GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<בני אלבז: היום מעבירים לזהרת פינג'ן במימון שלנו – ענתות וכל הכיוון הזה – עם סגירת אבו-דיס.
<בני אלבז: אנחנו העלינו את זה לקרן הניקיון, אני מקווה שבקרן הניקיון יאשרו לנו את 42 הכפרים האלה, וככה נוריד את כל השרפות לשלוש שנים הבאות, כמובן עם התחייבות של הכפרים מסביב איך לטפל בזה.
<בני אלבז: אני רוצה להעביר לך דיווח על הנושא של כוכב יאיר.
<בני אלבז: כוכב יאיר, אתה יודע שיש שם כוכב יאיר צור יגאל – מי כמוך יודע כמח"ט אפרים, כל המובלעת שישנה שם כשאתה נכנס מאייל, אתה נכנס למובלעת עד המחסום של צופים – זה מובלעת יו"ש, בעצם יכולים להיכנס באופן חופשי לתוך המובלעת הזאת מישראל, אין איזה מעבר, זו מין מובלעת פנימית כזאת, המעבר בעצם הוא רק בצופים, ובטח אתה היית מאדריכלי המובלעת הזאת, אני מתאר לי בזמנו כמח"ט.
<בני אלבז: המקרה של כוכב יאיר, השבוע היינו שם בסיור ואני אציג את המקרה, שיהיה לך רקע וחשוב שגם יעבור פה.
<בני אלבז: המקרה התחיל בבעיה ביטחונית כי הם ראו שם חקלאים שעובדים מול הגדר שלהם, חקלאים פלסטינים שבאו לעבד, אחר כך זה לא הלך הנושא הביטחוני אז זה עבר לנושא קרקעות.
<בני אלבז: הם הלכו לבג"ץ, הם הלכו למחוזי, הייתה שם טענה שהם רצו את האדמות, אולי להרחיב את היישוב.
<בני אלבז: בסופו של דבר ב-20 במאי, החלטה של בית-המשפט הייתה לדחות את הטענות ושהאדמה שם היא בעצם פלסטינית.
<בני אלבז: הטענות שלהם, שנשפכה שם פסולת מכל מיני מינים בתקופה האחרונה.
<בני אלבז: אנחנו עשינו דיגומים במקום ובדקנו בשני דיגומים, דיגומים איכותיים ודיגומים מחמירים, גם של מי תהום וגם בקרבה לבתים, ולא מצאנו שום ממצא.
<בני אלבז: בכל זאת היינו בסיור שם, ואמרתי להם: חבר'ה, אנחנו כיוצא מהכלל – בוא נגיד שהמטרה שלי הייתה לתת רוגע לתושבים - שתי משאיות שלי ייכנסו וינקו את כל הפסולת שישנה באזור המרחב הזה.
<בני אלבז: ראינו כמה חתיכות של זפת, כל מיני דברים קטנים.
<בני אלבז: אנחנו ננקה ונבריק את המקום.
מרדכי יוגב: איך שתי מחצבות יכולות לעשות עבודה?
מרדכי יוגב: הרי נכנסות לשם עשרות משאיות ביום.
<בני אלבז: אני אתן לך רקע עד הסוף.
<בני אלבז: נכנסו אדמת גן, אדמת עפר, אבל כמו שאתה יודע, באדמת עפר תמיד יש גם טיפה פסולת בניין – פה חתיכת זפת, עוד משהו קטן שהגיע, אפילו חתיכת אסבסט קטנה הראו לי שיצאה מתוך זה.
<בני אלבז: אני הודעתי לקבלן שהוא לא ממשיך בעבודות, אף משאית לא נכנסת עד שהמקום לא נקי איך שאני רוצה.
<בני אלבז: ביקשתי מהתושבים שיביאו לי מיפוי איפה הם רוצים שאנחנו ננקה מעל פני השטח, אנחנו ננקה את המקום מעל פני השטח, אני מדגיש ומציין, כי המטרה באמת לתת הרגשה לתושבים.
<בני אלבז: אני גם הסברתי לתושבים שכל הפלסטינים שמגיעים שם לאזור, למובלעת הזאת, עוברים בידוק מכל הבחינות.
<בני אלבז: מערכות שלמות של מדינות תורמות מעבירות שם צנרת ומערכת שלמה של עבודה חקלאית.
<בני אלבז: יש שם ממש עבודה שמתבצעת בנושא גויאבות, אבוקדו, מערכת שלמה של השקעה בחקלאות, כאשר אנחנו נבדוק ואנחנו נחדד לקבלן שברגע שנראה משאית שמגיעה עם חומר שהוא לא חומר אדמה, או אדמת עפר, אנחנו נפסיק את העבודות מידית.
<בני אלבז: אנחנו מיום ראשון זה הפסקנו את העבודות שם עד לניקוי המקום על-ידי הקבלן ועל-ידי החקלאים במקום.
