GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרדכי יוגב: אז אנחנו מבקשים מכם.
<סא"ל עדי שוסטר: בישיבת הנהלת קרן הבאה.
מרדכי יוגב: שהיא מתי?
<סא"ל עדי שוסטר: אם אני זוכר נכון, בסוף יוני.
מרדכי יוגב: זה דבר אחד.
מרדכי יוגב: הדבר השני שהוא דיבר עליו זה הנושאים של זיהום הסביבה, הובלות והטמנות של אדמות מסוגים שונים, מתוך קו ירוק למזרח כוכב יאיר.
מרדכי יוגב: הפעולה שם משולבת.
מרדכי יוגב: אני לא רוצה לעסוק בזה יותר מדי, גם אמרתי לשימי אליאל – לא ברור לי שיש שם רישיונות לכל החברות האלה שמפנות והופכות לאתר אשפה את כל האזור שבין כוכב יאיר לצופים.
מרדכי יוגב: ממש לא ברור לי, ואמרתי לו שצריך להפעיל יותר את משטרת כפר סבא ואת מרחב שרון.
<אפרים מן: בנקודה הזאת חשוב להדגיש שזה קצת חלם.
<אפרים מן: יש שם מחצבה נטושה לא משוקמת במרחק של 100 מטרים מהמקום שבו שופכים.
מרדכי יוגב: והיה אפשר לשקם אותה.
מרדכי יוגב: עדי, זה באמת מחשבה יוצרת חיובית שיכולה להיות win-win.
מרדכי יוגב: אני לא מכיר את המחצבה הזאת, אפשר אחרי כן שתבואו בדברים עם ראש ענף אזרחי.
מרדכי יוגב: הדבר השלישי שהוא נגע בו על הסדר הזה זה זיהום הנחלים.
מרדכי יוגב: הוא נגע בנחל חברון, דיבר על צפי מכרז לזמן הקרוב, שלא עלה עוד בידינו עם הבנק העולמי.
מרדכי יוגב: זה בתחום סמכותך.
<סא"ל עדי שוסטר: אנחנו נוציא עדכון לגבי המכרז לוועדה.
מרדכי יוגב: נחל מכמש, המט"ש אל-בירה, שיהפוך לשלישוני.
מרדכי יוגב: תבואו בדברים על אפשרות הזרמה לנחל שילה.
מרדכי יוגב: נחל קדרון – ברוך השם, נחתם ההסכם, צינור והכול.
מרדכי יוגב: ואדי חרמייה – אתם הולכים למשא ומתן עם ה- P.D.N.U ואם לא יעלה יפה, ואנחנו מקווים שיעלה יפה, אז המשרד להגנת הסביבה ייכנס ללקונה הזאת ונשמע בפעם הבאה איפה זה עומד.
מרדכי יוגב: נחל שכם – שלא היה רשום אצלנו ואנחנו צריכים להוסיף אותו למעקב ולטיפול כי משמעותו על כל אזור מישור החוף – קחו לתשומת לבכם ולעדכן, ההתגברות על פסולת בתי הבד.
<אלון זסק: אני יכול לעדכן עכשיו, יש גם עתירה בנושא.
<אלון זסק: היה תכנון ראשוני של המט"ש ביד חנה.
<אלון זסק: הרי יש שם מט"ש חירום שעשינו.
מרדכי יוגב: אנחנו הכי דואגים לבת חפר, שכל הדבר הזה יציף אותו עוד פעם.
<אלון זסק: לא, זה קצת יותר צפוני אז זה לא יציף אותו.
מרדכי יוגב: מי שהיה בבת חפר אחרי השיטפון – אני הייתי – ארבעה מטרים מים.
<אלון זסק: יש תכנון ראשוני של המט"ש החדש של יד חנה, יש שם מט"ש חירום שנבנה כבר לפני 15 שנה ולא עומד בספיקות.
<אלון זסק: יש תכנון בעלות כוללת של כ-360 מיליון שקלים.
<אלון זסק: תכנון ראשוני יש, עכשיו נכנסים למצב של תכנון מפורט.
מרדכי יוגב: שמי יממן אותו?
<אלון זסק: אנחנו.
מרדכי יוגב: איכות סביבה, 360 מיליון שקלים?
<אלון זסק: לא, לא.
<אלון זסק: ה-360 זה ימומן כנראה מכספי קיזוז בסופו של דבר, באמצעות רשות המים.
<אלון זסק: תכנון מפורט ייקח בסביבות תשעה חודשים ואחרי כן יתחילו בהקמה של המט"ש.
<אלון זסק: ללא קשר, לעניין מה שיובל דיבר על העקר, אנחנו נערכים לתוכנית – בטח של פיילוט ראשוני – באזור של אגן נחל שכם, לקחת את 21 בתי הבד שאיתרנו שנמצאים על הנחל ולעשות תוכנית שבה אנחנו נשים להם מכלים, המינהל האזרחי ישים להם מכלים, ואנחנו אחרי כן נשנע את העקר בתקופת המסיק.
<אלון זסק: אני מניח שזה לא יתפוס את כל העקר אבל מן הסתם יוריד את העומסים.
<אלון זסק: ככל שאתה מוריד את העומסים, אז מט"ש יד חנה יוכל אולי לעמוד בעומסים הקיימים.
<אלון זסק: תוכנית דומה אנחנו הולכים לעשות גם בצפון כי מירב בתי הבד אצלנו בארץ, מתוך 130 יש 95 במחוז צפון, אז הנושא הזה יטופל.
מרדכי יוגב: בגליל.
