GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבי דיכטר: היום אני חושב שעסקנו בו, שמענו פה באמת סקירות רחבות, מעמיקות, אבל צריך להודות, הן גם העמיקו את הדאגה.
מיכל וונש: ובצדק.
אבי דיכטר: זאת אומרת, כשאתה רואה את הנתונים ואתה רואה את הרמזור - מסתבר שיש רמזורים לא רק בכבישים או בבריאות בקורונה אלא גם בפוליטיקה, במדיניות - ואני אומר לעצמנו, אנחנו כוועדה בהחלט רושמים לעצמנו שצריך להיות מודאגים מהעובדה שהתמונה שמוצגת כאן היא תמונה פסימית.
אבי דיכטר: יש פה ושם הבלחות אבל התמונה בכללותה היא תמונה פסימית.
אבי דיכטר: כמובן שאנחנו כוועדה לא מתכוונים לשמוע, לסמן ששמענו סקירה פסימית, והמספרים שהוצגו כאן, הם מראים – הוספנו מדינה, גרענו מדינה, שתיים, זאת אומרת ירדנו מ-87 ל-82, אבל כולנו מבינים את המשמעות של 82 נגדנו – היעד הוא לכאורה רחוק.
אבי דיכטר: אני אומר לכאורה מפני שאנחנו לא יכולים לקבל את המצב הזה כמצב נתון, גם אתם בוודאי לא מקבלים אותו כמצב נתון.
אבי דיכטר: 2020 היא באמת שנת תפנית, אי אפשר לראות אותה אחרת.
אבי דיכטר: היא לא רק שנת תפנית מול העולם הערבי, היא לא רק שנת תפנית מול המזרח התיכון - יחסים עם סודן, עם צ'אד לפני שנה, זה כבר צפון אפריקה.
אבי דיכטר: ואנחנו מדברים על אסיה ואנחנו יודעים לומר, כמו שמקובל לומר בנתב"ג, לא סופי, ואנחנו רואים את המומנטום הזה.
אבי דיכטר: אי אפשר שלא לנצל את המומנטום הזה.
אבי דיכטר: לי היה חסר בסקירות כאן בכלל, במשרד החוץ בפרט, מה התכנון האסטרטגי לחומש הבא, איך מנצלים את המומנטום שתואר כאן ותואר גם בדיונים אחרים בוועדה ובכלל, איך מנצלים את המומנטום הזה, ממנפים אותו כדי לגבש אסטרטגיה לחמש שנים הבאות.
אבי דיכטר: אני מבקש מאוד ממשרד החוץ, המשרד לענייני אסטרטגיה והגופים האחרים שמלווים – המועצה לביטחון לאומי לא נמצאת פה, אני מבין.
אבי דיכטר: אבל הם בוודאי הגוף המתכלל.
אבי דיכטר: אני מבקש להיערך עם הצגת תמונה של חשיבה אסטרטגית והיערכות אסטרטגית לחמש שנים הבאות, ואנחנו בעוד שלושה חודשים נעשה דיון בוועדה שבו אני מבקש להציג את החשיבה האסטרטגית ואת התכנון האסטרטגי, כי בלי זה לדעתי אנחנו נמשיך לצבוע את הרמזורים ולהציג את הנתונים בצורה שנגיד אוי אוי אוי, באמת אנחנו מסכנים וכו', ואין שום הצדקה שכך נסתכל על עצמנו.
אבי דיכטר: להסתכל רק על כמות המדינות – אני יודע שהחשב של משרד החוץ, שערותיו מלבינות כל אימת שיש עוד הסכם עם עוד מדינה כי זה הסכם בלי תקציב, אבל זה המקום לדון ולומר איפה מתחברים לחשיבה אסטרטגית, עם תוכנית אסטרטגית, עם תקציב אסטרטגי, לחמש שנים.
אבי דיכטר: זה מה שאני מצפה.
אבי דיכטר: בוסו, רצית להעיר לפני שאני נועל?
אוריאל בוסו: כן.
אוריאל בוסו: אני חושב, אולי כהצעת ייעול אבל אם כבר אתה וחברת הכנסת מיכל לקחתם יוזמה לנסות לשנות את השיח באו"ם, דוגמה אני אומר, כרעיון, למשל בכנסת יש עשרות אגודות ידידות.
אוריאל בוסו: האם חשבתם על רעיון לכנס את כל ראשי אגודות הידידות, להסביר להם?
מיכל וונש: חבר הכנסת בוסו, תודה שאתה מעלה את זה.
מיכל וונש: אנחנו מכינים למעשה כלים שנוכל לתת גם לחברי הכנסת באגודות הידידות וגם בגופים השונים, יושבי-ראש של כל מיני גופים – IPU, OCE וכו'.
מיכל וונש: בהחלט, אנחנו מייצרים כלי עבודה.
אוריאל בוסו: אני לא אומר להקים שדולה בכנסת.
מיכל וונש: לא שדולה.
מיכל וונש: כלי עבודה.
אוריאל בוסו: אבל ממש מטה חירום, לכנס את כולם, להגיד להם: רבותיי, זו התמונה.
אוריאל בוסו: כשאתה מציג תמונה אדומה כזאת מול כולם ומתברר לך שיש מדינות שאתה נמצא איתן בשיח, באגודת ידידות, ולרוב, ראשי אגודות ידידות בארצות השונות, יש להם כוח פרלמנטרי ואני חושב שלכנסת יכולה להיות עזרה גדולה בסיוע למשרד החוץ בנושא הזה.
