GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איתן דהן: בהחלט יש מקומות שבהם זיהינו מפקדים שמתנהגים באלימות כלפי חיילים.
איתן דהן: לעיתים מדובר גם באלימות קיצונית.
איתן דהן: הסוגיה הבאה שאנחנו מזהים לאורך השנים היא סוגיית הרפואה.
איתן דהן: סוגיה זו מתחלקת גם לנושא הקליני וגם לתהליך.
איתן דהן: כשהחיילים בצה"ל מגיעים לרופא הם מקבלים טיפול ראוי.
איתן דהן: היו לא מעט בעיות עם אזרחים עובדי צה"ל, רופאים, הנושא הועלה עלי ידי מול קרפ"ר ואני יכול לומר שבנושא הזה נעשה טיפול מהיר ומידי.
איתן דהן: לצד זה אני אומר שבסוף, כשחייל רוצה לפנות לרופא והוא נעצר אצל המפקד שלו או אצל החובש הפלוגתי, אז אנחנו מבינים שיש פה פער מבחינת החייל.
איתן דהן: חמור מזה, הבעיה הרפואית יכולה להחמיר.
איתן דהן: אלו עיקרי הנושאים - - -
שמואל לטקו: איתן, בתחום הרפואה היו בפעמיים האחרונות הרבה תלונות של אנשי קבע אודות מערך הרפואה המופרט, ביקור רופא וכדומה, מדובר בדברים לא פשוטים.
שמואל לטקו: האם זה טופל.
איתן דהן: אנחנו עדיין מזהים בעיות בנושא זה.
איתן דהן: צריך לומר שרוב הרפואה היא עדיין בתוך צה"ל.
איתן דהן: הפערים נוצרים בזמינות של רופאים.
איתן דהן: איש הקבע מעדיף ככלל לפנות לרופא בצבא.
איתן דהן: זה הרבה יותר נוח והרבה יותר זמין, השיח הרבה יותר מהיר.
איתן דהן: יש רופאים ביחידות, יש מרפאות מרחביות שמגיעים אליהן.
איתן דהן: אתם מכירים את תהליך הפרטת הרפואה שאמור להתקיים בשנים הקרובות, אני עוד לא יודע להגיד מה הוא יעשה בקצה, אבל התשבוה הכללית לשאלתך היא שהבעיות עדיין קיימות.
איתן דהן: השקף האחרון: סוגיית הקורונה השפיעה עלינו כנציבות קבילות חיילים גם באופן הפעולה שלנו וגם בעבודה.
איתן דהן: גם סוגיית המענה הרפואי והפיקודי ראינו בה בלבול בכל מה שקשור לפקודות הבידוד, פקודות שמוציאים במקר"פר ולא מגיעות לקצה.
איתן דהן: אני יכול לתת עוד דוגמאות.
איתן דהן: יש לומר שעניין הקורונה התפתח לאט והצבא כבר מתייצב בנושא זה, למרות שעדיין יש לנו קבילות בודדות.
איתן דהן: ניתן לומר שהצבא מנהל תהליך למידה בעניין.
איתן דהן: סוגיית הזקנים מהווה גם היא בסיס לכמות קבילות משמעותית, אנחנו נציג זאת בסוף השנה.
איתן דהן: בשורה האחרונה, אני חושב שזה חשוב, מימוש המלצות נציב.
איתן דהן: זה נושא שעסקנו בו בשנה וחצי האחרונות כדי לראות שכמות ההמלצות של הנציב אכן מתממשות.
איתן דהן: יש קשר מצוין עם רמ"ט אכ"א, יש עבודה שוטפת שבה אנחנו מוודאים שההמלצות מקוימות.
איתן דהן: לשמחתי הרבה יש מעקב, יש ריכוז, יש גם אנשים שהם נאמני קבילות בפיקודים המרחביים ובזרועות.
איתן דהן: הדבר בהחלט משפר את המענה בעניין של ההמלצות.
איתן דהן: הנציבות היא גוף שהצבא מחויב לממש את המלצותיה.
איתן דהן: במידה וזה לא קורה אז לא עשינו את עבודתנו.
איתן דהן: בשנה וחצי האחרונות הוצאנו גם דוחות רבעוניים.
איתן דהן: יש גם דוח שנתי שאנחנו מגישים אליכם ומגישים גם לצבא, לרמטכ"ל ולשר הביטחון.
איתן דהן: צריך לומר שאנחנו גם מגישים דוחות רבעוניים.
איתן דהן: היתרון בדוחות אלו הם שאני יודע תוף כדי השנה להצביע על מגמות שבהן אני ממליץ לפיקודים המרחביים, לזרועות, אני פונה אליהם באופן ישיר.
איתן דהן: אני פונה לאלוף פקמ"ז לדוגמה ואומר לו: "הנה המגמות המרכזיות של הפיקוד שלך ברבעון האחרון, ממליץ לך לטפל בהן".
איתן דהן: השיח עם מפקדי הפיקודים הוא מצוין ואני חושב שזה עוזר להם ונותן להם מענה טוב לבעיות שעולות.
איתן דהן: כך אנחנו יודעים שדוח המבקר אינו סתם ספר שמגיע בסוף שנה.
איתן דהן: הכלי הוא פרקטי והעבודה טובה.
צבי האוזר: איתן, הדוחות הרבעוניים הם פומביים?
איתן דהן: הדוח הרבעוני מופנה לאלופי צה"ל.