מרדכי יוגב: וגם באס"פים אנחנו למעשה נגענו באס"פ רימונים ואני לא אעבור כרגע על מה שהזכרתם, וכולל זהרת פינג'ן.
מרדכי יוגב: הנושאים הבאים שאנחנו רוצים לגעת בהם, ובפרטנות נעסוק בהם אבל אחרי: מט"ש עפרה אצלך, פרויקט איגום נחלים אצלך.
מרדכי יוגב: אנחנו ניגע עכשיו במחצבות, ברשותכם, וחקיקה סביבתית.
<אלון זסק: מוטי, אני רוצה להתייחס בשלוש דקות לתוכנית הכוללת.
מרדכי יוגב: בשמחה.
<סא"ל עדי שוסטר: נזכיר ברשותך, אלון, את הנושא של הצעת המחליטים.
<אלון זסק: אני מנסה לעטוף הכול.
מרדכי יוגב: אז תחדשו לנו.
<אלון זסק: לאור כל הנתונים שאתם נחשפים אליהם וגם דיברנו על זה בזמנו, אנחנו רואים שיש פה יחסית לקונה שאנחנו צריכים לטפל בה באופן כוללני.
<אלון זסק: מה שעשינו עד עכשיו וראיתם חלק מזה, זה נושא של מיפוי המפגעים ואנחנו בעצם מקדמים פתרון כולל.
<אלון זסק: הפתרון הכולל בעיקר מושתת על כמה עקרונות של החלת חקיקה – נדבר על זה – מבנה וסמכויות, כוח-אדם, תקציב, ובסוף, או בהתחלה, תוכניות טיפול במפגעים עצמם כי אפשר לדבר הרבה ולעשות מסגרות, אנחנו צריכים גם לעבוד, מה שנקרא ללכלך את הידיים.
<אלון זסק: אני בא משם, אני גם אפילו אוהב את זה.
<אלון זסק: התוכניות הכוללות כרגע מדברות על הערכות, וזה בעיקר מדובר על פסולת וביוב, על כ-4.5 מיליארד שקלים, אבל אנחנו יודעים שזה ייקח את הזמן שלו.
<אלון זסק: בכל מקרה, בשלב ראשון אנחנו מתכננים לייצר מצב כזה – דיברנו גם עם רשות המים - כל נושא הביוב, אנחנו מעריכים אותו בשלב א' כ-470 מיליון שקלים שייפרס על ארבע-חמש שנים.
<אלון זסק: צריכים לקחת בחשבון שהקמת מתקנים ומערכות הולכה זה דבר שלוקח זמן.
<אלון זסק: הנושא של השבת קולחים הוא נושא קריטי, כמו שעדי דיבר עליו, גם בנושא מניעת מפגעי הזיהום וגם שאתה מביא כמויות מים משמעותיות לכל האזור.
<אלון זסק: אנחנו מדברים היום במדינת ישראל על כמעט 90% של השבה.
<אלון זסק: מ-500 מיליון קוב של ביוב שאנחנו מייצרים, 450–470 מיליון אנחנו אחרי כן משתמשים.
<מאיר שילה: איך אתם מקדמים את השת"פים?
<מאיר שילה: אלון, כל הזמן מדברים מדברים, אבל בסוף אין שת"פים בעניין הזה.
<אלון זסק: אם הממשלה הפלסטינית חתמה על הקדרון - -
מרדכי יוגב: הנה, יש לך את הקדרון.
<אלון זסק: - - אז אני חושב שאי-אפשר להגיד שאין שת"פ, אבל אין ספק, מאיר - - -
<מאיר שילה: דיברנו על שני מקומות שמתחילים לזרום מי קולחין, הולכים להשקיע, אבל המים יזרמו בסוף ולא ינוצלו.
<אלון זסק: מאיר, אנחנו מכירים את השטח, אין ספק גם שהנושא רגיש, זה ברור לחלוטין, אבל באזור של שכם עכשיו, באזור של דיר שרף מקודמת תוכנית גדולה להשבת קולחין על-ידי הצד הפלסטיני.
<אלון זסק: תבוא לשם למט"ש, הוא מט"ש יפהפה, תסתכל, תראה, יש תוכנית עם מאגרים, עם הכול.
<אלון זסק: זה ייקח את הזמן שלו.
<תומר ישראל: ההסכם של הקדרון כבר חתום?
<תומר ישראל: סגור, כמו שאתה אומר?
<תומר ישראל: הבנתי נכון?
<אלון זסק: הממשלה הפלסטינית אישרה השבוע את ההסכם של הקדרון.
<תומר ישראל: אז הוא מאושר.
<אלון זסק: מאושר.
<אלון זסק: אין צינורות בשטח, לשאלתך.
<קריאה: צריך להבין שזה אירוע שייקח זמן לעשות אותו.
<אלון זסק: מבחינת עלויות, העלות הראשונית כמו שאנחנו חושבים או מעריכים זה כ-470 מיליון שקלים לנושא של מפגעי ביוב.
מרדכי יוגב: שתומר יבין.
מרדכי יוגב: מה שנאמר פה שההסכם אושר, קרי לפני כן זה היה סוד.
מרדכי יוגב: עכשיו ההסכם אושר.
מרדכי יוגב: תאריכי הביצוע זה תכנון שנה וביצוע עוד שנתיים, קרי 36 חודשים.
מרדכי יוגב: אינשאללה שיתקדמו יותר מהר.
<אלון זסק: אני קונה גם את ה-36 חודשים.
מרדכי יוגב: עלות לא אמרתם.
<אלון זסק: עלות של כלל?
מרדכי יוגב: הצינור הזה.