אוריאל בוסו: ואם כולם יתכנסו ופתאום יתברר שיש 50-40 אגודות ידידות, עם כוחות, אתה אומר להם: רבותיי, עוד שבועיים יש לנו הצבעה באו"ם, שבוע לפני כן תעשו שיחה, תסבירו, תציגו את התמונה.
אוריאל בוסו: אני למשל עומד בראש אגודת ידידות עם הונדורס, אז הונדורס אני רואה שיחסית היא חיובית אבל סייענו להם עכשיו.
אוריאל בוסו: יש התנהלות מול הרבה אגודות.
אבי דיכטר: בוסו, אנחנו פשוט חייבים לסיים.
מיכל וונש: רק להגיד לו משפט.
מיכל וונש: עלית במיוחד על משהו כתוצאה מדיון שקיימנו בנושא ה-ICC – פעם הבאה אני אוודא שאתה גם שם – אנחנו נייצר את הכלים האלה.
מיכל וונש: זה מאוד מאוד חשוב מה שאתה אומר עכשיו, אנחנו לא ממצים את היכולות שיש לנו כפרלמנטרים אל מול עמיתינו ועמיתותינו ברחבי העולם, בהחלט.
אוריאל בוסו: אוקיי.
אבי דיכטר: מאחר שאנחנו ועדה שלא מפקחת על עצמה, אז לסיכום – ועל זה אני רוצה שנקיים הצבעה, כמקובל בסיום דיון כזה, על הדברים שאמרתי, אני מתמצת אותם לשלושה משפטים.
אבי דיכטר: 1.
אבי דיכטר: אנחנו מודאגים מאוד מהתמונה שהוצגה כאן; 2.
אבי דיכטר: אנחנו מבקשים לראות חשיבה אסטרטגית, תכנון אסטרטגי, כדי להבין לאחר מכן גם איך נגזר התקציב האסטרטגי לשנים הבאות, לחמש שנים הבאות או אם תרצו יותר, גם יותר, זה לגיטימי לגמרי, למנף את השינויים הדרמטיים שמתחוללים ביחסי החוץ של מדינת ישראל באזור, אבל לא רק במזרח התיכון, גם בצפון אפריקה וגם במדינות אחרות.
אבי דיכטר: פה ושם גם יש הבלחות לאסיה – אם זה בהוטן – או לדרום אמריקה, כדי להבין איך ממנפים את הדברים האלה, לצבוע ברמזור יותר ירוק מאשר צהוב.
אבי דיכטר: אני יודע שאת האדום קשה להצהיב, אבל את הזהוב קל להפוך לירוק.
אבי דיכטר: הדיון יתקיים בעוד שלושה חודשים בוועדה.
אבי דיכטר: מי בעד הסיכום, ירים את ידו.
אבי דיכטר: הסיכום אושר פה אחד.
אבי דיכטר: תודה רבה לכולם.
גדעון סער: כולם לא היו בטוחים למה אתה מאחל את זה.
צבי האוזר: אז אני יכול להגיד לכם שאת גדעון אני מכיר מעט, נדמה לי, רק 37 שנים.
גדעון סער: אבל מי סופר.
צבי האוזר: ואני יכול להעיד שבכל הנוגע להתיישבות ביהודה ושומרון, כבר אז היית שם, נדמה לי בגיל 18, 17.
צבי האוזר: זה מה שנאמר: מלא, מלא.
צבי האוזר: ונדמה שאין עוד חבר בוועדת החוץ והביטחון שבקיא באתגרים ההתיישבותיים והביטחוניים של ישראל באזור כמוך.
צבי האוזר: אז, גדעון, מזל טוב פה מכולנו.
צבי האוזר: ותרשה לי להוסיף גם כחבר, הצלחה גדולה בהמשך הדרך.
צבי האוזר: ויש לי יותר מתחושה שדרכינו עוד יצטלבו בהמשך.
צבי האוזר: וגם הכנו לך הפתעה קטנה.
צבי האוזר: מזל טוב.
גדעון סער: רק אם אפשר יהיה לחלק את העוגה באופן שוויוני בין כל חברי הוועדה, כי יהיה מסוכן שאני אשא בנטל הזה.
גדעון סער: אז אולי אחד מעוזריי - - -
צבי האוזר: אני מציע שרק אלה שישרדו עד הסוף יקבלו את זה.
גדעון סער: תודה, אדוני היושב-ראש.
מתן כהנא: צריכים לרוץ בין שלוש ועדות הבוקר.
גדעון סער: אני רוצה להודות לך.
גדעון סער: אני, כמו שאתם יודעים, מצאתי דרך מקורית לחגוג יום הולדת.
גדעון סער: אחרי הישיבה הזאת אני אגיש את התפטרותי מהכנסת ה-23 ליושב-ראש הכנסת.
גדעון סער: אם בתקופה שאורכה אינה ידועה, כי יש לי כוונה לחזור לכאן, יהיה לי חסר משהו, זה הדיונים של הוועדה הזאת, ועדת החוץ והביטחון בעיקר, ועדות המשנה, ועדת המשנה למודיעין ולשירותים חשאיים, וגם הוועדה הזאת, הוועדה ליהודה ושומרון.
