GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורנה ברביבאי: מאות מיליונים, לפחות מיליארד שקלים להבנתי, אם אני זוכרת נכון את המספרים מלפני הרבה שנים.
אורנה ברביבאי: אני חושבת שכדאי שתקיימו חשיבה על הקצאת קופה ייחודית.
אורנה ברביבאי: את אומרת שהחוק צריך להגדיר, אז אם צריך, אנחנו כאן בבית המחוקקים.
אורנה ברביבאי: חבר הכנסת שטרן בוודאי ירצה להוביל את זה בעקבות הדיון הזה.
אורנה ברביבאי: לקדם חקיקה שמסייעת להגדיר מענה ייחודי מותאם צורך כאיזו קרן ייחודית.
אורנה ברביבאי: הקורונה היא לא עוד אירוע, היא מוציאה אנשים מהבתים, היא פוגעת בפרנסה, היא פוגעת ברווחה והיא יכולה להביא חלילה לתופעות מאוד מאוד לא טובות ולא בריאות דווקא למי שמתגייס ועושה שירות כזה או אחר, וזה בכלל לא משנה.
אורנה ברביבאי: המדינה צריכה ללוות ולסייע עד שהיא מעמידה את החייל או את החיילת על הרגליים.
אורנה ברביבאי: אנחנו מקבלים כאן פניות פרטניות כאלה ואחרות.
אורנה ברביבאי: אני מאמינה לכל מילה שאת אומרת על מדיניות אבל כשאת מסתכלת על אדם אחד שהוא עולם ומלואו ואת רואה את הפער הכול כך גדול בין מה אנחנו מצהירים למה שמגיע בקצה, אני מציעה שתקיימו חשיבה על יכולת לנהל קרן ייחודית שנותנת מענה לבעיות הייחודיות בתקופת הקורונה.
רונית אסא: נמצא כאן היועץ המשפטי שיכול לפרט למרות שהוא לא היה בסדר הדוברים.
רונית אסא: האגף עובד עם קרן.
רונית אסא: יש קרן.
אורנה ברביבאי: כן, אני מכירה.
אורנה ברביבאי: אני רק אומרת שהקורונה מחייבת התייחסות.
רונית אסא: יש תקציב מיועד על פי חוק לנושא של הכשרות ולימודים.
רונית אסא: הנושא של שכר הדירה, כפי שהועלה, אנחנו מטפלים במלוא המרץ כדי לתת מענה כי זה משהו שבאמת אמורים לקבל על פי חוק ואנחנו פועלים מול משרד האוצר באופן מאוד נמרץ כדי לטפל בפער הזה ולסגור אותו בהקדם.
אורנה ברביבאי: אנחנו מצפים שהנושא הזה יקבל מענה מיידי.
אורנה ברביבאי: בסוף קורת גג היא קורת גג היא קורת גג.
אלעזר שטרן: אורנה, אני מסכים עם כל מה שאת אומרת חוץ מדבר אחד.
אלעזר שטרן: לא צריך להטיל את זה על מערכת הביטחון.
אלעזר שטרן: תשלומי המדינה למובטלים בכל מקום, כולל מה שאמרתי לך אתמול, על אזרחים משוחררים, לא הטילו את זה על מערכת הביטחון.
אורנה ברביבאי: נדרשת חקיקה.
אלעזר שטרן: שתהיה חקיקה.
אורנה ברביבאי: זה מה שאני אומרת.
אורנה ברביבאי: אני מדברת גם על עצמנו.
אלעזר שטרן: את אומרת את זה למערכת הביטחון.
אלעזר שטרן: הלוואי והם היו יכולים.
אלעזר שטרן: אני אומר שכאשר אנחנו מטילים את זה על מערכת הביטחון, אנחנו נותנים פטור לביטוח הלאומי ולמשרד האוצר, לא משנה למי.
אלעזר שטרן: בהקשר הזה החיילים המשוחררים הם בוודאי אתגר של המדינה לא פחות מהרבה מובטלים אחרים.
אלעזר שטרן: לכן אני חושב שזה נכון, הצבא צריך להרים את הדגל הזה, אבל שזה לא ייפול חס וחלילה כמו שזה נופל עכשיו.
אלעזר שטרן: האוצר אומר לצבא שיש לו תקציב ענק.
אורנה ברביבאי: קודם כל, אנחנו מדברים עם משרד הביטחון ולא עם הצבא.
אורנה ברביבאי: רונית מתייחסת לאגף חיילים משוחררים.
אורנה ברביבאי: אני חושבת שעד שהכספים יגיעו ועד שנחוקק חוק ועד שנקבע סדרי עדיפויות, כאשר לחייל משוחרר אין קורת גג מעל ראשו, אנחנו צריכים לוודא שהוא מקבל מענה.
אורנה ברביבאי: אני אומרת לך בתקציב הגדול של אגף חיילים משוחררים, אם אפשר רגע להסתכל ספציפית על אוכלוסייה ייחודית ולתת לה מענה.
אורנה ברביבאי: אם אתם אומרים לי שמשפטית זה בלתי אפשרי, אז אנחנו צריכים לעשות מעשה.
אורנה ברביבאי: לדעתי אפשר למצוא את חוות הדעת שבתוך כל האירוע הגדול הזה מאפשרת כרגע מענה ייחודי ואם לא, להפעיל את כל הלחץ הנדרש כדי לתת מענה גם מול משרד האוצר.