<אלון זסק: הערכנו את זה בזמנו אם אני זוכר נכון בסביבות ה-480 עד 550 מיליון שקלים.
<סא"ל עדי שוסטר: מאות מיליוני שקלים בכל מקרה.
מרדכי יוגב: במימון משותף?
<אלון זסק: יהיו פה שני חלקים.
<אלון זסק: הביוב של ירושלים יוצא מהאזור של הקו הכחול של ירושלים, עובר אחרי זה לשטח שזה השמורה ומשם עובר חזרה לשטח C.
<אלון זסק: את החלק שלנו אנחנו נעשה במימון שלנו.
<אלון זסק: צריכים לקחת בחשבון – תלוי איך אתה מסתכל על הפרויקט כי גם הרחבת מט"ש האוג או מט"ש נבי מוסא, הוא חלק מהפרויקט.
<אלון זסק: אז עוד פעם, זה פרויקט משמעותי ומאוד גדול.
<אלון זסק: בכל מקרה הוא מתקדם, בחלקים שלנו בטח, ואנחנו מאוד מקווים שגם בחלקים הפלסטינים.
<סא"ל עדי שוסטר: חשוב להבין, וגם הודגש לדעתי – תקן אותי אם אני טועה – שאנחנו נתקדם בלי קשר לצד הפלסטיני.
<סא"ל עדי שוסטר: גם אם הצד הפלסטיני לא יתקדם בקצב שאנחנו רוצים, אנחנו ניערך לקליטת הביוב בצד שלנו.
מרדכי יוגב: מצדנו כבר בחרנו מתכנן?
<אלון זסק: לא, אבל עכשיו נכנסים לסיפור הזה.
<סא"ל עדי שוסטר: הצד הפלסטיני מחפש עכשיו מקורות.
מרדכי יוגב: לצורך העניין, בהיכרותי את התהליכים, נשמח בפעם הבאה לשמוע שיש שם של מתכנן שזכה או קיבל.
<אלון זסק: אתה יכול להכניס את זה לאג'נדה לעדכון כל הזמן.
<אלון זסק: נקווה שיהיה לנו גם מה לעדכן כל פעם.
מרדכי יוגב: ברור לי שרק ככה, ברציפות של האנשים שעוסקים גם במלאכה, וחבל לי שמוישה גראזי לצורך העניין מסיים את תפקידו.
<אלון זסק: נכון.
<אלון זסק: אתה צודק מאוד.
מרדכי יוגב: כי הוא היה מאוד ענייני לכלל הדברים הללו.
מרדכי יוגב: נקווה שיעמוד בצומת דרכים אחרת, שיעשה, הוא היה אכפתי לכל הארץ בכל מקום.
<אלון זסק: אני רק אסיים ואגיד לגבי ההחלטה, שההחלטה כוללת מן הסתם גם השקעות באתרי פסולת וטיפול בפסולת.
<אלון זסק: אנחנו מעריכים שיש פה עלויות הרבה יותר משמעותיות.
מרדכי יוגב: מתי זה צפוי להגיע לממשלה?
<אלון זסק: אנחנו אמורים להציג את זה לשר בשבועיים הקרובים.
<אלון זסק: אחרי כן אנחנו צריכים לעבור את משוכת האוצר כמובן, אבל אנחנו נשמח לכל עזרה וסיוע.
<אלון זסק: עוד פעם, אנחנו לא חושבים שהכל ייגמר בשנה-שנתיים.
מרדכי יוגב: אני מדבר על תוכנית רב-שנתית.
<אלון זסק: אלה דברים שחלקם תשתיות שלא עשו 20–30 שנה או אולי יותר, אבל צריך להתחיל, אין ספק.
<אלון זסק: המשרד עצמו חושב שמבחינת אתרי פסולת ומה שניתן יהיה לתת מקרן הניקיון, בסביבות ה-80–90 מיליון שקלים של קרן ניקיון יו"ש יוקצו לטובת הנושא.
<אלון זסק: עוד פעם, צריכים לקחת בחשבון שבשונה מקרן הניקיון הרגילה של המשרד, קרן הניקיון יו"ש היא לא קרן שהיא מתחדשת עם היקפים גדולים.
<אלון זסק: זאת אומרת, זה לא שיש לי 300–400 מיליון שקלים כל שנה שאני יכול לשים אותם.
<אלון זסק: אם אני עכשיו מוריד פה 90% מקרן הניקיון של יו"ש, אז כמעט לא תהיה קרן ניקיון של יו"ש לפרויקטים עתידיים.
<תומר ישראל: תושלם החקיקה של קרן - - -
<אלון זסק: תכף נדבר על זה, אני מניח שנעמה תתייחס לזה.
<אלון זסק: אין ספק שהחלטת הממשלה הזאת, אם רוצים לעשות עבודה משמעותית, תצטרך להכניס תקציבים משמעותיים מאוד לטיפול בנושא.
מרדכי יוגב: אנחנו נצטרך לראות את ההחלטה הזאת באמת, טיוטה שלה או לראות שהיא באמת כוללת מה שאמרת, וזה דבר גדול.
מרדכי יוגב: אני חושב שצריך לתחם אותה, אתם צריכים לשאוף לתחם אותה בלא יותר מחמש שנים.
מרדכי יוגב: לא אמרתי שלוש, כי זה הרבה כסף, וזה לחדש כסף, תקציב 18' כבר יחסית סגור אז קשה, לשנות בו אפשר יהיה חלקית, ולהתייחס ל-19' ומעלה.
<אלון זסק: אנחנו נתחם אותה ונעשה אותה בשלבים.