גדעון סער: והיה לי חשוב לקיים היום את הישיבה הזאת בלי תלות בדברים אחרים, כי אני רואה בזה נושא עקרוני של מחויבות מוסרית של מדינת ישראל לאזרחים שלה, שאומנם קוראים לזה התיישבות צעירה, אבל היא כבר התיישבות של למעלה מ-20 שנה, שנשלחו על ידי הממשלה, שרובם יושבים על קרקע של המדינה גם, שדברים בסיסיים כמו תשתיות של חשמל ומים לא מקבלים כמו שצריך.
גדעון סער: כמו שצריך.
גדעון סער: ודברים יסודיים, כמו מרכיבי ביטחון, לא מסופקים מטעמים של חוות דעת משפטית וכדומה.
גדעון סער: ואנחנו קיימנו גם ישיבה בפורום אחר, בשדולת ארץ ישראל, וקיבלנו החלטה.
גדעון סער: וקראנו בעצם לממשלה להסדיר את נושא ההתיישבות הצעירה בעיתוי הזה.
גדעון סער: היו חברים שיותר הדגישו את הימים בין הממשלים בוושינגטון.
גדעון סער: אני דווקא יותר הדגשתי את העובדה שאנחנו עלולים להיות במערכת בחירות נוספת, ואיננו יודעים אם זה יצמצם את מרחב הפעולה.
גדעון סער: אנחנו לא חושבים שצריך לצמצם את מרחב הפעולה.
גדעון סער: אבל הממשלה חייבת לפעול בנושא הזה מהר.
גדעון סער: ואני מקווה שגם נשמע מהשר הנגבי חדשות בנושא הזה היום.
גדעון סער: לכן אני רואה בדבר הזה דבר חשוב ביותר.
גדעון סער: אני, בלי דיחוי, מעביר את רשות הדיבור למציעים, יש שלושה שגם הגישו דיון מהיר בנושא הזה.
גדעון סער: הראשון שבהם הוא חבר הכנסת אבי דיכטר.
אבי דיכטר: אני גם מצטרף לברכות יום הולדת.
אבי דיכטר: אני מניח שזו רק יד המקרה שיום הולדת שלך נופל ביום השנה לאינתיפאדה הראשונה.
אבי דיכטר: אבל זה רק צירוף מקרים.
אבי דיכטר: כמובן, אין שום קשר.
גדעון סער: היו שנים שאחרים זכרו את זה, אבל אתה בין הבודדים שזוכר את זה היום.
אבי דיכטר: תראה, כל אחד והטראומה שלו.
גדעון סער: 33 שנים.
אבי דיכטר: אני עוד מעט חוגג יום הולדת.
אבי דיכטר: זה נופל בדיוק ביום שהחמאס החליט שזה יום ההולדת שלו גם כן.
אבי דיכטר: אז כל אחד והשותפים שלו.
אבי דיכטר: אני לא יודע מי מאיתנו בחר שותף יותר טוב לחגיגות האלה.
אבי דיכטר: כנראה ששנינו פספסנו בנושא הזה.
אבי דיכטר: בכל מקרה, בנושא של ההתיישבות הצעירה, תראו, הרי זה די אבסורד.
אבי דיכטר: אני גם קיבלתי תשובה משר ההתיישבות, השר לענייני ההתיישבות, צחי הנגבי, על מכתב ששלחתי לו, לראש הממשלה בנושא הזה, ואני אומר לכם שזה נראה לי מכתב יותר של השר לענייני המושבות ולא השר לענייני ההתיישבות.
אבי דיכטר: ואני אומר את זה מפני שבאמת בתקופת המנדט בריטי היה שר לענייני המושבות שעסק בנושא של מושבות.
אבי דיכטר: ישראל הייתה חלק מזה.
צבי האוזר: זה היה צ'רצ'יל באיזושהי תקופה, לא?
אבי דיכטר: אכן גם צ'רצ'יל היה כזה.
אבי דיכטר: אנחנו עוסקים בשר לענייני ההתיישבות של ממשלת ישראל עם אוכלוסייה לא קטנה וגם, כמו שאמרת, גדעון, לא כל כך צעירה כבר, משופעת בילדים כבר דור שני.
אבי דיכטר: וההתיישבות הזו, כשאתה שומע באמת מאנשים בשטח שגרים שם, הם נוסעים למקומות העבודה, כמו כל אחד מאיתנו, בצה"ל, במערכת הבריאות, במערכת החינוך, בכל מקום אחר, רק כשאתה חוזר הביתה במקום רגיל בארץ ישראל, אתה חוזר לבית עם אור, עם חשמל, עם שירותי מחשב וכו' וכו'.
אבי דיכטר: וכשאתה חוזר ליישובים שאנחנו עוסקים בהם, ב-70 יישובים כמעט ברחבי יהודה ושומרון, הם חוזרים למציאות אחרת לגמרי.
אבי דיכטר: ואיך יכול להיות שקרוב ל-30,000 איש חיים אחרת?
אבי דיכטר: אז כמובן שברמה המדינית הבין-לאומית, הפארסה הזו, שמתייחסים אליהם כאילו הם נתיני המנדט הבריטי שצריכים לעזוב את השטח או-טו-טו כשהמנדט יעזוב – תפקידה של ממשלת ישראל, של מדינת ישראל, הוא להבהיר: אנחנו לא המנדט הבריטי ביהודה ושומרון.