<בני אלבז: אנחנו לא ניתן להמשיך את העבודות עד שאנחנו לא נראה שהעסק שם עובד ונקי, זו ההתחייבות שלי לתושבים לנקות מעל הקרקע את כל מה שהם חושבים.
<בני אלבז: אנחנו ננקה, למרות שאני אומר עוד פעם – אני לא רואה פה כמעט שום חומר שצריך הרבה לנקות אבל אנחנו ננקה כדי לתת הרגשה טובה למערכת.
<בני אלבז: זה בנושא כוכב יאיר.
מרדכי יוגב: למעשה, מי שמכניסים שם זה מתוך קו ירוק.
<בני אלבז: מתוך הקו הירוק.
מרדכי יוגב: לתוך יהודה ושומרון.
<בני אלבז: אדמת גן.
מרדכי יוגב: יש להם רישיון בכלל?
<בני אלבז: הם יכולים להכניס אדמת גן, היא לא נחשבת כפסולת.
<בני אלבז: אבל אתה יודע, אלה קבלנים.
<בני אלבז: כל פעם בא מישהו, זורק משהו.
<בני אלבז: בגלל זה עצרתי את העבודות מיום ראשון, לא מגיעות משאיות לשם עד שאני לא אראה את המקום נקי.
<בני אלבז: מה זה נקי?
<בני אלבז: אני אפילו לא רוצה חתיכת זפת על הרצפה, כלום.
מרדכי יוגב: והבעלים של הקרקע?
<בני אלבז: אלה אדמות חקלאיות.
<בני אלבז: אני מכיר את כל הדבר הזה, אנחנו גם יודעים מאיפה זה מגיע.
<בני אלבז: האדמה הזאת מגיעה מפתח תקווה, מכל מיני מקומות, אבל הם מביאים אדמת גן, זה אדמה פרטית של פלסטינים.
<בני אלבז: גם הם תובעים אותנו כל היום, ואותי במיוחד – אתה עוצר לנו את העבודות, אתה לא נותן לנו להתפתח – אבל אצלי איכות הסביבה קודם, והמטרה באמת לפתור את נושא הניקיון מעל הקרקע, וזה מה שהוא יעשה.
<בני אלבז: עד שאני לא אהיה מבסוט והתושבים יהיו מבסוטים, אני לא אתן לו להמשיך שם בעבודות, שהן מילוי אדמת גן, אדמת עפר.
<בני אלבז: זה חשוב מאוד להדגיש.
<בני אלבז: יש שם עבודות פיתוח גדולות מאוד.
מרדכי יוגב: נציג של המשרד לאיכות הסביבה, הייתם שם?
מרדכי יוגב: אתם מכירים את המדובר?
<אלון זסק: אני לא הייתי אבל המחוז.
<בני אלבז: מנהל מחוז מרכז, הצוות שלו בקשר איתי.
<אלון זסק: אנחנו עובדים עם המחוז, במקרה הזה מחוז מרכז.
מרדכי יוגב: האם ראש המועצה שימי אליאל פנה אליכם?
מרדכי יוגב: בקשר אתכם?
<בני אלבז: כן, פנה.
<אלון זסק: אם הוא פנה, אז הוא פנה למחוז מרכז.
<בני אלבז: הוא פנה, אני קישרתי אותו לאשר ויזל מיחידת הפיקוח, הוא בקשר טלפוני צמוד אתו, יומיומי.
מרדכי יוגב: נלך הלאה.
<בני אלבז: נחל חברון – החבר'ה המכובדים באו מבאר שבע, אז אני חייב לתת רקע קטן על נחל חברון.
<ד"ר ציפי איסר איציק: אתה רואה.
<בני אלבז: יישר כוח, כל הכבוד.
<בני אלבז: נחל חברון, נחל 42 קילומטרים, מתחיל מאזור התעשייה אל פאחס ומגיע עד מיתר, חוצה בדרכו שטחי B ושטחים ישראלים.
<בני אלבז: 95% מהנחל מזוהם על-ידי פלסטינים, על-ידי זרימת שפכים, 5% על-ידי ההתיישבות הישראלית באזור.
<בני אלבז: שימו לב, 95%, 5%.
<בני אלבז: לנחל זורם רובה.
<בני אלבז: רובה זה הנסורת של האבן שמייצרים במנסרות האבן שנמצאות שם באזור תעשייה אל פאחס.
<בני אלבז: יש להם שם מתקנים לקליטת הרובה אבל יש מתקן איטלקי ועוד מתקן שהם עשו, המתקנים מזעריים ולא מסוגלים לעמוד בכמות הרובה שיוצאת.
<בני אלבז: אנחנו חייבנו את הפלסטינים לפני מספר שנים, אנחנו סגרנו את יציאת האבן לישראל עקב הזרמת הרובה באופן שוטף לתוך הנחל.
<בני אלבז: במקביל, היה צריך להיות מכרז ב-17 במרס, הובילו אותו המדינות התורמות בעלות של כמעט 100 מיליון דולר, אושר, תוקצב, היה צריך לצאת מכרז ב-17 במרס לטפל במט"ש חברון.