<אלון זסק: יכול להיות שאנחנו נציב את היעד הגדול של הכול, ונגיד, שלב א' אנחנו עושים את הדברים הדחופים מאוד.
מרדכי יוגב: בדיוק.
מרדכי יוגב: כמו שנאמר פה, אם זה חברון או אם זה שכם או אם זה חרמייה – הצרות היותר גדולות, המזהמות.
<אלון זסק: בדיוק.
מרדכי יוגב: אתה רוצה להוסיף משהו, עדי?
<סא"ל עדי שוסטר: לא.
<סא"ל עדי שוסטר: רק בהקשר הזה אנחנו בסוג של מאמץ משותף יחד עם המשרד להגנת הסביבה ללכת ביחד לאוצר, מה שנקרא יד ביד, ולנסות להביא את התקציב לאירוע באמת המשמעותי שישנה את כל סדר הטיפול באירוע הזה שנקרא מפגעים ואיכות סביבה בכלל באיו"ש.
<סא"ל עדי שוסטר: ככה בראייתנו.
<אלון זסק: זה יושב לכם בתר"ש, לא?
מרדכי יוגב: אני רוצה לגעת ונראה אם יש פה התייחסויות, ניכנס לנושא מחצבות – קמ"ט מסו"ת פה.
מרדכי יוגב: הגשת לנו פה טבלה.
מרדכי יוגב: תודה, לקח הרבה זמן.
מרדכי יוגב: אני מבקש להשלים לתוכה – תרשום בבקשה – גם נ.צ.
מרדכי יוגב: כדי שיהיה קל אכן לאכוף ולברר ולדעת.
מרדכי יוגב: גם אם אדם רוצה להתלונן או להראות אז הוא יודע שזה נוגע בזה, אחרת לא כל אחד יודע לאפיין שזה אבו שושה או זה אבו טריף.
מרדכי יוגב: וגם נושא של בטיחות, יכול להיות שאין אצל הפלסטינים, לא יודע, אבל יש דרישה כזאת אצל הישראלים, וגם נושא של חוזה שיקום.
<גד אבידור: יושלם.
<גד אבידור: אין בעיה.
מרדכי יוגב: נ.צ., בטיחות וחוזה שיקום.
מרדכי יוגב: וגם מחצבות שאינן פה.
מרדכי יוגב: קיבלנו רק לאחרונה ממועצה אזורית גוש עציון על מחצבות בית פג'אר שמבקשים להתנות את האישורים – אני יודע שמבקשים אישורים.
מרדכי יוגב: א.
מרדכי יוגב: שלא יחרגו מהדונמים ומהקצאת השטח שהוקצתה להם; ב.
מרדכי יוגב: שיעמדו בתנאי איכות סביבה.
מרדכי יוגב: אני לא ראיתי פה שמחצבת בית פג'אר מופיעה ואולי היא מופיעה והשם שלה לא ברור לי.
<גד אבידור: לא, היא לא מופיעה כפי שראית.
<גד אבידור: התחלנו תהליך עכשיו שייקח תקופת מה על מנת להגיש לך טבלה רחבה יותר ומקיפה.
מרדכי יוגב: זה טריוויאלי.
<ישראל גנץ: מוטי, אני מבקש, אנחנו דיברנו על זה בשבוע שעבר גם עם מנכ"ל הגנת הסביבה.
<ישראל גנץ: יש בעיה מאוד רחבה באיו"ש שמבקשים היתר לא למחצבה, למפעל כי המפעל הוא בשטחי C, והמחצבה היא בשטחי B, ולכן אנחנו לא מתעסקים עם שטחי B.
<ישראל גנץ: מה שקורה שהרבה פעמים את האבק ואת הזיהום ואת החפירות ואת הכל עושים בשטחי B, ואנחנו נותנים היתר כי המפעל הוא בסדר.
<גד אבידור: אני אענה לך.
<ישראל גנץ: כמו כל מפעל מזון או כזה דבר, לרוב משרד ממשלתי שואלים אותך מאיפה זה בא, לאן זה הולך, תביא אישור שגם מה שהיה בדרך הוא תקין.
<ישראל גנץ: יש לכם פה כוח, גם כשמאשרים מפעל שהוא לא מחצבה, להגיד: בסדר, המפעל הבנתי, אבל בוא נראה מאיפה זה בא, כמה אתם חוצבים, איך אתם חוצבים, כי אחרת יש הפקר אבל אצלנו זה בסדר.
<גד אבידור: כפוף להסכמי אוסלו, כל מיזם שמוקם בשטחי B ויש בו אופציה למפגע חוצה גבולות, במקרה הזה מחצבות יש בהן, הן באמת חוצי גבולות.
<גד אבידור: הם נדרשים להגיש תסקיר השפעה על הסביבה, הם נדרשים לעמוד בהתניות של איכות הסביבה.
<סא"ל עדי שוסטר: חשמל, כבישים.
<גד אבידור: השפעה על כבישים, תחבורה, על אחת כמה וכמה אם המפעלים מתקנים הנדסיים, ואתה מתכוון לטריפי, מוקמים בשטחי C, נדרשים לעמוד בכל ההתניות, כולל תב"ע.
<ישראל גנץ: אבל ראינו שהתסקיר נמצא על המפעלים.
<ישראל גנץ: על המחצבה אין כלום.
<גד אבידור: לא, לא.
<גד אבידור: הם לא יכולים לעבור את התהליכים האלה.
<גד אבידור: הם גם מקבלים רישוי מהרשות הפלסטינית, כלומר הם לא מפעילים את המחצבה out of the blue.