איתן דהן: מופנה לרמטכ"ל, מופנה למנכ"ל משרד הביטחון ולשר הביטחון.
איתן דהן: שלחתי את הדוחות הרבעוניים גם לוועדת החוץ והביטחון.
צבי האוזר: הוא פתוח לציבור?
איתן דהן: לא.
איתן דהן: הדוח השנתי פתוח לציבור.
איתן דהן: הכול בתוך הדוח.
איתן דהן: אני חושב שיש פרקטיקה שבסוף אני רואה את עצמי כמי שרוצה לעזור למערכת להשתפר.
איתן דהן: זה כלי שנמצא בשיח ביננו ואני חושב שהוא עושה את העבודה בצורה נכונה.
מירי פרנקל-שור: איתן, אני חוזרת לשקף שנקרא "TOP 5 – נושאים מובילים באוקטובר 2020".
מירי פרנקל-שור: אם אני מסתכלת על הפילוח שלכם, אני יכולה לראות ש-74% קשורים ביחסי מפקד-פקוד.
מירי פרנקל-שור: דווקא בצבא, שיחסי מפקד פקוד, נתון כזה גבוה?
מירי פרנקל-שור: מעבר לזה, אני חושבת שזה נתון שאי-אפשר להתעלם ממנו.
איתן דהן: זיהית את זה בצורה מדויקת.
איתן דהן: אני אומר לך שהצבא עוסק בדברים האלו.
איתן דהן: אני יכול להגיד שהדברים הללו לא ניכרים בכל חלקי הצבא אלא בקצוות.
איתן דהן: צריך להגיד שיש פער בעניין הזה.
מירי פרנקל-שור: מה הצבא עושה ומה הפער?
איתן דהן: הפער מחולק להמון דברים.
איתן דהן: שמנו את יחסי מפקד-פקוד גם בשיח שאנחנו רואים אל מול האנשים, גם בטיפול בפניות חיילים.
איתן דהן: הממשק של מפקד-פקוד הוא הסיבר המרכזית לקבילות חיילים.
איתן דהן: מה הצבא עושה בעניין הזה?
איתן דהן: זה עבר לאלופי הפיקוד, זה עובר בשיח מפקדים, הרמטכ"ל קיבל את הדבר הזה.
איתן דהן: אנחנו מעירים למפקדים בעניין הזה.
איתן דהן: אני מניח שבדוח שנציג לכם בסוף השנה הצבא יהיה בדיון ונציגיו יוכלו להתייחס לעניין הזה בצורה פרטנית.
צבי האוזר: נעבור למנכ"ל משרד הביטחון, אמיר אשל.
צבי האוזר: אשמח לשמוע אם יש לך התייחסות להצגה של ממלא מקום נציב קבילות החיילים, וגם להצגת ועדת המינויים באשר למועמדת שר הביטחון לנציבת קבילות החיילים.
אמיר אשל: לגבי דברי מבקר המערכת: אני חושב שהשאלות שקשורות בפעולות נדרשות הן השאלות החשובות.
אמיר אשל: אני חושב שיש לנו מוסד נקח"ל וביקורת ששמים את הדברים כהווייתם ובסופו של דבר הצבא אחראי לטפל בהם.
אמיר אשל: אני מציע שתקדישו סשן מול צה"ל שייתן לכם פירוט מה נעשה.
אמיר אשל: זה חשוב בעיני.
אמיר אשל: כדאי שתשפטו את הכלי הזה באופן ישיר ולא דרך מתווכים.
אמיר אשל: אני מציע שתקדישו לכך פרק זמן.
אמיר אשל: לגבי ועדת האיתור: על פי הוראות נציבות שירות המדינה קיים נוהל שמזקיק הקמת ועדת איתור שאני עמדתי בראשה.
אמיר אשל: היו בה חברות נוספות.
אמיר אשל: יש לכם את הפרוטוקול של ישיבת הועדה.
אמיר אשל: אני מציע שתעשו בו שימוש מאוד זהיר, אני לא חושב שזה היה צריך להיות מופץ ככה, יש פה עניינים של צנעת פרט.
אמיר אשל: חברות נוספות בוועדה היו הגברת חגית רשף, תא"ל במיל' מיכל בן מובחר שהייתה הרבה מאוד שנים רמ"ח בנקח"ל.
אמיר אשל: את שירותה הצבאי היא סיימה כראש חטיבת הסגל של צה"ל.
אמיר אשל: היא מומחית לעניין.
אמיר אשל: זו הייתה הוועדה.
אמיר אשל: אמות המידה שנבחנו: יכולת ניהול והובלה של המועמדים, ניהול תהליכים, יכולת הבעה וכושר שכנוע, יכולת עמידה בלחצים – לא בהכרח מטעם הקובלים אלא יותר מטעם המפקדים שהקבילה היא נגדם – קבלת קבילה כמפקד היא לא אירוע נוח ולכן הנקח"ל נדרש לעמוד בלחצים.
אמיר אשל: לא שיש משא ומתן, אבל מדובר באינטראקציה שאינה טבעית לחלק מהאנשים.
אמיר אשל: לנקח"ל צריכה להיות יכולת עמידה בלחצים המדוברים על מנת להציג את ממצאיו בצורה ישירה שאינה משתמעת לשתי פנים.
אמיר אשל: דברים נוספים שנבחנו: דוגמה אישית – כי אחרת זה שולל את כל היכולת המוסרית שלו לעשות את עבודתו.
