ויש מלחמה שהיא לא פחות מחסלת ולא פחות משמידה חברות והיא המלחמה לחסל את זהותה של החברה.
עמית הלוי: מי שקורא, כמו שציין בעבר מי שהיה חבר כנסת, מוחמד מיעארי, ש: ישראל תלך פייפן אחרי שאנחנו נערער ונעקר את זהותה היהודית של המדינה, מי - - -
צבי האוזר: חבר הכנסת מיעארי – שפת היידיש שגורה בפיו.
צבי האוזר: ה"פייפן" זה של מיעארי?
עמית הלוי: אני חושב שזה של מיעארי.
עמית הלוי: זה למיטב זיכרוני.
עמית הלוי: הייתי מאמת את זה.
צבי האוזר: זה נראה לי יותר של אריק איינשטיין.
עמית הלוי: הוא אמר:
עמית הלוי: הוא נחסל את ישראל דרך חיסול זהותה היהודית של המדינה.
עמית הלוי: כמו כל החברות בהיסטוריה שלנו, אנחנו יודעים שכשמחסלים את הזהות של המדינה – אחרי זה ההתפוררות הפיזית היא עניין של זמן.
עמית הלוי: לכן, אני אומר: קודם כול, צריך להגדיר את הדברים נכון.
עמית הלוי: מי שפועל נגד זהותה של ישראל כמדינת הלאום שלה עם היהודי הוא אויב של מדינת ישראל.
עמית הלוי: בתוך המלחמה הזאת, יש לה אמצעים שונים, ואחד האמצעים הוא כמובן מימון.
עמית הלוי: כמו שבמלחמה פיזית הדינמיט והכדורים הם אמצעי הפעולה, פה המימון והתודעה – בין אם זה מימון של אמצעים משפטיים, כמו שהזכירה חברת הכנסת שטרית, ובין אם זה מימון באמצעים אחרים לייצר תודעה – המימון הזה הוא כלי הנשק, כשאתה מתייחס לזה, לחיסול זהותה היהודית של המדינה, כמלחמה, אתה מתייחס למימון הזה ככלי נשק במלחמה הזאת.
עמית הלוי: אשר על כן, אדוני היושב-ראש, אני חושב שהתביעה העיקרית שצריכה לצאת מהוועדה כאן, וזה עלה כבר בוועדות קודמות ואני לא קיבלתי תשובה על אף שביקשתי אותה, היא: כמה פעמים משרד החוץ, באופן אקטיבי, כיוון שהמלחמה הזאת היא מלחמה וכיוון שבמלחמה הזאת ההיבט המדיני הוא ההיבט המרכזי – ולא הארגונים הטובים והמבורכים שמסייעים למדינת ישראל, עשה, פעל, דרש, תבע ואיים בסנקציות, במלחמה כמו במלחמה, ולא שמע והתנצל והתפתל אלא ממש פעל באופן נחרץ בתוך המלחמה הזאת שאנחנו נמצאים בה?
עמית הלוי: אני מצפה שנקבל תשובות ממשרד החוץ – לא רק את המיפוי אלא גם בפועל את הפעולות שנעשו.
יאיר גולן: אתה יודע שמי שמעביר הכי הרבה כספים לארגוני טרור - - -
קטי קטרין שטרית: לא הגיוני.
קטי קטרין שטרית: הוא כל הזמן מפריע.
צבי האוזר: חבר הכנסת גולן, חבר הכנסת גולן.
יאיר גולן: הכסף הקטארי - - -
צבי האוזר: הוא כל הזמן מפריע.
קטי קטרין שטרית: זה לא הגיוני.
צבי האוזר: אנחנו מקיימים דיון ללא הפרעות.
עמית הלוי: באופן חריג – זה לא קרה לי הרבה בחודשים האחרונים שהייתי בכנסת – אני חייב לציין שאני מסכים עם ההערה הזאת של חבר הכנסת גולן, שממשלת ישראל, לצערי, עושה הרבה פעמים מאצ'ינג למימון הטרור בכל מיני דרכים שונות.
עמית הלוי: אגב, בפעם האחרונה זה היה בחסות היועץ המשפטי שטרח לא לשלול את הקצבאות של הביטוח הלאומי ממחבלים של מזרח ירושלים.
עמית הלוי: דווקא הם, הירושלמים, שנמצאים בדיוק על התפר, שיכולים להיות אזרחים נאמנים או מחבלים בעלי פוטנציאל מפגע – דווקא שם הוא טרח לעמוד על השאלה הזאת.
עמית הלוי: אבל, זה קורה, וזה בהחלט חשבון נפש שאנחנו צריכים לעשות.
עמית הלוי: אני רוצה לסיים: דבר אחד – הדרישה הזאת ממשרד החוץ, במלחמה כמו במלחמה, להכין תוכנית עבודה רצינית מדינית שלא תאפשר לאף מדינה מצפון אירופה או ממקומות אחרים פשוט לעשות פעולה מדינית כנגדנו, מלחמתית בעיניי.