<גד אבידור: הטענה שלך היא נכונה ואנחנו מודעים לסוגיה הזאת, אנחנו כן מטפלים בזה.
מרדכי יוגב: לצורך העניין אם אני מתייחס גם לכלל – אתה סיימת, ישראל?
<ישראל גנץ: כן.
<אפרים מן: לא הבנתי את הנקודה.
<אפרים מן: כל המחצבות בשטחי B, אתם בעצם מודעים אליהן?
<גד אבידור: אנחנו מודעים.
<גד אבידור: אני חייב לומר שאתרים חדשים שמוקמים, נדרשים להגיש תסקירי השפעה על הסביבה.
<יעל מייזל: אז רק חדשים.
<גד אבידור: לבוא ולומר עכשיו שאנחנו אחראים על כל אשר קורה בשטחי B - לא, אני לא יכול לומר את זה, אבל לראיה, תראו את דוגמת סוגיית המפחמות, התפ"ש נכנס וטופל.
<גד אבידור: המפגע טופל, למרות ועל אף שזה נמצא בשטח B.
<אפרים מן: יש לכם בעצם סקר מחצבות גם ב-B.
מרדכי יוגב: גם ב-A למעשה.
<גד אבידור: לא.
<גד אבידור: לשאלתו של אפרים, לא.
<גד אבידור: זה בדיוק מה שאמרתי כרגע.
<גד אבידור: אנחנו התחלנו תהליך שייקח זמן מה.
<גד אבידור: זה לא פשוט, עם מצבת כוח-האדם.
מרדכי יוגב: גד, אני אומר כך, שני דברים, שלושה - -
<אפרים מן: יכולים להוציא את זה לאאוטסורסינג.
מרדכי יוגב: - - ואני אלך אחרי כן גם לבקשת אישור בצד היהודי של המטבע.
מרדכי יוגב: אנחנו יודעים – ונשים את זה על השולחן – שהמחצבות הפלסטיניות עבדו ללא אישורים, קיבלו הלבנות, כולל מחצבת טריפי, שהשופט מזוז – שראוי היה להדיח אותו מתפקידו – מאשר פשעים ומונע בדברים אחרים.
מרדכי יוגב: ומה שאני אומר פר אקסלנס על השולחן, בלי לחזור בי ובלי פוליטיקלי קורקט ובלי שום דבר.
מרדכי יוגב: ראוי היה להדיח את השופט מזוז בעליון מתפקידו.
מרדכי יוגב: מכשיר פשעים.
מרדכי יוגב: מי שמכשיר פשעים כשופט עליון, צריך להדיח אותו מתפקידו.
מרדכי יוגב: מי שעזר להכשיר פשעים זה ייעוץ משפטי, שמתחיל במינהל האזרחי ובפרקליטות.
מרדכי יוגב: ועל כן, בלי תנאים, בלי ממונה בטיחות, בלי חוזה שיקום, בלי בטיח, בלי בטיחות דרך, בלי שום דבר, עם החלטות של באמצע מתפ"ש, חבר שלי והכול – נשים את זה על השולחן פר אקסלנס – אנחנו עכשיו רוצים לייצר לזה הסדרה ואנחנו בתהליך שאני חושב שהוא חיובי.
מרדכי יוגב: יחד עם זה ואני אומר לך בתור הקצין הבכיר במינהל האזרחי, לא יעלה על הדעת – ואני בפעם הבאה, בלי נדר, מתחייב בזה שאנחנו בנושא מחצבות, מעבר לטבלה שאני שמח שהתקדמנו, שם לכם פה תצ"א משקפת.
מרדכי יוגב: לשים תצ"א על יו"ש, לא צריך להוציא אפילו טיסן, מספיק רחפן היום, גם בשטחי A, ולדעת בדיוק איפה יש מחצבות ולדעת בדיוק איך הם הורסים את ההר וגונבים חומר ולדעת בדיוק מה ומי, ולדרוש מהרש"פ בשטחי A שתעשה את תפקידיה ולדרוש מעצמנו שנעשה בשטחי B/C את תפקידנו ונאכוף על הדברים.
מרדכי יוגב: נביא אותם אלינו, נעשה להם קפ"ק 2 ונסביר להם – עד תוך חודש אתם מגישים מסמכים כאלה – לעזור להם אפילו.
מרדכי יוגב: תוך חודשיים מיניתם ממונה בטיחות, תוך שלושה חודשים סגרתם חוזה שיקום.
מרדכי יוגב: הנה, אולי אפשר פה את אותו עפר שנשלח לכוכב יאיר, לשים במחצבה לשיקום על-יד, במקום במקום שהוא שם – פה מישהו העלה רעיון כזה מאחד מארגוני הירוקים – ולהיות גורם אוכף בעניין ולא גורם שהתחושה היא שאין אכיפה.
מרדכי יוגב: ובצד שני שואל כרגע, גד, שאלה הפוכה, מדברים שהתקבלו פה לוועדה לאורך הדרך, מה עוד מעכב מתן אישורים למחצבה של קרית ארבע לצורך העניין.
<גד אבידור: זה כרגע נמצא בישורת האחרונה.
<גד אבידור: למיטב הבנתי, הסוגיה, חלטנו אותה מול יועמ"ש איו"ש וראש המינהל האזרחי, וזה עולה לוועדה תכנונית.
<גד אבידור: בהקדם האפשרי.
<גד אבידור: נבוא ונתחיל לתכלל את זה.
מרדכי יוגב: זה לא מת"ע.
<גד אבידור: לא, זה לא מת"ע.