אורנה ברביבאי: אנחנו עוברים להילה סופרמן הרניק ממשרד הרווחה.
הילה סופרמן הרניק: אני מצטרפת ומחזקת את דבריו של חבר הכנסת שטרן בנוגע לזכאות לדמי אבטלה.
הילה סופרמן הרניק: אנחנו פוגשים צעירים שלא צריכים להיות בשירותי הרווחה והם זקוקים לביטחון כלכלי מסודר ולא באמצעות המחלקות לשירותים חברתיים.
הילה סופרמן הרניק: בגלל הפער מנקודת השחרור ועד הזכאות לדמי אבטלה ובגלל שהם לא יכולים להיכנס לעבודות לטווח קצר או לכמה חודשים כדי לקבל זכאות לדמי אבטלה, הם נמצאים בוואקום מאוד גדול והם מוצאים את עצמם צרכנים של שירותי הרווחה בעצם בלי סיבה ונסיבות חיים קודמות.
הילה סופרמן הרניק: אני מאוד מצטרפת לקריאה ואנחנו מלווים את הבקשה הזאת לדעתי מהשלב הראשון של משבר הקורונה, כבר כמה חודשים.
הילה סופרמן הרניק: היום התוכנית נותנת מענה ל-19,000 צעירים וצעירות בטווח הגילאים של 18 עד 26, ביניהם גם צעירים שהם חיילים משוחררים ובהם חיילים בודדים משוחררים.
הילה סופרמן הרניק: יש כ-1,600 צעירים בודדים שמשתחררים מדי שנה והם מהווים כ-20 אחוזים מכלל הצעירים שאנחנו מלווים.
הילה סופרמן הרניק: המענים שניתנים, ניתנים לכלל הצעירים.
הילה סופרמן הרניק: הייתה התארגנות במשבר הקורונה שכללה גם סיוע ללימודים, סיוע במשרד השיכון, אבל אני חייבת להגיד בצער שהתפקידים של שתי ההתערבויות האלה שהיו דרמטיות, 15 מיליון שקלים שזה הרבה במונחים של משרד הרווחה, התקציבים האלה הגיעו לסיום ואנחנו מחכים גם לתקציבים וגם לתוספות חירומיות כדי להפעיל מחדש את המיזמים האלה.
הילה סופרמן הרניק: פניות לשכר דירה, מגיעות אלינו כ-150 בקשות בחודש.
הילה סופרמן הרניק: כרגע כולן בהמתנה.
הילה סופרמן הרניק: אני רוצה להאמין שאם משרד הביטחון ייעצר, אנחנו נקבל פניות בהיקפים הרבה יותר גדולים כאשר נכון להיום אין לנו עוד מענה.
הילה סופרמן הרניק: יש מהלך חירומי שהוביל שר הרווחה לתת מענה חירום לחיילים בודדים משוחררים.
הילה סופרמן הרניק: נקבעה לנו פגישה עם אגף חיילים משוחררים כדי לאפשר מהלך שהוא מהלך משלים.
הילה סופרמן הרניק: גם לטובת מלגות מחייה, לצרכים הקיומיים.
הילה סופרמן הרניק: נייצר מענה.
הילה סופרמן הרניק: זה כנראה יהיה רק אחרי ינואר, אבל יש לנו כרגע היערכות חירום.
הילה סופרמן הרניק: נכון להיום בעינינו הבעיה המרכזית היא קורת גג.
הילה סופרמן הרניק: משרד הרווחה יצא עכשיו במכרז של הלנות חירום עבור צעירים.
הילה סופרמן הרניק: תשע הלנות חירום.
הילה סופרמן הרניק: חיילים משתחררים גם את העצמאות וגם את המרחב הבטוח שלהם והלנות החירום של הרווחה הן לא תמיד הפתרון.
אורנה ברביבאי: את יכולה לנסות להגיד מה הפער בתקציב כדי לתת מענה אפילו ראשוני לפניות שמגיעות אליך?
הילה סופרמן הרניק: כן.
הילה סופרמן הרניק: אני יכולה להגיד שסיוע בשכר דירה, כדי לתת מענה היום לפניות שמגיעות אלינו, אנחנו צריכים עוד שלושה או ארבעה מיליון שקלים.
הילה סופרמן הרניק: הסכום הזה ייתן לנו מענה לעוד 600-500 בקשות.
הילה סופרמן הרניק: אנחנו נערכים למלגות והבקשה שלנו עכשיו למלגות היא בהיקפים יותר גדולים של 20 מיליון שקלים.
הילה סופרמן הרניק: חשוב להגיד שאני מדברת לא רק במונחים של חיילים בודדים משוחררים, אותם אנחנו פוגשים שנה לאחר השחרור, בשנה השנייה שלהם.
הילה סופרמן הרניק: הם לא באמת עומדים על הרגליים אחרי שנה כזאת.
הילה סופרמן הרניק: זאת שנה כמעט בלתי אפשרית.
אורנה ברביבאי: את אומרת לא רק הפער בשנה הראשונה אלא גם בהמשך ואת אומרת שהפער הוא לא רק לגבי אוכלוסייה שהכרת בעבר עם קשיים כאלה ואחרים אלא נוספו למעגל הסיכון והצורך והקושי גם צעירים שבעבר לא הכרתם בגלל אותה קורונה ארורה.