<בני אלבז: בגדול, המטרה שלי גם לחבר עוד יישובים באזור למט"ש הזה – את קרית ארבע כי היום אין להם פתרון ביוב סופי.
מרדכי יוגב: אז מה עם המכרז באמת?
<בני אלבז: המכרז, כנראה שלא היו להם מספיק מועמדים והם דחו אותו.
<בני אלבז: הם יוצאים עוד פעם לקול קורא אצלם.
מרדכי יוגב: מי מוציא את המכרז?
<בני אלבז: הבנק העולמי.
<בני אלבז: זה צוות שלם של גורמים שם.
<בני אלבז: אגב, הדרך למקום נסללה, פרצו את הדרך כבר לאס"פ.
<בני אלבז: הם חשבו שהם מתחילים את העבודות ב-1 במאי, אבל הם כנראה ידחו את זה לתחילת ספטמבר, הערכה שלי לפי שיחות שאנחנו מקיימים.
מרדכי יוגב: אז מתי יצא מכרז?
מרדכי יוגב: היה אמור לצאת באמת לפני שלושה חודשים.
<בני אלבז: ב-17 במרס הוא היה אמור לצאת.
מרדכי יוגב: נכון, אני יודע.
<בני אלבז: והוא נדחה על-ידם.
<בני אלבז: אני לוחץ אותם בכיוון בעדינות כי בעצם זה אינטרס של כל הגורמים לטפל בזה.
<בני אלבז: בנושא הכרום, לפני כשנה עצרתי את כל הכרום לתעשיית העור באזור תעשייה אל פאחס.
<בני אלבז: אתם יודעים ששורש של מלחמה זה לחם, ולחם זה כלכלה, ובסופו של דבר הם הבינו שהם צריכים לפנות את כל הכרום ואת כל שאריות הכרום לכיוון רמת חובב.
<בני אלבז: הם התחילו במהלך הזה, הם מעבירים לנו אישורים של העברת הכרום – לא מספיק טוב כמו שאנחנו רוצים כי אומרים שהם לא יכולים להעביר מבחינה כספית אז אנחנו בקשר עם מספר ארגונים שם גם למימון הנושא לפלסטינים ואנחנו לוחצים על הפלסטינים עכשיו באופן רציני ביותר לטפל ברובה ולהעביר את הרובה למחצבות בשטחי B או A, מחצבות שאפשר לשקם אותן.
<בני אלבז: יש לחץ עצום, גם של הרמת"ק וגם של כל המערכות על הגורמים שם, ואני אומר חד וחלק שאם הרובה הזה לא ייפתר תוך תקופה מסוימת, אני מאמין תוך חודשיים, אנחנו ניצור מצב שלא ניתן להוציא אבן מתחום חברון כי זה מפגע אקולוגי די גדול בנפה הזאת – די גדול, אני אומר – ואין בעיה להעביר.
<בני אלבז: אגב, עד יוני 16' כל הרובה עבר לאס"פ כרמל.
<בני אלבז: אס"פ כרמל יטא, מי שזוכר אותו, 90% מהרובה עבר לשם, היה להם גם מגרש גדול באזור חברון שעשו בו קוביות.
<בני אלבז: אס"פ כרמל הזה נסגר ביוני שנה שעברה ושוקם על-ידי הבנק העולמי בעלות של כמעט 20 מיליון שקלים, ואני כבר לא יכול להכניס שם רובה כי האס"פ הזה גרם מפגעים חוצי גבולות לכל הגורמים.
מרדכי יוגב: מתי אתה רואה אותם מוציאים מכרז?
מרדכי יוגב: כסף הם שמו, 60 מיליון.
<בני אלבז: קצת יותר.
<בני אלבז: הם כבר מדברים על סכומים יותר גדולים כי אנחנו לחצנו על רמה שלישונית.
<אלון זסק: הם לא שמו, הם אמרו שהם ישימו.
<בני אלבז: תקצבו.
<סא"ל עדי שוסטר: חשוב להגיד גם אמירה כללית.
<סא"ל עדי שוסטר: חלק מהמאמצים שלנו בהקשר הבין-לאומי, לפחות מול הארגונים עצמם, זה מעבר לזה.
<סא"ל עדי שוסטר: זה לרתום המון ארגונים שמשקיעים המון כספים גם בפיתוח, גם במט"שים וגם באותם פתרונות.
<סא"ל עדי שוסטר: אני יכול להגיד שמתוך הבנה – ובני עמד על הנקודה הזאת וזה חשוב – כי בסוף אנחנו מבינים שההיבט התרבותי התפיסתי הוא מורכב מאוד בהקשר הזה ולכן אנחנו גם מכווינים לעניין הזה.
<סא"ל עדי שוסטר: למשל עכשיו אנחנו מנסים משהו חדשני, לפתח יחד עם USAID, לעשות מט"שונים לבתי-הספר, זאת אומרת לתת החלה של דברים יותר ממוקדים.