אמיר אשל: בדקנו ניסיון וידע מקצועי בזיקה לתחום – היכרות עם צה"ל, רוח צה"ל והתהליכים שמתנהלים בו.
אמיר אשל: בסופו של דבר הקבילות הללו באות על רקע מערכת ברורה – מפקדים, פקודים, תהליכים – כל הדברים שאיתן מנה.
אמיר אשל: אלו התבחינים שהשתמשנו בהם, כמובן שיש עוד ניואנסים.
אמיר אשל: לגבי התהליך: אנשים מגישים את המועמדות שלהם, נקבעים תנאי סף ובהתאם לזה מסננים את מי שמסננים והשאר ממשיכים הלאה.
אמיר אשל: אחרי שסוננו מספר לא קטן של אנשים, נותרנו עם קבוצה שהלכנו איתה.
אמיר אשל: יש פה כמה מופעים, בין המופע הראשון לשני החלטנו לפנות למועמדים נוספים בהם למי שהמלצנו עליה בהמשך לתפקיד – תא"ל במיל' רחלי טבת-ויזל.
אמיר אשל: הנ"ל לא הגישה את מועמדותה, אנחנו פנינו אליה כמו שפנינו לאחרים.
אמיר אשל: רחלי נענתה להעמיד את עצמה לבחירה.
אמיר אשל: כל התהליך המינה
אמיר אשל: לתי בוצע בבקרה מלאה של נציבות שירות המדינה ובעצם הכנסנו אותה לתהליך בין המופע הראשון למופע השני.
אמיר אשל: שלושת חברי הוועדה בחרו ברחלי טבת-ויזל פה-אחד.
אמיר אשל: היא הרשימה אותנו מאוד.
אמיר אשל: אני יכול להגיד שהייתה לשלושתנו היכרות מוקדמת כזו או אחרת, לא באופן שימנע מאיתנו להשתתף בבחירה.
אמיר אשל: במופע הזה היא באה לראיון כמו שאר המועמדים והרשימה אותנו מאוד.
אמיר אשל: אעמוד על הדברים החשובים: המועמדת שירתה בצה"ל 30 שנים, בעיקר במערכת המשפט, היא מכירה את צה"ל מהכיוונים המשפטיים.
אמיר אשל: יש בזה זיקה לכיוונים שהיא תעסוק בהם, אם כי הם לא בהכרח משפטיים.
אמיר אשל: המועמדת הייתה יועצת הרמטכ"ל לענייני נשים.
אמיר אשל: במסגרת עבודתה בצה"ל היא הייתה משולבת בתהליכים, הכירה אותם דרך פורום מטכ"ל, התוודעה לתוכניות חומש, תוכניות לאומיות וכולי.
אמיר אשל: יש לה ניסיון בהופעה בפני גופים חיצוניים כולל תקשורת.
אמיר אשל: אישיותה ויכולותיה הרשימו אותנו רבות.
אמיר אשל: היא בעלת רגישות וחדות, נחישות לשים את הדברים כהווייתם בלי לעדן אותם ובלי לתת הקלות כאלו ואחרות.
אמיר אשל: אנחנו חשבנו שעמידתה בראש הרלב"ד נתנה לה עוד פן נוסף.
אמיר אשל: זה ניסיון חשוב עם ראייה ציבורית רחבה ואנחנו רואים בזה יתרון.
אמיר אשל: שאלנו את עצמנו איך היא תעמוד בפני מפקדי צה"ל ואיך היא תעמוד בפני פורום מטכ"ל.
אמיר אשל: זה אירוע לא פשוט ומהיכרותנו והתרשמותנו יש לה עמוד שדרה חזק.
אמיר אשל: היא יודעת להסביר ולשכנע.
אמיר אשל: כמובן שכל בחירה היא בחירה ביחס למועמדים אחרים.
אמיר אשל: אשתף אתכם שגם ביחס לאחרים וגם באופן אבסולוטי יצאנו שלושתנו מסדרת הראיונות הזו בהחלטה פה-אחד שהיא המתאימה ביותר.
אמיר אשל: אני לא רוצה להיות מובן בצורה שגויה, זו פעם ראשונה שמתמנה אישה לתפקיד ואני חושב שבהחלט זה יכול להביא מועמדות טובות נוספות לתפקידים אחרים.
אמיר אשל: לא נדרשנו לשום העדפה כזו או אחרת, היא עשתה את זה בגדול ובזכות.
אמיר אשל: אין לי ספק שמכלול התכונות שלה וגם עצם היותה אישה – אנחנו משוכנעים שהיא תמלא את התפקיד בצורה מעולה.
אמיר אשל: זו בשורה טובה בהקשרים של נקח"ל, בשורה טובה לחיילים ולמפקדים, ובשורה טובה לעם ישראל.
צבי האוזר: נפנה למועמדת, רחלי, את מוזמנת לשאת דברים.
רחל טבת-ויזל: תודה למנכ"ל ותודה לממלא מקום נקח"ל ולוועדה.
רחל טבת-ויזל: סיימתי לפני כחמש שנים 30 שנות שירות בצה"ל.
רחל טבת-ויזל: כמעט בכל תפקידי בצבא הייתה נגיעה לתחום שבו עוסק נציב קבילות החיילים.
רחל טבת-ויזל: התחלתי את דרכי לפני עשרות שנים כמפקדת בצבא.
רחל טבת-ויזל: מ"כית, מ"מ, מ"פ, מפק"צ, כל תהליך הפיקוד.