עמית הלוי: דבר שני – לשבח את הארגונים.
עמית הלוי: אני מצטרף לתשבחות של כל ארגון אזרחי – נמצאים פה נציגי "אם תרצו" – אז בהחלט הוכחתם בפעילות שלכם שאם תרצו אין זו הגדה.
עמית הלוי: אותו דבר ארגונים אחרים.
עמית הלוי: ראיתי פה, בזום, את ג'ראלד שטיינברג ואת ניצנה דרשן-לייטנר ואחרים שבעצם משמשים חיילים שלנו במלחמה המדינית הרחבה הזאת.
עמית הלוי: תמשיכו – אל תרפו.
צבי האוזר: חבר הכנסת ניר ברקת, ונסכם.
קריאה: למה לא אמרת - - -
קריאה: אה, ושי.
קריאה: את המובן מאליו לא אומרים, שי.
ניר ברקת: אני חושב שאנחנו צריכים לאמץ את הגישה האמריקאית.
ניר ברקת: מה שטוב לאמריקאים – בסופו של דבר, אנחנו צריכים לאמץ את הסטנדרטים הבין-לאומיים הללו.
ניר ברקת: אני לא מעלה בדעתי שדיון כזה היה בארצות-הברית, כיוון שיש NGOs ואם הם באים באוריינטציה הומניטרית – אהלן וסהלן, ברוכים הבאים, תעבדו בתיאום עם מדינת ישראל.
ניר ברקת: אני יכול לתת את הדוגמה על ירושלים: אונר"א.
ניר ברקת: אונר"א זה ארגון רע, וצריך לסלק אותו בירושלים.
ניר ברקת: בסוף, זול זה יקר ויקר זה זול.
ניר ברקת: העלות של לשים את המשאבים שלנו, של מדינת ישראל, ולשרת את התושבים שגרים בירושלים זו חובתנו.
ניצן הורוביץ: למה לא עושים את זה?
ניר ברקת: אני טוען שצריך - - -
ניצן הורוביץ: היא נראית כמו פח זבל.
ניצן הורוביץ: נו, אז מה באים בטענות?
ניר ברקת: תרשה לי לא להתייחס לדבריך.
ניצן הורוביץ: אבל זו עובדה.
ניר ברקת: אני רוצה לומר שמהקונטקסט של אונר"א שמחנכת - -
ניר ברקת: אני לא הפרעתי לך.
ניר ברקת: - - ילדים לטרור בחסות בתי הספר, שלכל השירותים שהם נותנים יש מטרה אחת והיא מטרה נטו פוליטית, אולי אחרי זה האמתלה היא אולי סיוע, אבל בשורה התחתונה אני טוען שאנחנו צריכים בכל מקום, שבזכות עמותות כמו NGO Monitor ואחרים שעושים עבודת קודש, שאנחנו רואים הפרה של כללים בסיסיים, של מעבר של הגבול – יאיר, אתה דיברת על הסוגים השונים, ומקובלת עלי האבחנה – בכל מקום שבו אנחנו נראה שמישהו מפר את ההנחיה, פשוט לשלוח אותו הביתה; לייצר סנקציות, להדק את החבל ולא לאפשר לאנשים לזלוג, ולא באמתלה של זכויות אדם לחרוג להיכנס לתוך הפוליטיקה הישראלית.
ניר ברקת: מימין ומשמאל.
יאיר גולן: אני איתך.
ניר ברקת: בסוף, עדיף בלי אונר"א.
ניר ברקת: גם אם זה אומר שאנחנו נידרש לממן, אני בעד, מאשר לאפשר לגוף הזה להשלים עם - - -
יאיר גולן: שממשלת ישראל תקבל החלטה בעניין הזה.
יאיר גולן: אני בעד.
ניר ברקת: אין בעיה.
ניר ברקת: אני מסכים איתך.
ניר ברקת: זה מה שאנחנו עכשיו צריכים לעשות – להדק את החבל.
צבי האוזר: חברים, אנחנו כבר חורגים מהשעה.
צבי האוזר: אני מבקש להקריא הודעת סיכום של הדיון החשוב הזה.
צבי האוזר: אני רוצה להודות לחברי הכנסת קלנר ופינדרוס שהעלו את הנושא בפנינו.
קריאה: ישר כוח.
צבי האוזר: אכן הדבר חשוב.
צבי האוזר: מה הוא רוצה?
צבי האוזר: אנחנו פשוט באיחור של עשר דקות.
אריאל קלנר: קודם כול, אני אשמח אם.
אריאל קלנר: .. יש פה ארגונים - - -
צבי האוזר: אין לנו - - -
מתן פלג: אדוני, הוא הכפיש - - -
צבי האוזר: אדוני, תודה.