אבי דיכטר: היישובים שם הם לא מושבות שעתידים לעזוב אותם.
אבי דיכטר: ואין מסר יותר חד וברור מהעובדה שחצי מיליון איש גרים כבר היום בשטחי יהודה ושומרון, לא בהחלטה של הממשלה האחרונה בלבד – בהחלטה של כל ממשלות ישראל.
אבי דיכטר: להזכירכם, תוכנית אלון היא לא על שם יוצאי הליכוד.
אבי דיכטר: ויגאל אלון הוא איש מפלגת העבודה לכל דבר ועניין.
אבי דיכטר: והוא קבע את תוכנית אלון, שהיא לא בקעת הירדן שאנחנו מדברים היום, נהר הירדן או בקעת הירדן.
אבי דיכטר: הוא קבע בקעת הירדן פלוס מתוך תובנה ברורה מה הגבולות הביטחוניים ומה הגבולות האזרחיים שצריכים להיות למדינת ישראל.
אבי דיכטר: עכשיו, אני שאומר שהתשובות האלה שאנחנו כל הזמן מקבלים, כולל התשובה שקיבלתי בכתב מהשר: "תנאי המחיה הקשים ביישובים שמעמדם טרם הוסדר ידועים לנו היטב, ובקרוב תקיים הממשלה דיון בנושא על מנת לבחון את הפתרונות האפשריים לסוגיה חשובה זו.
אבי דיכטר: " אני כמעט בטוח שזה cut and paste של תשובות קודמות, וקודמות לקודמות, וקודמות לקודמות, לקודמות, לקודמות.
אבי דיכטר: זה לא מתאים לנו.
אבי דיכטר: לא מתאים לנו לא כמדינה, לא כממשלה, לא כממשלת ימין.
אבי דיכטר: ואני לתומי חשבתי שבמציאות הזו שיש היום ממשלה רחבה, 73 חברי כנסת, יכולים סוף-סוף לעשות צדק.
אבי דיכטר: זה לא רק סדר.
אבי דיכטר: לעשות צדק.
אבי דיכטר: צדק לאומי.
אבי דיכטר: צדק ישראלי בסוגיה של חיי אדם שבהם באמת כמו כל אחד מאיתנו.
אבי דיכטר: ואני אומר לכם שהדיון הזה הוא חשוב כדי לדרבן את הממשלה לעשות מהלכים, לחתוך את הסיפור הזה באבחה אחת, מפני שזה לא 25 הרים קירחים עם טרשים, או 70 הרים כאלה.
אבי דיכטר: מדובר ביישובים, באנשים, במשפחות, בישראלים לכל דבר ועניין.
אבי דיכטר: ואני מצפה שהקריאה הזו תיפול על אוזניים קשובות.
אבי דיכטר: לא מתישהו הממשלה תעשה דיון כלשהו, אלא באותה בהילות, ובצדק, שעוסקים בקורונה לעשות ב-25,000 איש שבאמת חייהם אחרים לגמרי מחייהם של ישראלים בכל מקום אחר בארץ.
גדעון סער: תודה רבה, חבר הכנסת אבי דיכטר.
גדעון סער: בין המציעים הנוספים, אני רואה את חבר הכנסת ארבל ואת חבר הכנסת סופר.
גדעון סער: אבל אני לא רואה אותם כאן.
מתן כהנא: אני אמלא את מקומו של סופר מהמפלגה שלי.
גדעון סער: טוב.
גדעון סער: אני לא יודע אם זה בדיוק מצוות התקנון, אבל היום אני לא מתכוון לדקדק בזה.
מתן כהנא: טוב.
מתן כהנא: אז, ראשית, אדוני היושב-ראש, מזל טוב ליום הולדתך.
מתן כהנא: אתמול ראיתי שחבריך ממפלגתך הקודמת קראו לך שמאלן.
מתן כהנא: אז אני שמח שגם השמאל עכשיו תומך בהתיישבות הצעירה.
מתן כהנא: תראו, אפשר לדבר על ההתיישבות הצעירה כמכלול אחד גדול.
מתן כהנא: אבל אני רוצה לשים את הספוט על יישוב אחד.
מתן כהנא: אני מלווה בחודשים האחרונים את היישוב עשהאל.
מתן כהנא: היישוב עשהאל, יישוב שהוקם בהחלטת ממשלה, יישוב שאושר פעמיים כבר, שיושב על אדמות מדינה.
מתן כהנא: ביישוב הזה יש בעיות קשות של חשמל, מים, תקשורת, פינוי זבל, סידורי ביטחון, תחבורה.
מתן כהנא: רק לפני שבועות אחדים היה שם כמעט אסון שנבע משרפה מאוד גדולה.
מתן כהנא: חבר'ה, זו כבר לא התיישבות צעירה.
מתן כהנא: הילדים שם כבר מתחתנים.
מתן כהנא: וההורים עדיין גרים בקרוואנים.
מתן כהנא: זה עניין הומניטרי.
מתן כהנא: אלה דברים הומניטריים.
מתן כהנא: צריכים לדאוג למתיישבים האלה, כמו שחברי דיכטר אמר.
מתן כהנא: עכשיו, תראו, השר לענייני ההתיישבות, צחי הנגבי, אמר במליאה קבל עם ועולם שהממשלה תתכנס ותדון ותאשר את הדברים האלה, וכלום לא קרה.