רחל טבת-ויזל: גם עולם התוכן הזה של מפקדים זוטרים מול חיילים בהכשרות מוכר לי היטב.
רחל טבת-ויזל: אני עורכת דין בהשכלתי.
רחל טבת-ויזל: סיימתי את פרק השירות הראשון שלי ויצאתי ללמוד משפטים.
רחל טבת-ויזל: חזרתי לצבא כעורכת דין.
רחל טבת-ויזל: מילאתי שורת תפקידים בפרקליטות הצבאיות ובבתי הדין הצבאיים.
רחל טבת-ויזל: בפרקליטות הצבאיות הייתי אחראית על הדין המשמעתי ועבדתי בממשק קרוב מאוד לנציבות קבילות החיילים.
רחל טבת-ויזל: מאוחר יותר, לאחר כמה שנים בפרקליטות, כיהנתי 13 שנים כשופטת ביחידת בתי הדין הצבאיים.
רחל טבת-ויזל: יותר ממחצית מהתקופה כיהנתי כנשיאת מירב בתי הדין שהיו בצבא, כולל בית הדין המיוחד של סא"לים ומעלה.
רחל טבת-ויזל: שם נחשפנו ללא מעט תיקים שעוסקים בתחומים שבהם ראוי שיעסוק הנקח"ל.
רחל טבת-ויזל: התמודדות עם מפקדים, טיפול רפואי ועוד.
רחל טבת-ויזל: אחת הסיבות המרכזיות לעזיבתי את תפקיד השיפוט היא דווקא ההרגשה שכשופט אתה יושב בתהליך שלוקח לא מעט זמן ובסוף אתה נותן פסק דין וזהו.
רחל טבת-ויזל: ההשפעה שלך על הצבא כולו תלויה בגורמים אחרים, האם ייקחו את פסק הדין שלך ויעשו איתו משהו או לא.
רחל טבת-ויזל: אתה יכול לכתוב פסק דין של 20 עמודים ובסוף לא קורה איתו שום דבר.
רחל טבת-ויזל: זו הסיבה שביקשתי לעבור לתפקיד משפיע, עברתי להיות יועצת הרמטכ"ל לענייני נשים כחמש שנים.
רחל טבת-ויזל: נחשפנו ללא מעט פניות שמגיעות מתוך צה"ל, חלקן עוסק בענייני נקח"ל.
רחל טבת-ויזל: זה לא רק בנושא הטרדות מיניות – שזה אחד הנושאים המרכזיים – זה זכויות אנשים קבע, זכויות חיילים בהכשרות, זכויות של טרנסג'נדרים שסוף סוף משרתים בצבא כמו שצריך, ואוכלוסיית הלהט"ב שסוף סוף משרתת.
רחל טבת-ויזל: הרעיון שעומד מאחורי זה הוא שמיעת התלונות הפרטניות ובסוף לאסוף אותן, לבנות תוכנית מול הצבא.
רחל טבת-ויזל: אחרי 30 שנות שירות אני מכירה את החוליים של צה"ל אבל גם מוקירה עד מאוד את היתרונות של הגוף הזה שבגדול מוכן לקבל ביקורת.
רחל טבת-ויזל: מנכ"ל המשרד ציין שהופעתי לא אחת בפני פורום מטכ"ל עם נושאים שקשורים לא לאירוע פרטני אלא למכלול – שירות בנות דתיות בצה"ל, שירות לוחמות, קיצור והארכת משך שירות לנשים ועוד.
רחל טבת-ויזל: לשמוע את כל הפרטים ולתת להם את ההרגשה שאתה מטפל בזה, אנונימי או לא אנונימי, אני לא רוצה להיכנס לנושא זה אבל לפעמים גם אנונימיות חשובה.
רחל טבת-ויזל: איני מזלזלת בפניות אנונימיות, אפשר להבין מהן הרבה דברים ולבנות על בסיס זה תוכניות.
רחל טבת-ויזל: נושאים שאני חושבת שצריך לעסוק בהם מעבר לנושאים הפרטניים שהציג דוח הנקח"ל: כששמעתי את הסקירה של ממלא מקום הנקח"ל חשבתי שצריך לפתח מודל של מדידה אמיתית של מה שקורה.
רחל טבת-ויזל: אני מכירה את זה מכיוון שבתקופתי ביססנו מאוד את מרכזת מהות שעוסק בתלונות של חיילות וחיילים על הטרדות מיניות.
רחל טבת-ויזל: אתה צריך לפתח מאוד את מודל המדידה.
רחל טבת-ויזל: מספר התלונות שהוגשו אינן תמיד המדד הנכון, זה לא תמיד משקף.
רחל טבת-ויזל: יכול להיות שיש יותר תלונות כי מוסד הנקח"ל או מוסד יוהל"ם נמצא יותר בשטח, מכירים אותו ופונים אליו יותר.
רחל טבת-ויזל: יכול להיות שיותר תלונות זה דבר מצוין שכולם צריכים לברך עליו.
רחל טבת-ויזל: אבל צריך לעשות שני דברים נוספים במקביל: פילוח פנימי של התלונות האלה.
רחל טבת-ויזל: למשל בנוגע ליחסי מפקד-פקוד: איזה סוג של יחידות, אלו דרגות, מה הם נושאי התלונה – יכול להיות שיש נושא אחד שנצליח לטפל בו ובאחרים לא.