צבי האוזר: חברים, אנחנו חורגים בעשר דקות מהדיון.
מתן פלג: משפט אחד.
צבי האוזר: אני מבקש להציג בפניכם את הודעת הסיכום של הוועדה.
מתן פלג: אבל - - -
צבי האוזר: אני מבקש שקט.
צבי האוזר: הדברים נאמרו, וגם הוצגו על-ידי חברת הכנסת שטרית הדברים שכנגד.
צבי האוזר: אינני פותח את הנושא הזה לדיון.
צבי האוזר: חברים, אני מבקש - - -
מתן פלג: קילל אותי - - -
צבי האוזר: חבר הכנסת הורוביץ, אתה מתבקש לשבת.
צבי האוזר: ניצן, למה אתם מפריעים?
קריאה: - - - במקום להוציא הודעה שקרית - - -
ניצן הורוביץ: אתה שקרן וטיפש, שקרן וטיפש.
צבי האוזר: אני מביא בפניכם את הסיכום כדלקמן:
צבי האוזר: הוועדה מביעה את - - -
מתן פלג: אי-אפשר ככה - - -
צבי האוזר: מי אדוני, בבקשה?
מתן פלג: תראה איך הוא מקלל.
צבי האוזר: מי אדוני?
צבי האוזר: אדוני, מי אתה?
מתן פלג: אני מתן.
צבי האוזר: מתן, אני מבקש ממך לשמור על שקט.
מתן פלג: אבל מקללים אותי.
צבי האוזר: אני מבקש ממך לשמור על שקט.
מתן פלג: זה לגיטימי לקלל - - -?
צבי האוזר: אני מבקש ממך לשמור על שקט כאן.
צבי האוזר: חבר הכנסת הורוביץ, אני מבקש גם ממך לשמור על שקט ולתת לי לקרוא לי את ההודעה.
צבי האוזר: ההודעה היא כדלקמן: הוועדה מביעה את דאגתה ומחאתה ממעורבות מדינות המקיימות קשרים עם ישראל ותומכות בארגונים או ביחידים שפעילותם במישרין או בעקיפין לפגוע בישראל.
ניצן הורוביץ: זה לא משקף את הדיון.
צבי האוזר: זו הודעת הסיכום שלי – אנחנו נצביע עליה.
צבי האוזר: הוועדה קוראת לחברי פרלמנטים במדינות המממנות ארגונים הפועלים כנגד ישראל לפעול אצל ממשלותיהם ולמנוע מעורבות פסולה שכזו.
צבי האוזר: הוועדה מבקשת מהמל"ל, בהתייעצות עם הגורמים הרלוונטיים, לרבות המשרד לעניינים אסטרטגיים, משרד החוץ וכל גורם ממשלתי אחר המעורב בנושא, להציג בפני הוועדה בתוך 90 יום דוח סיכום שנתי באשר לפעולות של ממשלות זרות התומכות בארגונים הפועלים במישרין או בעקיפין נגד ישראל וכן פירוט פעולתה של הממשלה, על שלל זרועותיה, כנגד תופעה פסולה זו, וכן המלצות לפעולות עתידיות נדרשות.
צבי האוזר: הוועדה תמשיך לעקוב אחרי הנושא, לרבות באמצעות מעקב של ועדת המשנה.
צבי האוזר: בעד הודעת הסיכום – 5
צבי האוזר: הודעת הסיכום נתקבלה.
צבי האוזר: קלנר, יש לך זכות הצבעה?
שמואל לטקו: הוא לא חבר.
צבי האוזר: הוא לא חבר.
צבי האוזר: זה רק חברים.
שמואל לטקו: אחד.
צבי האוזר: אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת החוץ והביטחון בסעיף השני על סדר היום – דיון מהיר, כפי שאושר על-ידי מזכירות הכנסת – הצעה של חברת הכנסת תמר זנדברג בנושא: התמודדות כוחות הביטחון עם אלימות מתנחלים.
צבי האוזר: חברת הכנסת זנדברג, בבקשה תציגי את הדברים.
תמר זנדברג: תודה לנשיאות על אישור הדיון, ותודה לוועדה.
תמר זנדברג: אהיה מאוד מאוד קצרה.
תמר זנדברג: אני רק אציג את הנושא.
תמר זנדברג: אני רואה שיש לנו המון דוברים בזום וזמן מאוד קצר.
תמר זנדברג: אנחנו כרגע נמצאים בסוף עונת המסיק, ולאורך החודשיים האחרונים, כמדי שנה – אני חייבת להדגיש שזו תופעה שיטתית שחוזרת על עצמה מדי שנה ולאורך כל השנה אבל ביתר שאת בחודשים האלה – אנחנו רואים אלימות קשה מאוד בשטחים הכבושים בגדה המערבית.