הילה סופרמן הרניק: 4,000 פניות בארבעת החודשים האחרונים.
הילה סופרמן הרניק: שוב, אני מדברת על כלל הפונים הצעירים ולא רק חיילים בודדים משוחררים.
הילה סופרמן הרניק: קשה לפלח אותם.
אורנה ברביבאי: זה רק למי שמודע.
אורנה ברביבאי: תארי לך שיש צעירים רבים אחרים שלא מודעים ולא יודעים לאן לפנות.
אורנה ברביבאי: יש לי בקשה מערן יוסף, היועץ המשפטי של משרד הביטחון, בבקשה.
ערן יוסף: כמה הערות.
ערן יוסף: לגבי דמי אבטלה.
ערן יוסף: חשוב לי להתייחס למה שאמר חבר הכנסת שטרן.
ערן יוסף: אנחנו בחודש אפריל-מאי, עם תחילת אירועי הקורונה, זה גל הפיטורים, ניסינו ליצור מענה דרך הביטוח הלאומי.
ערן יוסף: חשוב לי להסביר שבמצב הדברים הרגיל דמי הביטוח הלאומי מחייבים תקופת אכשרה, תקופת עבודה של 12 חודשים לפני שיש זכאות.
ערן יוסף: לחיילים משוחררים יש הנחה בעניין הזה והם צריכים רק שישה חודשים ורואים את חודשי השירות האחרונים שלהם בצה"ל כחודשי אכשרה.
ערן יוסף: מה שעשו בחוקי קורונה, בביטוח לאומי בתקופת הקורונה, הורידו לכלל האוכלוסייה את הדרישה לשישה חודשים, מה שהיה אמור לאפשר לחייל משוחרר לקבל מיום שחרורו דמי אבטלה אבל יחד עם זה קבעו שהתיקון לא יחול לגבי חיילים משוחררים וזה שם אותם במקום אחר נמוך וחלש יותר משאר האוכלוסייה.
ערן יוסף: אנחנו חשבנו שזה לא נכון אבל לצערי לא הצלחנו לשכנע.
ערן יוסף: הפתרון שהציע האוצר בעניין הזה מורכב משני חלקים, האחד אותם מענקים מיוחדים לבודדים והשני מענק חד פעמי עד עכשיו שניתן בחקיקה בסכום של 500 שקלים בלבד ויש כרגע שיח על סיוע נוסף שבינתיים לא אושר ואני לא יכול להרחיב, אבל יש שיח על סיוע נוסף שיינתן לכלל החיילים המשוחררים עם דגש על הבודדים והכול מחייב חקיקה.
ערן יוסף: גם מה שנאמר לגבי הקרן וההחלטה להקציב סכום מסוים מהקרן למשימות נוספות שלא היו עד עכשיו, זה לא ישנה לצערי.
ערן יוסף: הקרן פועלת בצורה מאוד ברורה על פי החוק ועל פי ערוצים שמותר לטפל בהם.
ערן יוסף: מענק ופיקדון זה נושא אוטומטי שנגזר לאורך השירות.
ערן יוסף: יש בקרן שתי קרנות נוספות, קרן לסיוע נוסף וקרן לעידוד השכלה גבוהה, שיש בהן מרכיבים סוציו אקונומיים ויש בחינה של ההכנסה והיכולות של כל חייל וחייל אבל זה ממוקד בנושא של לימודים והכשרה מקצועית ולא בנושאים נוספים.
ערן יוסף: לכן אין לנו את האפשרות לייצר כרגע מה שלא היה.
ערן יוסף: הערוץ של שכר דירה הוא ערוץ שהוכנס בחוק ב-2017 והוא מאפשר תשלום מסוים לא גדול של 1,000 שקלים בחודש לחייל משוחרר זכאי ובמסגרת הקורונה קיבלנו תקציב להגדיל את המענקים האלה ובעצם הכפלנו את הזכאות השנתית מ-1,000 שקלים לחודש כפול 12, ניתנו עוד שלוש פעימות של 4,000 שקלים לכל חייל משוחרר והפוך על הפוך, זה מה שיצר את המצוקה התקציבית בבסיס.
ערן יוסף: קיבלנו מקור תקציבי לתת את הפעימות המיוחדות האלה, אבל זה הגדיל בצורה משמעותית את כמות האנשים שפנו לקרן וביקשו סיוע ולכן נוצר הבור התקציבי שעצר תשלומים.
ערן יוסף: אני רוצה להבהיר ששר הביטחון אמר בצורה מפורשת שהתשלומים האלה יועברו.
ערן יוסף: יש כרגע פנייה תקציבית להבהיר מהיכן יבואו הכספים אבל הזכאות היא על פי חוק והכספים יועברו בשנה זאת וגם בשנה הבאה.
ערן יוסף: לא אמורה להיות עם זה בעיה בטווח ארוך.
אורנה ברביבאי: אני אומרת לך מכאן, לפני שאני מסכמת את הדיון שבכל מקרה זה מחייב דחיפות מקסימלית בהקצאת הכסף, בוודאי כשאתם אומרים שזה ניתן על פי חוק.