<סא"ל עדי שוסטר: בנוסף לזה, כל מה שקשור לעולם ה-reusing במים לטובת חקלאות – שוב, זה מאמץ שאנחנו עושים מול הארב"לים, מול הארגונים הבין-לאומיים, כדי לגייס אותם לדבר הזה.
מרדכי יוגב: להשתמש במים אפורים לחקלאות.
<סא"ל עדי שוסטר: בדיוק.
<אלון זסק: זה לא מים אפורים.
מרדכי יוגב: מים מושבים.
<סא"ל עדי שוסטר: אנחנו מבינים ששם נמצא המפתח גם כן לפתרון למצוקת המים במרחב ולכן אנחנו באמת עושים ריכוז מאמץ.
<סא"ל עדי שוסטר: אפילו עשינו כנס ייעודי פרויקטלי בראשות ראש המינהל כדי להביא את הארגונים הבין-לאומיים ולדבר איתם ספציפית מה אנחנו רוצים בתחום הפרויקטים שקשורים לאיכות סביבה.
<סא"ל עדי שוסטר: זה משהו שגם לא היה בעבר ועכשיו השיח שלנו מולם הוא בדיוק בהקשרים האלה.
<סא"ל עדי שוסטר: זה לא סוד, יש מצוקה תקציבית מאוד גדולה לארגונים בין-לאומיים, כל שקל שהם שמים הם רוצים לדעת לאן הולך בדיוק, והקשב העולמי הולך כנראה למקומות אחרים כרגע, ולכן האתגר הוא באמת לשים את השקל במה שצריך וככה בודקים כל דבר, אבל אנחנו עומדים אתם בקשר.
<סא"ל עדי שוסטר: וספציפית, הבנק העולמי אמורים להיפגש אתנו בקרוב, אנחנו נוציא לכם עדכון בהתאם לגבי המכרז עצמו.
<בני אלבז: מוטי, עוד משהו אחד אני רוצה לעדכן, ואתה גם הובלת את הנושא הזה – נחל קדרון.
מרדכי יוגב: מתי אתה צריך לצאת?
מרדכי יוגב: שאני אדע לכוון את דברי.
<בני אלבז: חמש דקות, חייב.
מרדכי יוגב: אז תעשה את זה קצר כי אנחנו בעניינים.
מרדכי יוגב: קדרון, כדי שנספיק גם מכמש וחרמייה וכו'.
<בני אלבז: לי חשוב שאתה תהיה מעודכן.
מרדכי יוגב: מחצבות נשאיר למסו"ת.
<ד"ר ציפי איסר איציק: סליחה, אדוני היושב-ראש, שאלה לגבי נחל חברון.
<ד"ר ציפי איסר איציק: אני מבינה שבעצם המים שזורמים מנחל חברון זורמים לנחל באר שבע ומגיעים לבאר שבע.
<ד"ר ציפי איסר איציק: הבעיה שכרגע מזהים במט"ש, שבעצם מטפל בשפכים שמגיעים - - -
<בני אלבז: מליחות.
<ד"ר ציפי איסר איציק: בדיוק.
<ד"ר ציפי איסר איציק: זה מליחות ועקר.
<ד"ר ציפי איסר איציק: לגבי המליחות מה שאתה אומר הפתרון זה פתרון - - -
<בני אלבז: עקר זה רק חודשיים בשנה, והיום כבר אין אותם.
מרדכי יוגב: גברתי, תרשי לי להציע לו פתרון הרבה יותר יעיל.
מרדכי יוגב: מדוע לא ללכת שם בשטחנו על הפתרונות של נחל שכם, שבסוף מט"ש חפר הוא על בסיס ביולוגי?
<אלון זסק: עשינו.
<בני אלבז: עשינו אותו דבר בחברון.
<בני אלבז: הוקם מט"ש שוקת בחברון בעלות של כמעט 300 מיליון שקלים, בצד הזה הוקם.
מרדכי יוגב: זאת אומרת שמה שזורם בתוך הקו הירוק, הוא כבר עובר את התהליך.
<בני אלבז: עובר את התהליך, רק הוא לא מסוגל לקלוט את החומרים.
<ד"ר ציפי איסר איציק: המט"ש קורס, בגלל עודף המלח.
מרדכי יוגב: הוא עובר את התהליך של הצמחייה.
<מאיר שילה: "אגן ירוק".
מרדכי יוגב: "אגן ירוק".
<בני אלבז: אגנים זה קטן.
<אלון זסק: אני אוסיף כשבני יעזוב כי יש לו עוד ארבע דקות עד שהוא הולך – גם לגבי מט"ש חברון אני אתייחס.
מרדכי יוגב: בסדר, יהיו פה עוד אנשים שיענו לך.
<ד"ר ציפי איסר איציק: רק עוד שאלה לפני שהולך קב"ט איכות סביבה.