<גד אבידור: זו ועדת משנה לכרייה וחציבה.
מרדכי יוגב: תן לי תאריך.
<גד אבידור: אני לא יכול לומר לך כי אני לא מייצג את לשכת התכנון כאן.
<גד אבידור: אני אציף את זה בפניהם.
מרדכי יוגב: אז נשמע רגע מה לעדי יש לומר.
<סא"ל עדי שוסטר: חשוב לי ככה לשים מסגרת לשיח על סוגיית המחצבות, ברשותך, לפחות בהקשרים האלה.
<סא"ל עדי שוסטר: קודם כול, צריך להבין שעולם המחצבות בכלל, כמנוע כלכלי, בטח תעסוקתי, הוא פקטור מאוד משמעותי.
<סא"ל עדי שוסטר: נכון להיום מפיקים 17 מיליון טון בשנה, לישראל מגיעים קרוב ל-12, זאת אומרת רבע מהתוצרת, מהתפוקה, בשימוש במדינת ישראל מגיע משטחי איו"ש.
<סא"ל עדי שוסטר: זה פעם אחת.
מרדכי יוגב: עדי, לחשו לי פה אבל אני מוכרח לומר.
מרדכי יוגב: גם ההון השחור בארץ הוא מנוע כלכלי אבל הוא לא חוקי.
מרדכי יוגב: והנה פישמן עומד למה שעומד, ואני לא מכיר בכלל את הסיפור שלו ולא רוצה להכפיש אותו.
מרדכי יוגב: אולי הוא צדיק גדול.
<סא"ל עדי שוסטר: זה כאמירה כללית.
<סא"ל עדי שוסטר: יש כמה דברים שאנחנו עושים אצלנו כדי לטפל באירוע הזה.
<סא"ל עדי שוסטר: קודם כול צריך להבין שביום-יום – ואתה יכול לראות את זה גם – איפה שיש, בטח בשטחי C, פעילות שהיא לא מאושרת, גם מגרסות שפועלות ללא רישיון או חציבה בלתי מאושרת, יש אכיפה.
<סא"ל עדי שוסטר: ואוכפים, מחרימים, לוקחים, קונסים ומטפלים וזה ביום-יום.
<סא"ל עדי שוסטר: יש דברים שצריכים להשלים שם, תראה שבמשך השנים מבצעים ושם כשמשביתים עכשיו אז פוגעים.
<סא"ל עדי שוסטר: דרך אגב, אנחנו אוכפים מול כולם כמו שצריך בהקשרים האלה וזה מאמץ שהוא מתמשך.
<גד אבידור: אמת ויציב.
מרדכי יוגב: גד, אני בפעם הבאה שם לך מול העיניים פה תצ"א.
מרדכי יוגב: אחד אחד, אזור אזור.
מרדכי יוגב: סתם ככה, נסענו מחצבה ליד מיתר והמחצבה שלפני עתניאל.
<גד אבידור: מופיעה.
מרדכי יוגב: חסר לי פה הרבה, אני לא אתחיל מצפון לדרום.
מרדכי יוגב: אני מכיר את כל הכבישים.
<ישראל גנץ: מול מעלה לבונה החדשה.
מרדכי יוגב: והמחצבות של - -
<אפרים מן: נחל ערוגות.
מרדכי יוגב: - - של בני נעים.
מרדכי יוגב: בלי סוף.
מרדכי יוגב: פשוט בלי סוף.
מרדכי יוגב: קורעים את הערים בכל המקומות.
מרדכי יוגב: אז פעם הבאה אנחנו באים לפה עם תצ"א.
<אפרים מן: נחל ערוגות, הלכתם לבדוק?
מרדכי יוגב: נחל ערוגות, עוד לא הגענו אליו, הוא בפני עצמו.
<גד אבידור: יחידת הפיקוח מטפלת בזה.
מרדכי יוגב: מה זה אומר מטפלת?
מרדכי יוגב: כבר החרימה את הבאגרים?
<גד אבידור: מה שזכור לי, בוצעו שם החרמות, צווי הפסקת עבודה, אבל אני מסתייג.
<סא"ל עדי שוסטר: אני יכול לבדוק.
<סא"ל עדי שוסטר: אני גם לא יודע להגיד נחל ערוגות.
מרדכי יוגב: חציבה בשמורת טבע קורעת את נחל ערוגות, קורעת לגזרים את כל הנוף ואת הכל.
<רס"ן נעמה גת: שמורה הסכמית.
<סא"ל עדי שוסטר: זו מורכבות שאחר כך אולי נרחיב עליה בהקשר הזה.
מרדכי יוגב: תכף נגיע באופן פרטני.
<סא"ל עדי שוסטר: אחת ההחלטות שקיבלנו, רמ"א, לגבי זה – לעשות משהו שעלה פה הרבה מאוד זמן באיו"ש, זה תוכנית אב למחצבות.
<סא"ל עדי שוסטר: הדבר הזה לוקח אותנו – עכשיו אנחנו במאמצים – קודם כול זה עדכון השכבה, כמו שאתה אומר התצ"א.
<סא"ל עדי שוסטר: זה לא מספיק התצ"א כי חשוב לנו גם לא רק לדעת איפה הבורות והפצע בשטח אלא גם מהן עתודות הקרקע ומה ניתן גם להמשך כהסתכלות קדימה.
<סא"ל עדי שוסטר: חשוב להגיד שעוד סוגיה שעל שולחננו בהקשרים האלה, בכלל יש בחינה – גם המתאם דן בדבר הזה – בחינת מעבר מזכות ראשונים למכרזים.