אורנה ברביבאי: חיילים משוחררים לא יכולים – כל אחד לא יכול אבל בוודאי חייל משוחרר שאין לו פתרון ואתם יודעים שעל פי חוק אנחנו מחויבים לתת להם – וצריך להסדיר את העניין הזה מיידית.
אורנה ברביבאי: זה לא יכול להמתין.
אורנה ברביבאי: תנו את התקציב ואחר כך תחפשו את המקורות שלו.
אורנה ברביבאי: אי אפשר להשאיר חיילים תחת כיפת השמיים.
אורנה ברביבאי: אני מתנצלת מראש שאני לא מאפשרת לאנשים אחרים ב-זום להתייחס, גם למשרד המשפטים וגם לביטוח לאומי שאני מניחה שיאמרו לי שזה עניין של חקיקה וגם הגדרת תקציב ייעודי.
אורנה ברביבאי: אני רוצה לאפשר ליאיר גולן להתייחס ואחר כך לאלעזר שטרן לומר את הדברים ואז נסכם את הדיון.
אלעזר שטרן: אני אומר רק דבר אחד.
אלעזר שטרן: אני חושב שאנחנו צריכים לקדם את הצעת החוק הזאת כמה שיותר מהר.
אלעזר שטרן: אם הבעיה של חיילים משוחררים אחרי שלושה חודשים לא מקבלים, לכולם מחקו את הזמן ורק לחיילים לא התייחסו בכלל, אנחנו צריכים לעשות את זה כמה שיותר מהר.
אלעזר שטרן: אני חושב שההצעה של שלושה חודשים היא מידתית וצריך לקדם את זה כמה שיותר מהר.
יאיר גולן: אנחנו צריכים לתת כאן פתרון שהוא פרקטי, משהו שהוא ניתן ליישום והמפתח, כמו בכל משבר הקורונה, ליצור דיפרנציאליות.
יאיר גולן: לנסות לתת מענה לכולם.
יאיר גולן: חזקה עלינו שהמכפלות יהיו כל כך גדולות שלא יהיה תקציב ולכן שום דבר לא יתקדם.
יאיר גולן: לכן לדעתי קודם כל צריך לקבוע מה הם הקריטריונים למי שזכאי יותר ומי שזכאי פחות, בוודאי לחיילים בודדים שצריך לתת להם מענה מיידי כי אין להם עורף משפחתי להישען עליו.
יאיר גולן: לכן, קודם כל לייצר דיפרנציאליות.
יאיר גולן: הדבר השני הוא לייצר פרק זמן.
יאיר גולן: לקבוע שיש כללים שאומרים מיום שחרור שלושה חודשים קדימה הכספים יהיו יחסית מצומצמים כי ממילא חיילים משוחררים בשלב הזה בדרך כלל לא עובדים, אבל אחרי שלושה חודשים או אחרי חצי שנה לייצר איזשהו תגמול או איזשהו סיוע הולך וגדל כי כאן אתה כבר לא יכול לסמוך על המשפחות, על העזרה מבית או על העובדה שממילא זה היה משהו שוויוני יותר כי כך היה נוהג החייל ממילא לאחר שחרורו וכאן לתת לו כבר יכולת יותר טובה להתקיים ולהתקדם.
יאיר גולן: אני חושב שהדיפרנציאליות הזאת בזמן והדיפרנציאליות באוכלוסיות יכולה לתת לנו מתווה שהוא מתווה הגיוני, הוא מתווה סביר, וכל זה בכפוף לכך שאנחנו לא יוצרים מפלצת בירוקרטית כי עכשיו התבחינים הם כל כך מורכבים ועכשיו צריך להביא נוסחאות וכן הלאה.
יאיר גולן: זה לא יעבוד.
יאיר גולן: התבחינים הם על בסיס השירות הצבאי.
יאיר גולן: כל אחד יוצא, אם יש לו בעיות ת"ש או אם הוא חייל בודד, אנחנו מכירים את זה מהשירות הצבאי, בהתאם לזה מקדם, בהתאם לזה פרקי הזמן, בהתאם לזה גובה התשלומים.
יאיר גולן: אחרי שדיברתי על כל העקרונות האלה, כל השאר לשים איזשהו צוות שיגבש את זה בצורה רצינית כולל העלות התקציבית.
אורנה ברביבאי: אני אסכם את הדיון.
אורנה ברביבאי: קודם כל, תודה רבה לחבר הכנסת אלעזר שטרן על שיזם את הדיון כבר לפני ארבעה חודשים ובצדק אתה טוען לעיכוב אבל חלוף הזמן רק הדגיש את הצורך יותר ויותר.
אורנה ברביבאי: אני חושבת שהקורונה לא יכולה להשאיר אותנו לתת פתרונות בקצבי זמן שהיינו רגילים בעבר.
אורנה ברביבאי: לא שבעבר זה היה תקין.
אורנה ברביבאי: היא רק ממחישה את הנזקים או המשמעויות המאוד חריפות לפרט ברמה האישית, ליכולת של החברה לייצר פתרונות, למשפחות, לקושי, לקהילה וזה מחייב אותנו לייצר פתרונות מיידיים.