מתן כהנא: אני הגשתי שאילתה אישית לשר צחי הנגבי והפניתי אותו גם למשרד ראש הממשלה עם דברים כקונקרטיים על היישוב עשהאל, וקיבלתי איזו תשובה אמורפית כללית כזאת: כן, הממשלה תתכנס ותדון.
מתן כהנא: אז אני אומר כאן לממשלה, שעד אתמול היית חלק ממנה: אתם הבטחתם להסדיר את הדברים האלה, אז תקיימו.
מתן כהנא: הבטחתם, אז תקיים.
גדעון סער: זה חלק מקמפיין הבחירות?
גדעון סער: כי לא זכור לי שהייתי חבר בממשלה.
מתן כהנא: היית בקואליציה.
גדעון סער: דווקא החברים שלך ישבו בממשלה.
גדעון סער: בפעם האחרונה שאני הייתי בממשלה הייתה ב-2014.
גדעון סער: אז אם אתה רוצה באמת לעשות מעצמכם צחוק, אל תבחר בהזדמנות הזאת.
גדעון סער: אני מבין שאתם גם במצוקה, דרך אגב.
מתן כהנא: הכול בסדר, גדעון.
מתן כהנא: היית עד אתמול חלק מהקואליציה.
גדעון סער: אני מבין את מצוקתכם.
מתן כהנא: אני רק אומר – אתה יודע מה?
מתן כהנא: עזוב, גדעון.
מתן כהנא: הממשלה הבטיחה - - -
אבי דיכטר: שהם יסדירו את זה.
גדעון סער: אפשר להבין את המצוקה.
צבי האוזר: איזה יישוב אמרת?
מתן כהנא: עשהאל, היישוב עשהאל.
צבי האוזר: מתי קם?
גדעון סער: אבל תשתדל להתמקד במצוקת תושבי עשהאל ולא - - -
צבי האוזר: מתי קם היישוב?
מתן כהנא: האוזר, היישוב הזה כבר, לדעתי, 18 שנה?
מתן כהנא: 18 שנה.
מתן כהנא: אני אומר פה שהממשלה הבטיחה שהממשלה תקיים, ואני פה מצטרף לקריאה של חברי דיכטר – ובסוף לדיון החשוב הזה – שהממשלה תתכנס ותעשה מה שהיא הבטיחה ותטפל במצוקה ההומניטרית של המתיישבים האלה, של החלוצים האלה.
גדעון סער: תודה רבה לחבר הכנסת כהנא.
גדעון סער: אני אאפשר, כמובן, גם לחברי כנסת נוספים לדבר.
גדעון סער: אני פשוט כרגע אפשרתי למגישי ההצעות לדיון מהיר.
גדעון סער: אז פה אף אחד לא יופלה.
גדעון סער: אני רק מבקש שאוריה לוברבום מהיישוב שדה בועז בגוף עציון שמייצג פה את היישובים האלה בעצם, פורום ההתיישבות הצעירה.
גדעון סער: אני מאפשר לו את זכות הדיבור.
אוריה לוברבום: תודה רבה.
אוריה לוברבום: תודה לכולם.
אוריה לוברבום: הפורום של ההתיישבות הצעירה הוקם לפתור איזו בעיה שבמשך 20 שנה – ואני מבין שכולנו פה במשכן באיזו סערה פוליטית מסביב, אנחנו בחוץ.
אוריה לוברבום: אני מדבר בשם האנושיות ובשם דבר אחד: אמון במערכת.
אוריה לוברבום: אנחנו נשלחנו על ידי הממשלה ועל ידי הממשלות השונות ואנשים שונים כדי להיות בחזית, כדי בעצם לתפוס את השטח של אדמות המדינה.
אוריה לוברבום: אף אחד, המלחמה, הבוץ, לישון באוהלים בהתחלה, גם הקרוואנים, גם 20 שנה לגור בקרוואן – אנשים רואים את עצמם כשליחים של הממשלה, כי הממשלה שלחה אותם.
אוריה לוברבום: גם בב"צים, גם מסביב, כל התשובות של הממשלה בעשור האחרון היו: כן, שלחנו אותם; אנחנו עוד לא יודעים בדיוק איך להסדיר את זה.
אוריה לוברבום: אז נגמר ה"איך להסדיר את זה".
אוריה לוברבום: אנחנו יודעים שיש מסמך שיושב היום בממשלה שיכול כבר ביום ראשון הקרוב להעלות כדי לסיים את המשימה הזאת, את המשימה שלנו, שנשלחנו אליה, הכוחות החלוצים בשטח, אלה שמגדלים את הילדים שלהם בלי חשמל, בלי מים, בלי הסעות, בלי זום, בלי תשתית נורמלית כדי לחיות.
אוריה לוברבום: ובעצם להגיד לכם, הקרב הפוליטי הזה או כל הדברים האחרים פחות מעניינים את ה-25,000 איש.
אוריה לוברבום: מעניין אותם שבאמת אתמול בשלושה יישובים השנאי הראשי נשרף.
אוריה לוברבום: מה שקרה בעשהאל קרה בעוד שלושה יישובים אתמול.
אוריה לוברבום: למה?
אוריה לוברבום: טיפה גשם ונשרפו הדברים.
אוריה לוברבום: ואז אתה מוצא אזרחים מטפסים על קו מתח גבוה כדי לנסות לעצור את זה.