<ד"ר ציפי איסר איציק: הרי המלח הזה מגיע כשבע
<ד"ר ציפי איסר איציק: צם הוא עוטף את העורות שעוברים דרך המעברים ומגיעים לתוך שטחי חברון.
<ד"ר ציפי איסר איציק: למה לא לאלץ את מי שמכניס את העורות עם המלח להוריד את המלח בכניסה למעברים ושיכניסו את העורות בלי המלח?
<בני אלבז: אבל את יודעת שזה לא רק המלח כשמדובר על המליחות.
<בני אלבז: יש שם כמה חומרים שהם מזרימים.
מרדכי יוגב: אני לא אוכל להיכנס לזה, גברתי עורכת הדין.
מרדכי יוגב: אני חייב לקבל ממנו עוד הרבה תשובות, אז אם תרצי פרטנות תיקחו טלפונים ותעשו את הבירור, למרות שאנחנו נהיה מוכנים גם אחרי כן לאכוף על הבירור הזה.
<בני אלבז: אנחנו ניצור קשר טלפוני.
<ד"ר ציפי איסר איציק: תודה.
מרדכי יוגב: בני, מכיוון שאני מבין שמדובר בעניין אישי אני לא רוצה לעכב אותך אבל אני רוצה כן לקבל תשובות.
<בני אלבז: נכון, אבל משהו חשוב אני רוצה להגיד לך על נחל הקדרון.
<בני אלבז: השבוע נחתם הסכם עם הגורמים הבכירים ביותר הפלסטינים בנושא נחל קדרון, הסכם היסטורי שחתם עליו המתפ"ש, ראש המינהל האזרחי ומתאם פעולות הממשלה בשטחים - -
מרדכי יוגב: על הנחת הצינור.
<בני אלבז: - - עם הגורמים הכי בכירים, כשבסופו של דבר המפגע ההיסטורי הזה של עשרות שנים שיצר פה מפגע אדיר, 35,000 קוב ביום של שפכים גולמיים שזרמו לנחל, אני מקווה שהוא יסתיים.
<בני אלבז: הפלסטינים יעשו בצד שלהם את הצינור בשטח B, כולל שני מט"שים באזור.
מרדכי יוגב: הוא ילך למט"ש נבי מוסא או שיעשו מט"ש נוסף?
<בני אלבז: בהגדלה של נבי מוסא, צריך גם להיכנס להגדלה כי הוא לא יכול לקבל את הספיקה הזאת.
מרדכי יוגב: מה לוחות הזמנים?
<בני אלבז: אנחנו מאמינים שתוך שנה יסתיים התכנון וכל המשתמע מכך, ו-36 חודש הפרויקט הזה יצא לפועל גם בצד הישראלי.
מרדכי יוגב: תכנון עד יוני 18'.
מרדכי יוגב: ביצוע עד?
<בני אלבז: 36 חודש.
מרדכי יוגב: יוני 20'?
<סא"ל עדי שוסטר: צריך לזכור שיש פה היבט ביטחוני גם בצד הפלסטיני.
מרדכי יוגב: ומה עם המט"ש בירושלים בתחילת הוואדי?
מרדכי יוגב: עיריית ירושלים, יודעים משהו איכות סביבה?
מרדכי יוגב: גם עיריית ירושלים נתבעה לקיים מט"ש בראש הוואדי.
<אלון זסק: נכון, אבל בוא נגיד, עם ההחלטה הזאת - - -
<בני אלבז: זה משנה את הכול, ברגע שהפלסטינים אחרי שנים רבות הסכימו לשיתוף פעולה בכיוון.
מרדכי יוגב: מכמש.
מרדכי יוגב: הזרמה לעמק שילה, הזרמה לעוג'א, בניית מט"ש שלישוני.
<בני אלבז: אתה מדבר על אל-בירה.
מרדכי יוגב: אל-בירה, סליחה.
<בני אלבז: עיריית אל-בירה, אנחנו מקדמים, גם במסגרת הצעת המחליטים, גם במסגרת הובלה של המנכ"ל ושל ראש המינהל האזרחי, מימון של כחמישה מיליון שקלים לבצע, לשנות את המט"ש לרמה שלישונית.
<בני אלבז: אנחנו במשא ומתן גם עם ראש האגף של אלון, לפני שבועיים אפילו התקדמנו בישיבה שם.
<בני אלבז: המטרה לעשות רמה שלישונית.
מרדכי יוגב: ואז ההזרמה של המים תהיה בתוך הוואדי?
<בני אלבז: רמה שלישונית והזרמה לנחל.
מרדכי יוגב: המים לתוך הוואדי.
<בני אלבז: או אלטרנטיבה ששילה פה הציע, לקבל את המים לעמק שילה למים מושבים, או לכיוון רמי לוי.
<בני אלבז: עוד לא החלטנו על החלוקה היחסית.
מרדכי יוגב: חרמייה.
<בני אלבז: שתדע, סך הכול יש 6.5 אלף קוב ביום שמגיעים.