אורנה ברביבאי: אני בוודאי קוראת לפעול על פי החוק אבל אני חושבת שצריך לגייס את כל היצירתיות האפשרית כדי לייצר פתרונות במסגרת החוק, גם בצבא שיודע יותר מאחרים אולי לזהות את מי שזקוק לקראת שחרור ומי זקוק לליווי יותר קרוב ולמי נדרשת עזרה גם כי הוא מוגדר כאוכלוסייה מיוחדת ולפעמים הוא לא מוגדר כאוכלוסייה מיוחדת.
אורנה ברביבאי: אנחנו באים מהצבא ואנחנו יודעים שיש אוכלוסייה רבה, מה שקראנו לה ת"ש אפור שאין לה אינדיקציה כמי שזכאי ואמרנו שהם ידאגו לעצמם והנה עכשיו יש גם אבטלה והם מופלים במובן הזה של יכולת גם לקבל דמי אבטלה, גם להיות מוגדרים כחל"ת, והנה פער ברמה הערכית של מדינה שהצעירים שלה אומרים שהם הולכים לשרת אתכם כי אתם קוראים לנו לצבא, כמעט מחצית מבני הנוער לא היו עושים שירות צבאי, ואנחנו כן מתגייסים ובסופו של דבר אנחנו לא מקבלים את המענה הנדרש ברמה הכי בסיסית של קיום.
אורנה ברביבאי: אני חושבת שהמציאות הרבה פחות טובה ממה שהיא הוצגה כאן בדיון.
אורנה ברביבאי: זאת אומרת, הנציגים שהציגו את הדברים דיברו באופן טבעי על החיוב ועל המשאבים ועל המקורות שלהם לטיפול בחיילים.
אורנה ברביבאי: אני פוגשת גם את הפניות וגם את הצעירים יום יום והם אומרים לי שחלקם נתקלים בקושי אמיתי ובחוסר יכולת לקבל פתרונות.
אורנה ברביבאי: במובן הזה אנחנו צריכים לייצר פתרון משולב, גם של המדינה, ואני מדברת עלינו כמחוקקים.
אורנה ברביבאי: אני חושבת, שטרן, שאנחנו צריכים להוביל כאן חקיקה אקטיבית, עכשיו, מהירה שעוזרת לכל הגופים שאמונים על העניין הזה, לייצר פתרונות ייחודיים שעושה תיקוני עוול ספציפיים לחל"ת ולאבטלה.
אורנה ברביבאי: אני מצפה ממשרדי הממשלה, בעיקר ממשרד האוצר, ממשרד הרווחה, ממשרד הביטחון, למצוא פתרונות ייחודיים.
אורנה ברביבאי: אני חושבת שכפי שבצבא יש עקרונות והנחיות, אבל הצבא יודע לייצר פתרונות ייחודיים לאוכלוסיות מיוחדות בזמן אמת, חייבים להגיד שיש דרך – כמובן על פי החוק – שבה אנחנו נותנים פתרון מיידי למי שנמצא עכשיו בקצה, ברחוב, שאין לו פתרון ובוודאי כשמגיע לו על פי החוק ומישהו במשרד הביטחון אומר שאין מקור תקציבי.
אורנה ברביבאי: בעיניי זו תשובה לא לגיטימית.
אורנה ברביבאי: אני מבינה את הקושי.
אורנה ברביבאי: זה נותן גם פרספקטיבה לכולנו מה המשמעות של אישור תקציב.
אורנה ברביבאי: כשיושבים כאן ואומרים אין תקציב למדינה ומה המשמעות של זה שהזמן נוקף ואין תקציב וכאילו זה בסדר, אבל אנחנו מבינים מה המשמעות לפרט.
אורנה ברביבאי: אנחנו נמשיך לעקוב במסגרת הוועדה.
אורנה ברביבאי: אני אמשוך את זה אלי לוועדת המשנה.
אורנה ברביבאי: אני אדבר עם יושב ראש הוועדה.
אורנה ברביבאי: נעקוב כדי להמשיך לראות שבתקופה הקרובה, אני חושבת שבטווח של חודש ימים צריך לראות, שגם שחררו הכספים שמגיעים על פי חוק וגם נוצרו הפתרונות היצירתיים במשרדי הממשלה כדי לתת מענה ולתמוך את הצעירים שכל כך זקוקים לנו.
אורנה ברביבאי: אני אומרת בהוגנות שמי שנותן ותורם ועושה, בוודאי צריך שהמדינה גם תדע להוקיר ולהעריך ברגעים הכי קשים שלו.
צבי האוזר: שלום לכולם, אני מתכבד לפתוח את ישיבת ועדת חוץ וביטחון בחלקו הפתוח.
צבי האוזר: אנחנו שמחים לארח היום את השרה אורית פרקש הכהן, השרה היוצאת מהמשרד לנושאים אסטרטגיים ותכהן כשרת התיירות.
צבי האוזר: המשרד לנושאים אסטרטגיים מוביל את המערכה כנגד הדה לגיטימציה נגד ישראל בעולם ותופעת החרם.
צבי האוזר: זהו כלי אסטרטגי שמופעל בעיקרו על ידי הרשות הפלסטינית בניגוד להסכמים עליהם היא חתומה.
צבי האוזר: אני רוצה לחדד את האבסורד בנושא שנקרא דה לגיטימציה לישראל.