גדעון סער: אילו יישובים, אגב?
אוריה לוברבום: אצלנו בשדה בועז קפץ שלוש פעמים.
אוריה לוברבום: בשומרון היה עוד יישוב שאני לא זוכר את השם, מי זה היה בדיוק, גם שנשרף השנאי.
אוריה לוברבום: אבל זה דבר קבוע.
אוריה לוברבום: היישובים, אתה רוצה, זה כל ה-50, לפי תורות.
אוריה לוברבום: אני אתן לך תאריכים של שריפת שנאי.
אוריה לוברבום: אתה תמצא שבכל יישוב לפחות שלוש פעמים בחורף מחליפים את השנאים או שקורה איזה משהו אחר, כמעט אסון, התחשמלות, או כל דבר אחר.
אוריה לוברבום: הדבר הזה כבר לא יכול להמשיך.
אוריה לוברבום: החלטה יושבת כרגע, אוקיי?
אוריה לוברבום: אנחנו יודעים שיש מסמך שנכתב, שמוסכם, בסדר?
אוריה לוברבום: על חברי כנסת משני הצדדים, משלושת הצדדים, מארבעת הצדדים, זה כבר לא משנה.
אוריה לוברבום: יש הסכמה הומניטרית לסיים את האירוע שהשליחים שלכם, השליחים שלנו, השליחים של העם הזה, השליחים של המדינה הזאת, יוכלו לחיות סוף כל סוף בתנאים נורמליים.
אוריה לוברבום: לא בחסר.
אוריה לוברבום: ואנחנו מבקשים שכבר - - -
גדעון סער: לאיזה מסמך, מר לוברבום, אתה מתייחס?
גדעון סער: כי אני לא מכיר דבר כזה.
אוריה לוברבום: יש מסמך להחלטת ממשלה להסדרת היישובים שמוסכם גם על הנציגים של כחול לבן וגם על הנציגים של הליכוד.
גדעון סער: מה שנקרא הצעת מחליטים?
אוריה לוברבום: כן.
צבי האוזר: החלטת ממשלה?
אוריה לוברבום: החלטת ממשלה שיכולה להיכנס למעטפה היום וביום ראשון להיות כבר מוצגת.
אוריה לוברבום: במידה שיחליטו שר הביטחון בני גנץ ומר בנימין נתניהו להרגיע גם, להסתכל, להחליט שהמסמך הזה הוא מה שהם רוצים – ועוד הפעם, כולם אומרים שהם רוצים – אבל כל מה שצריך הוא להחליט, אוקיי?
אוריה לוברבום: כולם כל הזמן אומרים – הרי אם ניכנס עכשיו למערכת בחירות, מערכת הבחירות תהיה מי מסדיר את ההתיישבות הצעירה.
אוריה לוברבום: אז בואו נעשה דברים אחרים.
אוריה לוברבום: יש מספיק משימות אחרות במדינה, חוץ מהתיישבות הצעירה.
אוריה לוברבום: בואו נסיים את זה לפני ואחרי זה כולם יוכלו לדבר על מי עושה את הדברים הבאים.
אוריה לוברבום: כי בסוף המשימה היא ריבונות.
אוריה לוברבום: אבל בואו נסיים קודם כול את המשימה הקטנה והמוחלטת הזאת, שכל 25,000 איש – אתה יודע מה?
אוריה לוברבום: אני אהמר, כי אני לא יודע את המספר המדויק, ש-60% מזה הם ילדים שצריכים את התנאים המינימליים כמו כל בן אדם ותושב אחר, במיוחד לאור זה שהם השליחים, הסיירת, והם אנשים שנשלחו על ידי המדינה להיות בקו הקדמי.
גדעון סער: הדיון הזה הוא סביב מספר צירים ושלוש נקודות.
גדעון סער: והנושא הראשון, שגם שמענו משהו עכשיו בזיקה אליו, הוא שיקוף תמונת מצב עדכנית בשטח.
גדעון סער: אני רוצה לבקש מעוזר שר הביטחון להתיישבות אבי רואה, אני מבין שבאמצעות הזום, להתייחס לנושא הזה.
גדעון סער: הוגדרו פה מספר היישובים, מספר התושבים, פירוט מכלול הפערים בשגרת החיים לנוכח היעדר הסדרת מעמדם, אישורי בנייה והתרחבות, מרכיבי ביטחון, שירותים ציבוריים, מים, חשמל, אינטרנט וכו'.
גדעון סער: בנוסף, לנוכח מה ששמענו כאן ממר לוברבום, גם התייחסות לסטטוס של הצעת המחליטים שאני מבין שקיימת בצנרת או נתקעה בצנרת.
גדעון סער: אני מניח שעוזר שר הביטחון להתיישבות מכיר את הנושא.
אבי דיכטר: זו לא הצעת מחליטים.
אבי דיכטר: זו החלטה, לי מה שהוא אומר.
גדעון סער: הוא טען שיש הצעת החלטה המוסכמת לכאורה על הצדדים בממשלה.
גדעון סער: אבל היא לא הובאה עדיין להחלטת הממשלה.
אבי דיכטר: אוריה, לא הבנתי אותך.
אבי דיכטר: יש פה שני מזכירי ממשלה לשעבר.
אבי דיכטר: אז אי-אפשר לא לדייק.
אבי דיכטר: האם אתה מדבר על החלטת ממשלה או על הצעת מחליטים שעדיין לא התקבלה בממשלה?