מרדכי יוגב: והם יהיו שלישונים.
מרדכי יוגב: באיזה לוחות זמנים?
<בני אלבז: אנחנו ממש בשלבים.
<בני אלבז: הבאנו את זה לבלאו לתכנון, אנחנו מקווים שיהיה לנו תכנון לזה.
מרדכי יוגב: אז זו ההחלטה, על בניית מט"ש שלישוני.
<מאיר שילה: בני, מה הפתרון לעודפי בוצה שם, שזו הבעיה העיקרית?
<בני אלבז: עודפי בוצה יוצאים כרגע באופן שוטף לטובלן, בחינם.
<בני אלבז: טובלן מקבל אותם בחינם אחרי הסכם שעשינו, הפלסטינים מובילים, הם מטפלים בבוצה והבוצה יוצאת באופן שוטף.
<בני אלבז: עשינו שם גידור נכון.
מרדכי יוגב: ואדי חרמייה.
<בני אלבז: ואדי חרמייה – השר היה במסגרת שיחות במרוקו ודיבר עם ה-P.D.N.U על נושא מימון ואדי חרמייה ואס"פ קלקיליה, שני אתרים.
<בני אלבז: השר העלה את זה ל-P.D.N.U.
<בני אלבז: ה-P.D.N.U היו לפני כחודש בישראל, ישבו אתנו, העלינו להם את שני הפרויקטים האלה.
<סא"ל עדי שוסטר: 25 מיליון דולר.
<בני אלבז: 22 מיליון דולר השקעה בוואדי חרמייה וכ-25 מיליון שקל בטיפול באס"פ קלקיליה.
<בני אלבז: אנחנו ממתינים לתשובה של ה-UNEP על ההשקעה ועל הפרויקטים האלה שהעלינו אותם גם במשרד להגנת הסביבה וגם במתפ"ש במשותף.
מרדכי יוגב: אז עוד פעם, ה-P.D.N.U מקבלים על עצמם - - -
<בני אלבז: לא מקבלים.
<בני אלבז: הם ביקשו, שלחו משלחת, היו פה לפני חודש, ישבנו אתם, הצגנו להם, העברנו להם את החומרים.
<סא"ל עדי שוסטר: גם אנחנו השתתפנו בכנס התרומות שהיה בבריסל וניסינו לעשות, עניינו את חלק מהגורמים.
<סא"ל עדי שוסטר: אנחנו מקווים שהם ירימו את הכפפה בהקשר הזה.
<תומר ישראל: תומר ישראל, ירוק עכשיו.
<תומר ישראל: מי שמעיין בפרוטוקול לפני שנה, בסיכום של הדיון הקודם שנשלח, דובר על מצב של הסכמים סופיים להקמת מט"ש מול ה-P.D.N.U.
<תומר ישראל: זה מה שנאמר, לא אני אמרתי.
<בני אלבז: זה לא לפני שנה.
<בני אלבז: איזה תאריך?
<יעל מייזל: לפני שלושה חודשים.
מרדכי יוגב: מה-19 במרס.
<בני אלבז: נכון.
<בני אלבז: זה בסדר גמור.
<בני אלבז: זה בדיוק הסיכום.
<בני אלבז: צדקנו.
מרדכי יוגב: וההשקעה היא 22 מיליון?
<בני אלבז: מיליון דולר.
<בני אלבז: זה מט"ש ענק.
<בני אלבז: כשאתה שם אותו שם בעצם הוא מטפל בג'פנה, בביר זית, כל האזור הזה של ג'לזון.
מרדכי יוגב: זה כספים שלא הכרנו.
מרדכי יוגב: אנחנו בונים בעשרה מיליון - - -
<אפרים מן: לדעתי כדאי להזמין את הנציגים של הארב"לים לכאן.
<ישראל גנץ: בני, המועצה מתנדבת להיות החברה שבונה, אולי נראה מזה גם כמה גרושים בסוף היום.
<בני אלבז: אגב, מט"ש שכם מערב עלה כמעט 21 מיליון אירו.
<בני אלבז: ה-KFW, הבנק לפיתוח גרמני הקים אותו, עלה כמעט 21 מיליון אירו.
<ישראל גנץ: יש עלויות אבטחה בזמן ההקמה.
מרדכי יוגב: זה נראה סכומים גדולים מאוד.
<אלון זסק: זה לא כזה סכום גדול בשביל מט"ש.
מרדכי יוגב: אם ה-P.D.N.U נותנים אז אדרבה, לא אכפת לי.
<בני אלבז: אנחנו מחפשים לטפל במפגע אצלנו ולטפל בנושאי איכות הסביבה אצל הפלסטינים.
מרדכי יוגב: אוקי.
מרדכי יוגב: המפגע הזה צריך לקבל תשובות של לוחות זמנים באמת בפעם הבאה.
<בני אלבז: ברגע שיהיה לנו.
<בני אלבז: זה לא בתחום שלנו אגב, בשטחי A.