<סא"ל עדי שוסטר: זאת אומרת, עכשיו בכלל כל מתן האישורים בטיפול ובקידום מחצבה כמפעל כלכלי.
<קריאה: באדמות מדינה.
<סא"ל עדי שוסטר: באדמות מדינה כמובן, עובר רפורמה משמעותית שבסוף בעצם תטייב את האירועים.
<סא"ל עדי שוסטר: אחד הדברים שגם כן נמצאים זה כל עולם קרן שיקום המחצבות שכבר היום אנחנו עובדים על מציאת הפלטפורמה כדי שכל אחד שחוצב, מהטון הראשון שהוא מוציא הוא כבר משלם עליו תמלוג, לראות איזה כסף הוא משקיע כדי לשקם חזרה את המחצבה.
<סא"ל עדי שוסטר: זה גם משהו שלא היה בעבר.
<גד אבידור: חשוב לומר שהחקיקה נמצאת בידי משרד המשפטים כבר.
<סא"ל עדי שוסטר: כן.
<סא"ל עדי שוסטר: נכתב כבר הצו.
<רס"ן נעמה גת: צו ותקנות.
<סא"ל עדי שוסטר: צו ותקנות, זה כרגע עלה למעלה, זאת אומרת מחר בבוקר אנחנו כבר נדע להצביע על כמה מחצבות, כמה פצעים כאלה בשטח, לקבוע את תוכנית השיקום שלה ולראות מה שנקרא החזרת המצב לקדמותו בהקשרים האלה.
<סא"ל עדי שוסטר: זה נמצא על שולחננו.
<סא"ל עדי שוסטר: נכון, לפניך יש את המיפוי.
<תומר ישראל: מחר בבוקר כביטוי, נכון?
<תומר ישראל: כי זה נמצא גם - - -
מרדכי יוגב: אני שואל את נעמה תכף.
מרדכי יוגב: נגיע.
מרדכי יוגב: מה את מעריכה כתאריך שהצו הזה ניתן ומתחיל להיות נוכח?
<רס"ן נעמה גת: כרגע זה לא בידי אז קשה לי להעריך.
<רס"ן נעמה גת: אנחנו העברנו את זה להערות משרד המשפטים.
<רס"ן נעמה גת: כל תיקון חקיקה משמעותי שלנו עובר אישור של משרד המשפטים.
<סא"ל עדי שוסטר: אנחנו עובדים עם החבר'ה שעושים את זה בארץ, היינו אצלם.
<רס"ן נעמה גת: אנחנו בשיח איתם.
<רס"ן נעמה גת: זה תיקון חקיקה מורכב.
מרדכי יוגב: כל מחצבה ישראלית ובכל מקום בארץ - גם שפיר ליד נילי או גם כפר גלעדי, בפצאל או בכל מקום - מחויבים בזה.
<רס"ן נעמה גת: נכון.
מרדכי יוגב: לכן אני אומר, גד, הדברים הללו שפה בוועדה אנחנו מנסים לקדם, באמת הם לצורך הסדרה נורמלית של כלל הדברים הללו.
מרדכי יוגב: לא אמרתי לפלסטיני לא לחצוב ולא אמרתי לשבור את מטה לחמו ולמנוע ממנו מנוע כלכלי.
מרדכי יוגב: אמרנו הסדרה, שיבין שלא חוצבים בנחל ערוגות כי לא פתחתם שם תוכנית אב למחצבות, ושכן חוצבים במקום אחר שנתנו לו אישור ושיש שיקום כדי שלא תיקרע הארץ.
מרדכי יוגב: ואם גם אתם יודעים להגיד איפה השיקום, מה שנקרא פינוי הטמנה, אדרבה.
מרדכי יוגב: אני חושב שאפשר להגיע לדבר הזה דרך קריאה של ראשי המערכת ולנהל הדרכה.
מרדכי יוגב: הדרכה והידברות, כמו שהצלחנו בקדרון.
מרדכי יוגב: אני מאמין בזה, עם כל הקושי של האכיפה.
מרדכי יוגב: אני רק מתנגד למציאות שבה פעם אחת לא אכפו והתעלמו, פעם שנייה יש מציאות – מציאות, לא תחושה – שבצד הפלסטיני מתעלמים ומלבינים את הכל מצד הצעקה של מנוע כלכלי, ובצד היהודי הכל מעוכב באחריות יועמ"ש יו"ש.
מרדכי יוגב: קחי לדוגמה, מחצבת קרית ארבע.
מרדכי יוגב: אני ארצה להבין מתי סוף סוף – תאריך – מאשרים אותה, לעומת מחצבות אחרות שמולבנות ואין אכיפה.
<רס"ן נעמה גת: מחצבת קרית ארבע לא מעוכבת כרגע בגלל יועמ"ש איו"ש.
<רס"ן נעמה גת: התקנות פקעו, ואנחנו להיפך, מצאנו לזה איזשהו פתרון נקודתי.
<רס"ן נעמה גת: אי-אפשר לאשר בלי חקיקה, זה לא עניין של יועמ"ש רוצה או לא רוצה, הדברים צריכים להיעשות לפי החוק.
<רס"ן נעמה גת: אני רק יכולה להגיד שגם מהצד השני אנחנו מנסים למצוא פתרונות.
<רס"ן נעמה גת: יש גם מחצבות ישראליות שפועלות בלי רישיונות או בלי תוכניות, וגם אותן, האצבע שלנו לא קלה על ההדק לסגור אותן.