רחל טבת-ויזל: יש לעשות סקר בצבא, עשינו זאת גם ברלב"ד.
רחל טבת-ויזל: כשאנחנו עובדים על תרבות אנחנו כל הזמן - - - את הדין בכדי להבין במה אתה עובד ובשביל לבדוק מה קורה בתוך הצבא.
רחל טבת-ויזל: נושא שני שנגעו בו ממלא מקום הנקח"ל וגם המנכ"ל: מה קורה בסוף עם הדוח של נקח"ל, לא ברמה הפרטנית.
רחל טבת-ויזל: מה הצבא עושה עם זה.
רחל טבת-ויזל: יכול להיות שיש ואני לא מכירה, בתקופתי עדיין לא היה.
רחל טבת-ויזל: צריכה להיות בקרה איטית שנכנסת לתוך סדר היום הקבוע של הצבא.
רחל טבת-ויזל: לבדוק מה קורה עם דוח הנקח"ל והאם באמת נושאים השתפרו בצורה משמעותית.
רחל טבת-ויזל: יש פה רשימה של נושאים, לא אפרט את כולם, שקשורים ברפואה, חיילים וכולי.
רחל טבת-ויזל: בסוף, לסיכום, כמו הרלב"ד, גם הנקח"ל עוסק בתרבות.
רחל טבת-ויזל: אם אתה מודד את השורשים של הבעיות התרבותיות – שם אתה יכול לטפל.
רחל טבת-ויזל: צריך להבין את המעבר ולהיות פה לכל החיילים באשר הם.
רחל טבת-ויזל: אני אם לשתי קצינות צעירות בצבא ולבן שמתגייס עוד שלושה חודשים, ברורה לי החשיבות של להיות פה לחיילים.
רחל טבת-ויזל: אם אתה רוצה לעשות שינוי אתה צריך לטפל בתרבות.
רחל טבת-ויזל: זה מבחינתי.
רחל טבת-ויזל: אכן, ביקשו ממני להתמודד ואני מודה על הפנייה.
רחל טבת-ויזל: אני רואה בזה אתגר משמעותי וגם אחד התפקידים המשמעותיים שתורמים לחוסנו של צה"ל ולחוסנם של המשרתים בו, תודה לכולכם.
צבי האוזר: נעבור להתייחסויות חברי הכנסת.
אורנה ברביבאי: אני מכירה את מוסד נקח"ל עשרות שנים, כראש אכ"א הממשק עם נקח"ל הוא במראה שנקח"ל מספק לצה"ל אודות הפערים, על האופן שבו אנחנו חסרים במקומות מסוימים.
אורנה ברביבאי: אם מעל 60% מהקבילות נמצאות מוצדקות אז נראה שמשהו באופן שבו החיילים היו צריכים לקבל מענה בתחומים שונים ולא קיבלו.
אורנה ברביבאי: זה מוסד חשוב ומשמעותי, בוודאי בצבא שמגדיר את עצמו כ-"צבא העם".
אורנה ברביבאי: חשוב שיהיה מוסד אובייקטיבי שיציג את הדברים.
אורנה ברביבאי: אני מאוד מעריכה את העשייה בנקח"ל.
אורנה ברביבאי: אני חושבת שהבחירה ברחלי, שהייתה לי זכות להיות המפקדת שלה, היא בחירה יוצאת מן הכלל בכל מובן שהוא.
אורנה ברביבאי: בהנחה שנאשר את המינוי, אני חושבת שהחיילים זכו בנציבה שתכיר היטב את המערכת, שתדע מה הצרכים של הצבא, שתדע איפה המורכבות.
אורנה ברביבאי: יש לה דלת פתוחה לתוך הצבא להגיד מה הן הבעיות המערכתיות שמחייבות טיפול.
אורנה ברביבאי: באותה נשימה, שתהיה קשובה לפרט, שתבין את הצרכים שלו, שתדע לתת לו פתרונות יצירתיים ותהווה כתובת.
אורנה ברביבאי: בעיני, רחלי, בהנחה שתיבחרי, ואין סיבה בעולם שלא, את ראויה בכל היבט.
אורנה ברביבאי: אני מברכת על ההחלטה, אני מברכת על הנכונות שלך להתמודד לתפקיד.
אורנה ברביבאי: בהסכמה שלך להתמודד הבעת אמון במערכת וגם תייצרי דרך אחרת לטיפול בחיילים.
אורנה ברביבאי: אני מקווה שתאושרי ומאחלת לך מראש הצלחה רבה.
צבי האוזר: יאיר גולן, בבקשה.
יאיר גולן: ראשית אני רוצה לומר שהעובדה שמינואר 2019 אין נקח"ל קבוע היא לא תקינה.
יאיר גולן: אני שמח מאוד שבהזדמנות זו אנחנו מתקנים את העיוות הלא-נחוץ הזה.
יאיר גולן: את רחלי אני מכיר הרבה שנים, בוודאי מהתקופה שבו היא שמשה כיועצת הרמטכ"ל לענייני מגדר.
יאיר גולן: אני חושב שהתאמתה לתפקיד הנקח"ל היא מעולה.
יאיר גולן: מדובר באישה שיש לה יכולות אישיות גבוהות, כושר עיבוד נתונים וכושר הבנת מורכבות ברמה העליונה.
יאיר גולן: רחלי היא אישה עם מנהיגות בלתי-רגילה שהובילה את כל מה שנדרש ממנה בצורה מרשימה, אני בטוח שכך היא עשתה גם ברלב"ד.