מרדכי יוגב: לפני שאתה נוטש אותנו, ובנוכחות פה של האנשים, ניגע רגע באס"פים, באותם אלה שיש לגביהם מחלוקות, חוץ מבאמת לשבח את העשייה.
מרדכי יוגב: אס"פ רימונים, לפחות בו, כדי שנדע.
מרדכי יוגב: עמדות הצדדים.
מרדכי יוגב: ישראל.
<ישראל גנץ: אנחנו באופן עקבי יחד עם המינהל האזרחי עמדנו על ארבעה עקרונות.
<ישראל גנץ: עיקרון ראשון, שתהיה מניעה של איכות סביבה, לא התסקיר שניתן אלא עבודה מקיפה.
<ישראל גנץ: עיקרון שני, שלא תהיה אפליה בין יהודים לערבים, אין דבר כזה אוכלוסייה בחד-צדדית.
מרדכי יוגב: נאמר.
<ישראל גנץ: דבר נוסף, שתהיה בקרה של גורם ישראלי.
<ישראל גנץ: לא יכול להיות כמו במט"ש אל-בירה, שבא גורם גרמני, אז לוקח לו חודשיים להגיע.
<ישראל גנץ: צריך בקרה של מישהו פה בארץ שיפקח על זה.
<ישראל גנץ: ונושא אחרון זה התחבורה.
<ישראל גנץ: לאור הפסיקה האחרונה של בג"ץ ישבנו בשבוע שעבר עם מנכ"ל המשרד, ישבנו גם אתמול עם בני, אנחנו הולכים להגיש בקשה על השטח כמו שסוכם, אבל – ויש פה אבל גדול – אנחנו הצענו גם למנכ"ל להקים מפעל – לא מטמנה – מפעל גדול שיהיה לשני הצדדים.
<ישראל גנץ: כמובן שהמדינה תצטרך לוותר על המימון הזר שלא מוכן ליהודים, לשים כסף במקומו, ואז אם יהיה כיסוי עלויות לפחות לחלק של הערבים, גם אם לא לחלק שלנו, אבל יהיה אפשר לעשות מפעל אחד שיטפל בכל, יפתור את הבעיה.
<ישראל גנץ: בינתיים מסתמן שזה הולך אחרת, כלומר כל גוף מטפל בעצמו, עלולות להיות לזה השלכות.
<ישראל גנץ: יהיה מפעל גרמני, אני לא יודע מי יטפל בו, מי יתחזק, אני סומך על בני שהוא יפקח עליו אבל זה לא יהיה בשליטה שלנו.
<ישראל גנץ: לא בטוח, בראייה מדינית, שאנחנו צריכים תרומות של מדינות זרות, ולא עדיף שנשים את הכסף הזה אבל זה יהיה שלנו ולטיפולנו.
<ישראל גנץ: אני גם נוגע בעוד נקודות שעלו ב-465.
<ישראל גנץ: אמר המנכ"ל דנציגר, ובאמת ייאמר לזכותו, שבמידה ולא יהיה פתרון של ה-P.D.N.U, המשרד בוחן אפשרות לקחת אחריות גם על מפגעים כאלה.
<בני אלבז: זה במסגרת ועדת המחליטים.
<בני אלבז: את ואדי חרמייה גם הכנסנו במסגרת ועדת המחליטים.
<בני אלבז: עשינו גיבוי שאם ה-P.D.N.U לא יממן ולא ירצה ללכת על זה, הכנסנו את זה בהצעת המחליטים, אני ואלון ממש חידדנו את זה, ואמרנו – מכניסים את הפרויקט הזה כי זה פרויקט חוצה גבולות.
<ישראל גנץ: אדוני היושב-ראש, עוד מילה אחת לפני שבני ידידי הולך.
<ישראל גנץ: יש עכשיו מחצבה חדשה ליד עפרה שמוקמת, מקבלת אישורים, מחצבת הריפים.
<ישראל גנץ: אני לא נכנס עכשיו מה, מי וכו', רק אני אומר אמירה כללית, אחר כך אפשר לגעת בפרטים על משהו כללי כשבני פה.
<ישראל גנץ: כל אישור שצריך להיות הוא בהינתן טיפול במפגעים קודמים של אותו בעלים ותחת כל כללי איכות הסביבה.
<ישראל גנץ: זו אמירה כללית, אחר כך אפשר לפרט בפרטים.
<בני אלבז: ברור לחלוטין.
מרדכי יוגב: מה אומר איגוד ערים לאיכות סביבה, אס"פ רימונים?
<יעל מייזל: אנחנו התנגדנו אליו.
מרדכי יוגב: היום.
מרדכי יוגב: עכשיו.
<יעל מייזל: היום עדיין לא קיבלתי את התשובה.
מרדכי יוגב: הולכים עם עמדת המועצה.
<יעל מייזל: אני לא יודעת להגיד.
מרדכי יוגב: יש פה עוד נציג שרוצה לדבר על אס"פ רימונים?