צבי האוזר: בחודש הבא נציין עשור למה שמכונה "האביב הערבי", אני הייתי מכנה את זה "החורף הערבי", זהו עשור שהאזור הזה חווה מאות אלפי הרוגים ונרצחים, אלפים של עצורים, אונס נשים, מיליוני פליטים, קריסת מערכות חינוך, בריאות, רווחה ואובדן צלם אנוש, הכול כאן מסביבנו ובעשור הזה אויבנו מציגים ומשיקים קמפיין של דה לגיטימציה למדינת ישראל.
צבי האוזר: זה האבסורד במלוא כיעורו.
צבי האוזר: אנחנו נדון על הדברים והפעולות שמדינת ישראל נוקטת כנגד אותו מסע עלילה אבסורדי, שבראייה היסטורית יראו עד כמה גודל האבסורד.
צבי האוזר: אנחנו נשמע את הפרטים מהשרה.
צבי האוזר: זה בהמשך לאירוח בוועדה של השרים העוסקים בנושאים עליהם הוועדה מופקדת.
צבי האוזר: אירחנו לאחרונה גם את שר הביטחון ואת שר החוץ והיום השרה תציג את פעילות המשרד לנושאים אסטרטגיים בחצי השנה האחרונה, את האתגרים העומדים בפני המשרד להגשמת יעדיו ופעילותו וכן מדדי הצלחה והשפעה.
צבי האוזר: השרה אורית פרקש הכהן אני מברך אותך על ההופעה לוועדה.
צבי האוזר: אני אומר זאת ברגשות מעורבים, הייתי שמח שתמשיכי ללוות את הוועדה, אבל הרות המבצעת החליטה להפקיד בידך את משרד התיירות.
צבי האוזר: אני מנצל את ההזדמנות הזאת לאחר לך הצלחה רבה בתפקידך החדש והמאתגר כשרת התיירות.
צבי האוזר: בבקשה, אורית פרקש הכהן.
אורית פרקש הכהן: תודה רבה חבר הכנסת האוזר על הברכות ותודה על ההזמנה לוועדה.
אורית פרקש הכהן: אני רואה חשיבות רבה בהשתתפות בדיון בוועדה.
אורית פרקש הכהן: באתי לעדכן ולשתף אתכם בתוצרי עבודה של חצי שנה בהיותי השרה לנושאים אסטרטגים, אתם תראו שהתווינו, ביחד עם מנכ"ל המשרד רונן מנליס, כיווני עשייה נוספים וחדשים למשרד, כיוונים שתואמים את שינוי הזירה המגמות והאתגרים שמתקיימים בשאלת הלגיטימציה, כפי שאנחנו רק רואים אותם ומאששים את הכיוון שלקחנו מהרבה תהליכים שקרו השנה.
אורית פרקש הכהן: כאשר נכנסתי למשרד, זה משרד שעובד על בסיס החלטה של הקבינט הביטחוני, על בסיס החלטה שלוקחת את הגוף הזה והופכת אותו לגוף שמטרתו מלחמה בחרמות ובדה לגיטימציה נגד מדינת ישראל.
אורית פרקש הכהן: הממשלה רואה באתגר הזה אתגר אסטרטגי שהולך ומתגבר אל מול מדינת ישראל ובונה גוף שמטרתו תחלול כל המאמצים הממשלתיים והובלת הקו הממשלתי בסוגיה הזאת.
אורית פרקש הכהן: כשהגעתי למשרד, ראיתי שיש למשרד תשתית איכותית ומצוינת של כוח אדם, שכל כולו התמקד בזירה מאוד מסוימת של ארגוני ה-BDS, של ניטור ארגוני ה-BDS ושל הבנה והתמודדות עם הארגונים האלה ועם הפעילים שלהם כאשר הרעיון המסדר היה להתמודד עם הדבר הזה.
אורית פרקש הכהן: כפי שיוצג כאן בהרחבה ונהיה אחרי כן פתוחים לשאלות, בחצי השנה האחרונה שעברה, התוויתי קווי פעולה וכיוונים אחרים ורחבים יותר למשרד גם ברמת החשיבה וגם ברמת הביצוע והפרויקטים שיצאו לדרך ושיראה אותם המנכ"ל מנליס.
אורית פרקש הכהן: מדובר על זיקוק הרעיון המסדר של המשרד לנושאים אסטרטגיים בזירה החדשה ובהתפתחויות החדשות.
אורית פרקש הכהן: מהו זיקוק הרעיון המסדר?
אורית פרקש הכהן: ישבתי עם עצמי ועם צוות המשרד וחשבנו הרבה מהו הרעיון המסדר שצריך להוביל את המשרד.
אורית פרקש הכהן: המסקנה שלי הייתה ברורה.
אורית פרקש הכהן: המשרד צריך להרחיב את זווית הראיה שלו מהסתכלות בודדת אך ורק על המיקום והמוקד של ארגוני ה-BDS והחרמות נגד מדינת ישראל אל הזירה הרחבה של הלגיטימציה של מדינת ישראל.
אורית פרקש הכהן: הווה אומר, אם מדברים על עיסוק בדה לגיטימציה, באותה נשימה המשרד צריך לתת דגש על הגברת הלגיטימציה של מדינת ישראל.
אורית פרקש הכהן: כלומר, אנחנו לא עוסקים אך ורק במיפוי זירות בהם יש חרמות או בפגיעה בפעילויות תרבותיות, אקדמיות, כלכליות או אזרחיות נגד גופים של מדינת ישראל באשר הם, אלא אנחנו חושבים איך להעצים את הלגיטימציה של מדינת ישראל.