יאיר גולן: אם לא הייתי רואה את כל רשימת המועמדים והיית שואל אותי מי יכולה למלא את התפקיד הזה בהצלחה מלאה לטובת צה"ל וחייליו, אני חושב שרחלי היא השם הראשון שהיה עולה בראשי.
יאיר גולן: אני חושב שנעשה פה תהליך ראוי - - - עם הוועדה שהוקמה - - - בחירה או המלצה נכונה ביותר.
יאיר גולן: אני ממליץ לך, כבוד יושב-ראש הוועדה, לקבל את ההמלצה בשתי ידיים, מדובר בבחירה מצוינת.
צבי האוזר: תודה רבה, חברת הכנסת וונש, בבקשה.
מיכל וונש: תודה, אדוני היושב-ראש, אני רוצה לברך את רחלי מכיוון קצת אחר.
מיכל וונש: זכיתי להיות הדור הבא בבה"ד 12, כל מסלול הפיקוד של מה שהיה פעם כמסלול פיקוד שהיה לנשים פסגת ההתפתחות.
מיכל וונש: אני הייתי חיילת בודדה וראיתי זכות גדולה לשרת במסלול הפיקוד הזה, עד היום אני אסירת תודה על כך.
מיכל וונש: נשים כמו רחלי סללו את הדרך עבורנו.
מיכל וונש: זהו תהליך שממשיך להתפתח.
מיכל וונש: אני מוקירה את דרכה של רחלי, גם מהבחינה המקצועית, לרבות התפקיד האחרון ברלב"ד.
מיכל וונש: אני חושבת שרחלי דיברה פה, מעבר להכרה עם המערכת הצבאית על כל יתרונותיה האדירים וגם חסרונותיה.
מיכל וונש: על כל מנגנוניה הקשיחים וגם גמישותה.
מיכל וונש: רחלי מצביע על דבר נוסף:
מיכל וונש: היא עומדת לא רק לטובת חיילי צה"ל אלא גם לטובת צה"ל כמנגנון שינוי של החברה הישראלית כולה.
מיכל וונש: זכינו שהרבה מאוד פעמים תהליכים מונעים לשינוי החברה הישראלית מתוך הצבא.
מיכל וונש: אני חושבת שרחלי נגעה בנושא של איסוף הנתונים ההכרחי וגם הנתונים הנכונים – לא סתם נתונים.
מיכל וונש: איסוף הנתונים על מנת לייצר את השקיפות המדוברת וגם על מנת להזין את המדיניות.
מיכל וונש: זהו מנגנון פנימי שאני מאוד מקווה שהחברה הישראלית תשכיל לעשות במסגרות אחרות.
מיכל וונש: הצבא יכול להוביל את זה מהבחינה הזאת.
מיכל וונש: הנושאים המאוד סבוכים שמגיעים לפתחו של הנקח"ל, שמשקללים את האישי עם המערכתי, הם חשובים.
מיכל וונש: אני מאוד שמחה שבנוסף לזה שהיא המועמדת הראויה היא גם אישה.
מיכל וונש: אני חושבת שזה מעיד על שינוי ואני מקווה שנמשיך לראות את הדפוס הזה בעוד מקומות.
מיכל וונש: ברכות רבות, בהצלחה.
צבי האוזר: חבר הכנסת בוסו, בבקשה.
אוריאל בוסו: תודה.
אוריאל בוסו: קראתי את קורות החיים ושמעתי את רחל.
אוריאל בוסו: הפליא אותי שזו פעם ראשונה שאישה עומדת בראש הנציבות.
אוריאל בוסו: לא רק כשינוי בחברה הישראלית אלא גם כשינוי בצה"ל.
אוריאל בוסו: דווקא התפקיד עצמו של נציבת קבילות החיילים זה דבר נדרש.
אוריאל בוסו: לא הבנתי למה לא הגשת מיוזמתך את המועמדות, רחלי.
רחל טבת-ויזל: הייתי בעיצומה של הגשת תוכנית לאומית לבטיחות בדרכים.
רחל טבת-ויזל: אנחנו מגישים אותה תוך שבועיים.
אוריאל בוסו: מבחינתי זו נקודת זכות.
אוריאל בוסו: יש לך אחריות רבה בתפקיד המיועד, אנחנו יודעים, לצערי, על הרבה מקרים שנגמרים בטרגדיות על תלונות שלא נענו.
אוריאל בוסו: תמיד אחר כך חושבים מה פספסנו ומה יכולנו לתקן.
אוריאל בוסו: כמי שמגיעה מהרלב"ד הצלת חיים היא בראש מעייניך.
אוריאל בוסו: אני חושב שהגעתך תהיה ברכה לארגון.
אוריאל בוסו: אנחנו נאחל לך הצלחה רבה.
אוריאל בוסו: מצטרף גם לדברייך אודות השימוש בדוח, כשבונים דוח יש להתייחס אליו ולבדוק את יישומו, להשתמש בו ככלי עבודה.
אוריאל בוסו: אני אומר שמההתרשמות שלנו המינוי יביא כבוד לארגון.
אוריאל בוסו: מאחל לך הצלחה רבה.
צבי האוזר: תודה רבה, חבר הכנסת שטרן, בבקשה.
אלעזר שטרן: אני לא הייתי בכל הדיון.