אבי דיכטר: אלו שני דברים שונים.
אוריה לוברבום: החלטת ממשלה.
אוריה לוברבום: זה בעצם - - -
אבי דיכטר: החלטת ממשלה?
צבי האוזר: זו הצעת מחליטים.
צבי האוזר: החלטת ממשלה היא החלטה שהתקבלה.
צבי האוזר: הוא מדבר על הצעת מחליטים.
גדעון סער: חבר הכנסת דיכטר, צא מנקודת הנחה שאם הייתה עוברת החלטת ממשלה כזאת, היינו שומעים עליה.
צבי האוזר: זה לא שהיו מיישמים.
צבי האוזר: אבל היינו שומעים.
גדעון סער: מר אבי רואה, בבקשה.
אבי רואה: בוקר טוב לכולם.
אבי רואה: נושא מאוד חשוב וכאוב.
אבי רואה: כמו שנאמר, עשרות אלפי מתיישבים, ברובם ילדים, שנמצאים במקומות בתנאים בלתי סבירים כבר, אפשר לומר, חלקם עשרות שנים, למעלה מ-20 שנה.
אבי רואה: וחייבים לפתור את העניין הזה.
אבי רואה: נעשה ניסיון, כידוע, באמצעות חוק ההסדרה לפתור באופן גורף את הסוגיה הזאת של ההתיישבות הצעירה פלוס סוגיות נוספות.
אבי רואה: הנושא לא צלח, כידוע לכולם, בעקבות פסילת החוק על ידי בג"ץ.
אבי רואה: ונעשים מאמצים נוספים לפחות לנסות להתגבר על הסוגיות הקשות, כמו שהוזכר פה, בעיות של חשמל, דברים בסיסיים, בעיות של מים, של ביוב, של דרכי גישה, של מתקני משחקים לילדים, הייתי אומר אפילו.
אבי רואה: דברים בסיסיים לגמרי.
אבי רואה: מה שמוגדר כצרכים הומניטריים.
אבי רואה: גם השר לעניינים אזרחיים במשרד הביטחון, השר ביטון, קיים עד היום מספר לא מועט של סיורים במקום כדי לחוש את הדברים, מה שנקרא, לראות את הדברים בעיניים ולחוש את הדברים ברגליים.
אבי רואה: ונעשו ניסיונות ונעשים עדיין ניסיונות להגיע באמצעות הנחיה, באמצעות אישור של ראש המינהל האזרחי שהנושאים האלה נמצאים בתחום סמכותו, כדי להגיע למצב של חיבורי חשמל במקום שאין עדיין חיבור חשמל מסודר ולהגיע למצב שמאפשר הגדלת החשמל במקום שיש חיבור אבל הוא לא מספק בעקבות גידול האוכלוסייה במקום.
אבי רואה: העניין הזה נתקל נכון להיום בקשיים משפטיים כאלה ואחרים שמנסים לפתור אותם, להגיע לאיזשהן נוסחאות כאלה ואחרות עם משרד המשפטיים.
אבי רואה: נכון, בצד כל זה, כמו שנאמר, נעשה ניסיון גם של השר צחי הנגבי, שר ההתיישבות, והשר מיכאל ביטון, השר לעניינים אזרחיים וחברתיים במשרד הביטחון להגיע להצעת מחליטים שתוגש לממשלה שבעצם יכולה לפתור הרבה מהסוגיות המשפטיות, שנכון לעכשיו כמו שאמרתי מקשות לאפשר חיבור לחשמל ודברים בסיסיים נוספים.
אבי רואה: החלטה זאת יכולה לפתור הרבה מהבעיות הללו.
אבי רואה: נעשית עדיין עבודה מאומצת לגבש את הצעת המחליטים.
אבי רואה: אבל מכיוון שהצעת המחליטים יש לה גם השלכות רוחב כידוע בתחומים נוספים, בנושאים נוספים, נעשה מאמץ שזה יסתיים היום.
אבי רואה: אני מקווה שזה עוד יסתיים היום, אי-אפשר להבטיח זאת, כדי להגיע להחלטת ממשלה.
אבי רואה: אבל זה הכיוון.
אבי רואה: שותפים לכך, כמו בכל הצעת מחליטים, כמובן קודם כול, כמו שאמרתי, המשרד להתיישבות, משרד הביטחון וכמובן משרד ראש הממשלה ומשרד המשפטים.
אבי רואה: ועובדים על החלטה הזאת.
אבי רואה: נקווה שבימים הקרובים נגיע לאיזושהי החלטה מוסכמת, מקובלת מצד כל הגורמים הרלוונטיים הקשורים להחלטה.
אבי דיכטר: כמה זמן עובדים על הצעת המחליטים הזאת?
אבי רואה: בבקשה?
אבי דיכטר: כמה זמן כבר עובדים על הצעת המחליטים הזו, על גיבוש הנוסח?
אבי רואה: שלושה ימים.
גדעון סער: אבי, אתה סיימת?
גדעון סער: אני עושה חריגה קלה מסדר הדיון המתוכנן לנוכח מה ששמענו כולל מעוזר שר הביטחון להתיישבות.
גדעון סער: אנחנו הזמנו שני שרים לדיון, את השר מיכאל ביטון שלצערי לא הגיע ואת השר צחי הנגבי שאמור להיות איתנו.