אורית פרקש הכהן: דבר שני, זיקוק התודעה, כשהגענו, כנובע מהרעיון המסדר המקורי, כל המוקד של המשרד עסק בניטור, עיסוק, לימוד ובמומחיות על הארגונים הללו.
אורית פרקש הכהן: בעיני הזירה הנוכחית והחשובה שצירך לעסוק בה היא רחבה הרבה יותר.
אורית פרקש הכהן: היא כל זירת התודעה.
אורית פרקש הכהן: זירה על הקרב על התודעה ודגש גדול על הרשתות החברתיות.
אורית פרקש הכהן: שני הרעיונות הללו שבעקבותיהם עשינו את כל הפרויקטים שעשינו, באו לידי ביטוי משמעותי ולאישוש מאוד משמעותי כשאנחנו מסתכלים על מה קרה בזירה המדינית הגיאו-פוליטית בתקופה האחרונה.
אורית פרקש הכהן: כשאנחנו מדברים על תופעה כמו הקורונה, תופעה כמו הנורמליזציה, אנחנו רואים כיוונים.
אורית פרקש הכהן: כשאנחנו מדברים על הסכמי הנורמליזציה בשיתוף או בשילוב האירוע הבין-לאומי שעוסק בקורונה, ראינו שהזירה היום של התודעה המרכזית מתרחשת ברשתות החברתיות, מתרחשת בעולמות הדיגיטל.
אורית פרקש הכהן: מדובר בזירה האמיתית שיש בה משתתפים בכמויות הרבה יותר גדולות מהרבה מאוד ראשי מדינות הגדולות בעולם.
אורית פרקש הכהן: בה יש קלות בלתי נסבלת של פייק ניוז, של מיס-אינפורמציה, של הסתה ודה לגיטימציה למדינת ישראל.
אורית פרקש הכהן: בהיבט הזה ראינו את זה קם לתחיה בעולמות הנורמליזציה, דוגמה מאוד קטנה בקמפיין שחשפנו שמומן ותוזמן על ידי החיזבאללה ואיראן ותקף ברשתות החברתיות בשפה הערבית את האמירויות ואת המדינות המתונות וכינה אותם בוגדים וניסה לייצר בצורה מלאכותית ברשת החברתית אווירה של חוסר לגיטימציה למהלכים הללו.
אורית פרקש הכהן: זו רק דוגמה אחת מיני רבים למה בעיני אחד הדברים המשמעותיים שהתוויתי במשרד הוא להתמקד בזירה הזו, שהיא הדבר הבא של עולמות התודעה מבחינת איפה הדה לגיטימציה ואיפה הלגיטימציה.
אורית פרקש הכהן: בנוסף, גם מתוך הרעיון המסדר של מהו ה-BDS, כשאני חושבת מה המטרה של המשרד הזה, בעיני הוא לא לתקוף כל ביקורת באשר היא ביקורת.
אורית פרקש הכהן: ביקורת נגד מדינת ישראל, חופש הביטוי באשר הוא, גם כשהביקורת מאוד קשה, זה לגיטימי.
אורית פרקש הכהן: עברתי מעולמות של דה לגיטימציה ו-BDS להרחיב את זווית הראיה של המשרד לעולמות הלגיטימציה.
אורית פרקש הכהן: נקודה שלישית שאדבר עליה, ברמת המדיניות זו המדידה.
אורית פרקש הכהן: כידוע לך אני מגיעה מעולמות כלכליים, עולמות של תשתית, עולמות בהם מכמתים דברים, מודדים דברים.
אורית פרקש הכהן: אחד הדברים שהיה לי מאוד משמעותי הוא לייצר למשרד כלים של ידע והבנה מה קורה בזירות של תודעה?
אורית פרקש הכהן: מה קורה במדינות דוברות שפה ערבית, מה קורה בזירות לפי פילוחים של עיתונות, פוליטיקה, כדי שהמשרד יקבל יותר עומק מקצועי מבחינת היכולת שלו לנטר.
אורית פרקש הכהן: ראינו בתקופת הסיפוח למשל שפתאום יש פיק מטורף בשיח שלילי נגד ישראל, בסנטימנט ואיפה בדיוק ובאיזה זירות.
אורית פרקש הכהן: יצרנו בעצם כלי עבודה שידבר על מדד הדל"ג.
אורית פרקש הכהן: כשאנחנו מכנסים את כיווני הפעולה האלה שהתוויתי למשרד, הם קודם כל זיקוק הרעיון המסדר של עיסוק בלגיטימציה רשתות החברתיות ודבר שני מיקוד הזירה שאנחנו נותנים דגש גדול יותר על הרשתות הדיגיטליות ומכן משכללים את היכולות הטכנולוגיות ואת הדיגיטליות של המשרד.
אורית פרקש הכהן: מי כמוך יודע שבתקופת הקורונה כל העולם מקצין, כל השיח מקצין, יש חוסר יציבות בריאותית שגורמת חוסר יציבות גיאו-פוליטית שמעצים קולות קיצוניים לשני הצדדים, ימן קיצוני ושמאל קיצוני.
אורית פרקש הכהן: מכאן יש שיח פורה לשיח שנאה והרבה מאוד פייק ניוז בנוגע לישראל.