אלעזר שטרן: גם אני מצטרף למברכים, אני חושב שהעניין המגדרי, אני תמיד חושב שאיפה שיש שניים שמתמודדים בעלי איכויות שוות אז יש לתת עדיפות לקידום נשים.
אלעזר שטרן: אני חושב שרחלי מתקדמת בלי קשר לעניין המגדרי.
אלעזר שטרן: רחלי פורצת דרך גם מבחינת בוגרות החינוך הממלכתי דתי ומהווה מודל.
אלעזר שטרן: אני חושב שהיא תגלה את הרגישות לסוגיות שקשורות בבנות דתיות שמתגייסות לצבא יותר ויותר וממילא לוקח זמן למערכת, לכל האוכלוסיות – חרדים, בנות דתיות, בני מיעוטים – כל אוכלוסייה שמשתלבת בצבא דורשת התייחסות.
אלעזר שטרן: אני חושב שזה מינוי ראוי מאוד ואני בטוח שרחלי תוסיף כבוד לתפקיד ולמערכת הביטחון.
עוזי דיין: הייתי בוועדת הכנסת שבזבזה את זמנה.
עוזי דיין: בכל מקרה, אין לך מחליף כרגע רק שתדע.
צבי האוזר: לכל אדם יש מחליף, מבקש לציין זאת לפרוטוקול.
צבי האוזר: לעניין המינוי, בבקשה.
עוזי דיין: אני רוצה לברך את רחלי כי נראה לי שהמינוי סגור.
עוזי דיין: אני לא הייתי עושה את הבחירה הזאת, אני אומר לך ישירות.
עוזי דיין: כמובן שזה לא אישי, מהבחינה האישית את ראויה מכל הבחינות.
עוזי דיין: לצבא כפי שהוא מעוצב היום לא הייתי בוחר מישהו בדגש כל כך משפטי.
עוזי דיין: הדבר היחידי שיפה בעיני הוא הצד המגדרי.
עוזי דיין: במקרה הזה לא עושים לך טובה או חסד ולכן אני מברך אותך.
עוזי דיין: אני אמנע בהצבעה, ונא לא לקחת את זה באופן אישי.
עוזי דיין: אני הייתי ממנה מישהו שיש לו ניסיון שדה.
עוזי דיין: 37% מהקבילות נובעות מיחסי מפקד-פקוד ואני לא רואה בשמחה את המשפטנות שפולשת לכל תחומי חיינו וגם לצבא.
צבי האוזר: טוב, תודה רבה, אני רואה שיש כל מיני כישורים שבעולמנו החדש הופכים לרועץ.
צבי האוזר: אני אומר זאת כמי שלמד משפטים.
מיכל וונש: אני רוצה לענות לעוזי.
עוזי דיין: לא הייתי נגד המשפטנים אלא נגד המשפטנות.
מיכל וונש: דווקא במערכת שבה צריכים משקפים נוספות עם תוכן והבנה של תהליכים משפטיים, דווקא בגלל זה אני רואה את זה כיתרון.
מיכל וונש: לאור כל מה שאמרת חשובה הראייה המשפטית.
עוזי דיין: אנחנו יכולים לדבר על זה.
צבי האוזר: עוזי, הצעת פה רעיון לדיון מרתק.
עוזי דיין: אני לא מסכים עם התפיסה, התוצאה היא לא תוצאה רעה.
צבי האוזר: אוסיף בתור משפטן שקהות המטריה המשפטית מאפשרת למי שאוחז בידע את המינון ואת ההנחה המדויקת של הרעיון המשפטי ושל ההיגד המשפטי בראייה כוללת.
צבי האוזר: דווקא אנשים שאינם משפטנים תופסים לעיתים בצורה מוטעית את מקומו של המשפט.
צבי האוזר: לעיתים בתפיסת נחיתות או בתפיסת יתר.
צבי האוזר: מי שבקיא במטריה ומבין שמשפט הוא משפט ומקומו בחברה – לטוב או לרע – זה לפעמים יתרון.
עוזי דיין: עם זה אני מסכים לחלוטין, שלא תהיה אי-הבנה.
צבי האוזר: חלילה שלא ייצא מכאן שאנשים שחטאו ופשעו – אני אומר זאת במירכאות – ולמדו משפטים – ימצאו את עצמם במגננה ואולי יהיה פה אפקט מצנן שימנע ממשפטנים להגיש מועמדות ומוועדות לבחון מועמדים מעולם המשפט כי הם רכשו את הידע בסוג כזה של מטריית חיים.
צבי האוזר: לגופה של ההתכנסות.
אלעזר שטרן: דרך המחשבה המשפטית מוסיפה לכל אחד מאיתנו.
עוזי דיין: ודאי, זה לא מה שנאמר.
עוזי דיין: אמרתי שאני מחפש מישהו שיש לו גם ניסיון שדה.
צבי האוזר: אז אני אגיד את חוות דעתי הסובייקטיבית.
צבי האוזר: אני מתרשם שנבחרה המועמדת המתאימה ביותר.
צבי האוזר: הבחירה היא לא בתת-מודע בגלל שהיא אישה.
צבי האוזר: העובדה הזו היא לזכותה של המועמדת, היא לא קיבלה העדפה מתקנת בנושא הזה.
צבי האוזר: באופן חגיגי יש קונצנזוס בוועדה, למעט חבר הכנסת דיין שנמנע, גם הספק הוא חלק מהוועדה הזו.
צבי האוזר: אני שמח, רחלי, את מסוג האנשים שמוכנים להיכנס מתחת לאלונקה.