<רס"ן נעמה גת: מחצבת סלעית אדומים למשל פועלת כבר הרבה מאוד שנים בלי תוכנית, עם חוב של תמלוגים, וגם לה אנחנו מנסים לתפור איזושהי חליפה יצירתית כדי לאפשר את המשך הפעילות שלה.
מרדכי יוגב: אז אדרבה.
מרדכי יוגב: אם נקבל רשימה שהיא סדורה, נוכל לסייע גם באכיפה הזאת.
מרדכי יוגב: אנחנו לא בעד אכיפה בררנית, אנחנו בעד אכיפה שוויונית בעניין בשביל לשמור על איכות הסביבה.
מרדכי יוגב: כן לבצע מה שצריך האדם, וכן לעשות מה שצריך לכלכלתו.
מרדכי יוגב: מצד שני, לא לקרוע את הארץ, לטובת כל האוכלוסייה.
<רס"ן נעמה גת: אני רק אומרת, האכיפה פה והניסיונות לפתור, הם נכונים לשני הצדדים.
מרדכי יוגב: לא, הם בררניים.
מרדכי יוגב: את יודעת את זה, נעמה.
מרדכי יוגב: והם חד-צדדיים.
<רס"ן נעמה גת: אני יודעת שאני בימים אלו מטפלת בהסכם למחצבת סלעית אדומים שהיא מחצבה ישראלית, שפועלת כמעט 17 שנה בלי תוכנית, עם חוב של תמלוגים.
מרדכי יוגב: אבל היא מבקשת לאורך כל השנים תוכנית, היא מבקשת הסדרה.
<רס"ן נעמה גת: לא.
<רס"ן נעמה גת: היא גוררת רגליים.
<רס"ן נעמה גת: אני לא רוצה לפתוח פה את המקרה הפרטני, אני רק אומרת זה נכון לשני הצדדים.
<גד אבידור: אני אשליך את זה על מחצבות א-ראם בשטחי C, בבעלות פלסטינית.
<גד אבידור: כלל המחצבות האלו מסיימות את עתודות החציבה שלהן, כלל המחצבות האלו עוברות הליך תכנוני עמוק ורחב שמוביל אותן לתב"ע ולשינוי ייעוד הקרקע לאזור תעשייה.
<אפרים מן: אתם כתבתם שאין היתכנות לאשר שם תב"ע.
<גד אבידור: מי כתב את זה?
<אפרים מן: בעתירה שהוגשה על המחצבות האלה שאתה מדבר, אתם כתבתם שהוגשו בקשות בעבר להסדרה סטטוטורית ואין אפשרות להגיע להסדרה סטטוטורית לאור הקרבה לבתי מגורים.
<אפרים מן: זה אתם כתבתם.
<גד אבידור: אני לא יודע, אם קיימת שם מחצבה ליד מגורים אז על אחת כמה וכמה אם החציבה תסתיים ויוקם שם אזור, אפילו אזור תעשיה של לואוטק.
מרדכי יוגב: איזה מחצבה זו מחצבת א-ראם?
<גד אבידור: א-ראם, אתה מדבר כאן על מכלול של שש מחצבות.
<אפרים מן: מה שאנחנו קוראים קלנדיה.
מרדכי יוגב: איך היא מופיעה בטבלה?
<גד אבידור: ר-22.2; ר-22.1; ר-113; ר-111; ר-283; ר-99.
<גד אבידור: אלו נופלות לך שם.
<גד אבידור: צריך להבין, הטענות שלך הן נכונות ומוצדקות אבל אני לא יודע, אני לא מכיר את הסוגיה הזו של לא ניתן לאשר.
<גד אבידור: זה נמצא בהליך בחינה, כלומר אין כאן דבר שהוא לא על השולחן, הכול על השולחן, הכול נבחן.
<גד אבידור: כל מי שירצה להקים היום אתר כרייה חדש, בעלות פלסטינית ישראלית, נדרש לתב"ע מלאה כוללת תוכנית בטיחותית.
מרדכי יוגב: לא כך קרה במקרה האחרון של טריפי.
מרדכי יוגב: הוא עשה מה שבראש שלו בלי שום אישור, ושופט עליון אישר.
<גד אבידור: אני מכיר את הטענות שלך על בג"ץ 5964/15.
<אפרים מן: לא.
<אפרים מן: 2997/16.
<אפרים מן: הוא לא מדבר על אותו בג"ץ.
<גד אבידור: הוא מדבר על 5964/15 על מני מזוז.
מרדכי יוגב: אני לא אכנס לזה.
<אפרים מן: היושב-ראש מדבר על המחצבות של קלנדיה, שזה טריפי, אבו שושה?
מרדכי יוגב: על עפרה דרום.
<אפרים מן: הבנתי.
<גד אבידור: בכל אופן היא בשטח B.
<תומר ישראל: יש תאריך לתוכנית אב הזאת, למחצבות?
<גד אבידור: זה גם בתהליך, תומר, יחד עם הקרן לשיקום מחצבות ויחד עם ההסדרה הכוללת.
<תומר ישראל: כן.
<תומר ישראל: שאלתי אם יש תאריך יעד.
<גד אבידור: אני חייב לומר כאן, שלא יישמע "אכלו לי, שתו לי".
<גד אבידור: חברים.
<גד אבידור: המינהל האזרחי נמצא במצבת כוח-אדם מאוד מאוד ירודה ולא הולמת את פני המציאות.
<גד אבידור: יחד עם זאת, אנחנו נרתמים למשימות האלו מעל ומעבר.
מרדכי יוגב: גד, אני אישית סומך מאוד על ראש המינהל האזרחי, בסדר?
מרדכי יוגב: והעניינים לפעמים אישיים.