גדעון סער: הייתי מבקש שנשמע קודם מהשר הנגבי.
גדעון סער: אולי בהמשך תידרש בנקודות נוספות, בנקודה הזאת שאנחנו לא היינו מודעים לה, שעומדת להגיע הצעת מחליטים, ומה הסטטוס של כל הנושא הזה.
גדעון סער: בבקשה, אדוני השר.
צחי הנגבי: תודה רבה ליושב-ראש.
צחי הנגבי: יום הולדת שמח.
צחי הנגבי: לגבי הבשורה האחרת שאתה הודעת אני כמובן פחות שמח.
צחי הנגבי: אבל על זה נדבר לא בזום.
צחי הנגבי: בכל מקרה, חשוב לי באמת להודות לוועדה על היוזמה הזאת של הדיון, מכיוון שאפשר לומר שהדיון הקודם שלכם האיץ את התהליך של גיבוש אותה הצעת מחליטים שאני מייד אתייחס אליה.
צחי הנגבי: אבל מהדיון הקודם שלכם למדתי כאשר קיבלתי מתוך הדיון שלכם אמירה שנאמרה על ידי סגן היועץ המשפטי של משרד הביטחון, משה פרוכט, שאמר שהוא מאמין שבמידה שהממשלה תקבל החלטה לגבי ההתיישבות הצעירה, ההחלטה הזאת תסייע לפתור בעיות קשות במרקם החיים של רבבות תושבים כפי שאכן פירטו לפניי חבר הכנסת דיכטר וחברים אחרים מתוך הכרות מעמיקה שלהם עם מה שקורה בשטח.
צחי הנגבי: ואכן כך התרשמתי לאורך החודשים שאני מכהן בתפקיד ובסדרה ארוכה מאוד של סיורים גם בהתיישבות הצעירה ביהודה ושומרון.
צחי הנגבי: פשוט קורע לב לראות אנשים שנמצאים 20 שנה, 15 שנה, 10 שנים.
צחי הנגבי: כבר לא צעירה ההתיישבות הצעירה.
צחי הנגבי: היא פחות צעירה, אבל עדיין התיישבות מופלית לרעה ללא הצדקה, ללא עילה וללא הגיון, מכיוון שברור שאם יש נושא שבקונסנזוס בחברה הישראלית ואפילו בממשלה הזאת המסוכסכת הוא שאי-אפשר לאמלל אנשים רק בזכות העובדה שהם הפכו חלוצים במצוות הממשלה, כל הממשלות לדורותיהן, לרבות הממשלות שאינן ממשלות ימין, בוודאי ממשלות בהשתתפות מפלגות שאינן מפלגות ימין.
צחי הנגבי: הקונסנזוס הזה הוא רחב וצריך לתרגם אותו להחלטה.
צחי הנגבי: ולכן, כששמעתי את הטקסט שהיה אצלכם בוועדה בדיון, נדמה, על הסדר המקרקעין, אז שוחחתי על כך עם ראש הממשלה ועם ידידי השר מיכאל ביטון, שהוא למעשה אכן, כפי שתואר כאן על ידי יועץ שר הביטחון, ליבו במקום הנכון וגופו במקום הנכון.
צחי הנגבי: הוא נמצא בשטח.
צחי הנגבי: הוא מדבר עם התושבים.
צחי הנגבי: הוא גם מבין את המצוקה וגם מעוניין לפתור אותה.
צחי הנגבי: וממש על הרקע הזה, ולאחר שראש הממשלה נתן אור ירוק לגיבוש אותה החלטה, עליתי לדוכן הכנסת והבהרתי שזו המגמה, שאני והשר ביטון מתכוונים להוביל בצוותא כי בממשלה הזאת חייבים לעשות את הדברים בשיתוף פעולה.
צחי הנגבי: אחרת, הם לא מגיעים לדיון בממשלה.
צחי הנגבי: ואני באמת יכול להיות איש בשורות.
צחי הנגבי: לאורך הימים האחרונים, צוות מקצועי שהוקם על ידי השר ביטון ועל ידי, אנשי משרד הביטחון, אנשי משרד ההתיישבות, אנשי המינהל האזרחי, שיתוף הפעולה ביהודה ושומרון וגורמים נוספים, וכמובן כל הזמן בשיח מתמיד עם פורום ההתיישבות הצעירה, עם אנשים שחלקם נמצאים אצלכם עכשיו בישיבה, אני חושב שאנחנו השלמנו כמעט ב-100% את נוסח הצעת המחליטים.
צחי הנגבי: ואכן הכדור, ההחלטה, ההכרעה עוברת לראש הממשלה ולראש הממשלה החליפי.
צחי הנגבי: אני מאוד מקווה שהם יתנו גיבוי להחלטה.
צחי הנגבי: אצלנו למעשה נעשה מאמץ עצום למצוא בכל סוגיה את הפתרון.
צחי הנגבי: כי הנושא במידה רבה הוא נושא משפטי.
צחי הנגבי: גם המשפטנים שבדרך כלל נמצאים תחת מוקד הביקורת, עשו מאמץ, הייתי אומר, איכותי, לעילא ולעילא לפתור את הבעיות ולא להיחסם על ידי הבעיות.
צחי הנגבי: יש לנו נוסח שאנחנו למעשה ממש בעצם השעות האלה נעביר אותו לראש הממשלה ולראש הממשלה החליפי.