צבי האוזר: משנת 1981 את מתחת לאלונקה ואת ממשיכה בכך.
צבי האוזר: יש בזה מסר מעבר לדיאלוג שלך בינך לבין עצמך.
צבי האוזר: יש פה מסר לחברה, מסר למערכת, מסר לסובבים אותך שיש לכל אדם ייעוד והייעוד של שליחות ציבורית הוא נעלה.
צבי האוזר: טוב שאנשים מצוינים מממשים את הייעוד הזה.
צבי האוזר: אני התרשמתי מהדברים של רחלי שיש לה יכולת מערכתית מוכחת והיכרות עם עולם התוכן של התפקיד.
צבי האוזר: נדמה לי שבתפקידים שמילאת יש לך את המיומנות שמאפשרת להביט מהפרט אל הכלל ומהכלל אל הפרט.
צבי האוזר: תפקיד הנקח"ל מאפשר נקודת תצפית דואלית שכזו.
צבי האוזר: אנשים שעברו מסלול כפי שעברת מבינים זאת.
צבי האוזר: כישורי שיפוט הם חשובים, אני אומר זאת כחבר בוועדה לבחירת שופטים.
צבי האוזר: ההבנה ששופט צריך להסתכל על המקרה לכל צדדיו ולהבין את הדין אבל גם להכיר את כללי הצדק הטבעי ולנסות לייצר את אותה הכרעה.
צבי האוזר: זו מיומנות ואפילו דרך הסתכלות על הדברים שרלוונטית לענייננו בנקח"ל, כל זאת לצד שאר התפקידים שביצעת כפקודה וכמפקדת.
צבי האוזר: אז אני מצטרף לשאר חבריי, אני חושב שזה מינוי ראוי, אני מברך את חברי ועדת האיתור על הבחירה הראויה.
צבי האוזר: בהזדמנות זו אודה לאיתן דהן שמילא את התפקיד החשוב הזה מינואר 2019.
צבי האוזר: פעלת ברצינות, מקצועיות וצניעות לצד תפקידך הנוסף.
צבי האוזר: אני רוצה להודות לך על כך ואני מקווה שהעברת המקל תהיה במהרה ובצורה מסודרת.
צבי האוזר: ניגש להצבעה, אני ממליץ לחברי לאשר מינוי זה.
אלעזר שטרן: נבקש מהמועמדת לצאת?
צבי האוזר: זה גלוי, זה משודר.
אלעזר שטרן: אני חושב שזו טעות אבל לא משנה.
אלעזר שטרן: אני כמובן בעד, אבל אני חושב שכשמצביעים על מישהו - - -
צבי האוזר: אני אחסוך מעט מהמבוכה, כולם גילו את דעתם לפני, יש לי תחושה שאנשים יצביעו בהתאם למה שהם אמרו.
צבי האוזר: לא תמיד זה קורה אבל במקרה הזה אני מקווה שכך יהיה.
צבי האוזר: מי בעד מינויה של תת-אלוף במילואים רחלי טבת-ויזל לנקח"ל, מי נגד?
צבי האוזר: בעד – 6
צבי האוזר: נמנעים – 1 אושר.
צבי האוזר: ברוב קולות הוועדה מאשרת את המינוי.
צבי האוזר: רחלי, אני מאחל לך הצלחה רבה.
צבי האוזר: זו משימה חשובה שעליה מבוסס חוסנה של מדינת ישראל.
צבי האוזר: בוקר טוב לכולם, אני שמח לארח לישיבה מיוחדת את שגריר ארצות הברית דיוויד פרידמן.
צבי האוזר: האמת, זה לא אירוע שגרתי כאן בוועדת החוץ והביטחון, נדמה לי שזה אפילו אירוע ייחודי ונדיר, אבל גם השגריר הוא ייחודי ונדיר.
צבי האוזר: אנחנו נשמע היום סקירה מסכמת של כבוד השגריר על למעלה משלוש וחצי שנות שירותו בישראל, ויש אולי לומר ולהטעים, כאן בירושלים.
צבי האוזר: ואולם לא רק נשמע אלא גם נגיד ונאמר תודה, נכיר את הטוב, על תרומה יוצאת דופן להידוק וחיזוק הקשרים בין ארצות הברית של אמריקה לבין מדינת ישראל.
צבי האוזר: השגריר פרידמן זכה בתקופת כהונתו להגשים חלומות, חלומות של כולנו.
צבי האוזר: כך הוא זכה במשמרת שלו לשנות עיוות היסטורי עוד ממאי 1948, ולממש הלכה למעשה את עמדתה המסורתית של ארצות הברית וראייתה ההיסטורית, שבירתה של מדינת העם היהודי בארץ ישראל היא ירושלים.
צבי האוזר: ובכך הוא זכה לחנוך בעשר אצבעותיו שגרירות של ארצות הברית של אמריקה בירושלים, בירתו הנצחית של העם היהודי.
צבי האוזר: בנוסף, זכה השגריר להיות שותף בשני תהליכים היסטוריים מהותיים, כך הייתי מגדיר אותם, לא פחות.
צבי האוזר: האחד, הכרה בריבונות ישראל ברמת הגולן, וזאת כחלק מההכרה בשינוי המציאות כאן באזור ובפרט בגבולנו מול סוריה, ובקריטיות של ריבונות ישראל בגולן לקיומה של ישראל ולביטחונה האסטרטגי.