אורית פרקש הכהן: מכל זה נגזרו כל מיני פרויקטים שלא היו כמותם בעבר במשרד.
אורית פרקש הכהן: בהיבט הזה של הדגשת הלגיטימציה ובהיבט הזה של הדגשת הזירה הדיגיטלית.
אורית פרקש הכהן: אני אספר לך על פרויקט impact investment שעשינו.
אורית פרקש הכהן: אחת הזירות הקשות שהגענו אליהם היא הזירה הכלכלית.
אורית פרקש הכהן: פורסמה רשימה שחורה שבעיני היא דבר חסר תקדים באפליה שלו כלפי ישראל.
אורית פרקש הכהן: רק ישראל זכתה לפרסום רשימה שחורה כזו שכוללת את כל הגופים המסחריים שפעילים במדינת ישראל.
אורית פרקש הכהן: לצורך הבדיחה, אומר לכם עד כמה הדבר אבסורדי, רשת קפה קפה נמצאת בתוך הרשימה השחורה שפורסמה על ידי המוסדות הבין לאומיים.
אורית פרקש הכהן: הרעיון היה לייצר דגל שחור סביב הלגיטימיות והאתיות של מדינת ישראל בעקבות נושאים מידניים או פוליטיים.
אורית פרקש הכהן: כדוגמה לזה עשינו פרויקט impact שזוכה להצלחה אדירה שבו אנחנו בפעם הראשונה, כמשרד ממשלתי מממן לחברות עסקיות במדינת ישראל דיווחים פיננסיים על בסיס עשייה אתית חיובית שלהם.
אורית פרקש הכהן: זה דיווח פיננסי שמאוד מתקדם בעולם והוא בעצם יצליח לייצר off-site לדבר הזה.
אורית פרקש הכהן: ג'וליס זה פרויקט שרונן ירחיב עליו אבל חשוב לי לדבר עליו גם בחלק הפומבי והגלוי.
אורית פרקש הכהן: בעקבות ההסכמים עם האמירויות ובעקבות הרצון שלי להתמקד בזירה הדיגיטלית, הבנו שיש זירה אחת שאין בה נוכחות ראויה ויש בה הרבה מאוד מניפולציה רשתית והיא זירת השיח בשפה הערבית.
אורית פרקש הכהן: יצרנו מיזם שיש בו הרבה זוכים, שעושה שיתוף פעולה בין שירות לאומי, בין הקהילה הדרוזית לבין המשרד לנושאים אסטרטגיים במסגרתו, בפעם הראשונה, בנות מהעדה הדרוזית תעשנה שירות לאומי אחרי הכשרה טכנולוגית של המשרד לנושאים אסטרטגיים במשרד שהוקצה לזה בכפר ג'וליס.
אורית פרקש הכהן: שם הן תשבנה והשירות הלאומי שלהן יהיה ניטור השיח בשפה הערבית ברשתות החברתיות.
אורית פרקש הכהן: כאשר הן תיראנה פייק ניוז, תיראנה הסתה לא ראויה, תיראנה מיס-אינפורמציה, הם ירימו דגל למשרד לנושאים אסטרטגיים ותשמשנה העיניים והאוזניים של מדינת ישראל רק כדי לספר את האמת.
אורית פרקש הכהן: אני חייבת להגיד שכשראיתי את העיניים הנוצצות של הבחורות האלה, אני התרגשתי.
אורית פרקש הכהן: בנות שעומדות מולי ואומרות שהן מחוברות למדינת ישראל והן רוצות שהאמת והמתינות גם תהיינה ברשתות וזה חלק מהחובה שלהן.
אורית פרקש הכהן: במובן הזה יש גם העצמת יכולות, הבנות האלה תצאנה עם יכולות טכנולוגיות לעולם וגם תעשנה מעשה שיחבר גם את בנות המגזר ולא רק את בני המגזר שידועים בתרומה האדירה שלהם בתחומי הביטחון.
אורית פרקש הכהן: עסקתי הרבה מאוד בנושא הרשתות החברתיות ושיחות השנאה.
אורית פרקש הכהן: יצרנו שולחן עגול במשרד לנושאים אסטרטגיים שהשלים את עבודתו ומוסר דו"ח שנדבר עליו.
אורית פרקש הכהן: כל הרשתות החברתיות ניהלו דיאלוג עם המשרד לנשואים אסטרטגיים, פייסבוק, טיק טוק, טוויטר, כולם הגיעו לשולחן העגול הזה שהתקיים אל מול כלל משרדי הממשלה הרלוונטיים, כי יש עוד משרדי ממשלה שרלוונטיים לנושא הזה.
אורית פרקש הכהן: כל התחלת ההבנה שרשתות חברתיות חייבות להתחיל לשאת באחריות של הכוח שיש בידיהן וכמו שכל עיתון חייב לעמוד בסטנדרט של הגינות ואמינות עיתונאית, כך אנחנו צריכים לוודא שיהיו כללים גם לגבי הרשתות החברתיות, ניתן למנכ"ל להרחיב מהם הכללים ומה הצעדים שאנחנו ננקוט.
אורית פרקש הכהן: נקודה אחרונה קשורה לפרויקט שסיימתי והגשתי בסוף השבוע שעבר גם לשר הביטחון וגם לראש השירות הכללי.