<תומר ישראל: אנחנו אמורים לקבל עדכון לגבי זה שיש איזושהי החלטה בעניין.
<תומר ישראל: בני הציג את הדברים כאילו יש החלטה בעניין, ובעצם עמדת המדינה הודיעה לפני בג"ץ שלא יבוצע שום דבר בעניין ולא יעשו כלום אלא אם כן יודיעו לנו.
מרדכי יוגב: נעמה, מדוע, אם יש הסכמות?
<רס"ן נעמה גת: אין הסכמות.
מרדכי יוגב: מי מתנגד?
<רס"ן נעמה גת: הבנק הגרמני התנגד שהאס"פ ישמש גם את האוכלוסייה הישראלית, בעצם הוא אמר שהמימון מבחינתו מיועד רק לאוכלוסייה הפלסטינית ואם יהיה שימוש של שתי האוכלוסיות הוא מושך את המימון.
<רס"ן נעמה גת: הדרג המדיני, השר להגנת הסביבה אמר שבמצב הזה הוא לא מוכן לאשר.
מרדכי יוגב: הרבה בריאות, פה ייצגו אותך.
מרדכי יוגב: אם יהיו בעיות, אתה יודע שבסוף נאשים אותך בכל.
<בני אלבז: סומך עליך, מוטי.
<בני אלבז: תודה, חבר'ה, המשך יום טוב.
מרדכי יוגב: אז נעבור על הסיכום.
מרדכי יוגב: דרך אגב, בטבלת המחצבות פה – אני אומר לך, בני – חסר לי כמה דברים.
מרדכי יוגב: אחד, חסר נ.צ.
<אלון זסק: תפנה אלינו, אדוני היושב-ראש.
מרדכי יוגב: ובטיחות וחוזה שיקום, וחסרות לי פה גם מחצבות.
מרדכי יוגב: לא רואה בית פג'אר, לא רואה בדרך בין רימונים לכוכב השחר.
<גד אבידור: אנחנו ניתן לך סקירה רחבה.
<סא"ל עדי שוסטר: תכף נדבר על זה אבל זה גם שטחי C.
<סא"ל עדי שוסטר: חשוב להגיד, כשמדברים על בנק עולמי - - -
<רס"ן נעמה גת: הבנק הגרמני.
<סא"ל עדי שוסטר: הגרמני.
<סא"ל עדי שוסטר: זו חברה ממשלתית לכל דבר ועניין.
מרדכי יוגב: חברה ממשלתית גרמנית, זה מה שנקרא, אפשר להוציא כחדשה לצורך העניין לקנצלרית ולדובר הוועדה – אין פה, יש דובר שלי – שהגרמנים ממשיכים להדיר את היהודים מטיפול בפרויקט משותף ורוצים לתת רק לפלסטינים שמחנכים את ילדיהם להשמיד את ישראל.
מרדכי יוגב: אנחנו מתעסקים עם כבר זה עשר שנים בערך, אז מותר להוציא את זה כחדשה חוצניקית כזאת.
מרדכי יוגב: גם כתביעה למשרד החוץ שיקרא לסדר את השגריר הגרמני.
מרדכי יוגב: אני לא צוחק, אין ברירה.
<רס"ן נעמה גת: משרד החוץ היה מעורב.
מרדכי יוגב: אין ברירה, צריך להגיע לפינה הזאת.
מרדכי יוגב: אני לא אוהב להוציא מהוועדה הזאת פופוליזם כזה, ממש לא אוהב, אתם יודעים – בפנים לצעוק על מי שצריך כן, אבל לא להוציא את זה החוצה כפופוליזם כזה – ואני חושב שפה כן הגיע הזמן שאנחנו קוראים לראש הממשלה ושר החוץ ולסגנית שר החוץ לקרוא לסדר את שגריר גרמניה בישראל על כך שבשנת 2017, 72 שנה משואת יהודי גרמניה, עדיין גרמניה מעודדת השקעות לפלסטינים שמחנכים את ילדיהם להשמיד יהודים, ומונעת השקעות משותפות באתר סילוק פסולת משותף.
<תומר ישראל: אתה הטמנה.
מרדכי יוגב: אתר הטמנה, ליהודים.
מרדכי יוגב: אז מוטב שאו שישקיעו במשותף או שידירו רגליהם מהשקעות.
מרדכי יוגב: אני ממש לא אוהב את ההודעה הזאת בעצמי אבל אני חושב שצריך פה ואנחנו כוועדה צריכים להפנות את זה פנייה רשמית לראש הממשלה, לשר החוץ ולסגנית שר החוץ, שיקראו לסדר את השגריר הגרמני, ולתת בזה גיבוי גם לארב"לים ולמינהל האזרחי במאמציו.
<רס"ן נעמה גת: אני יודעת להגיד שמשרד החוץ היה מעורב, גם רוה"מ היה מעורב בעניין הזה באופן אישי.
<רס"ן נעמה גת: זה בעיקר ברמה הפוליטית מדינית, לצערנו.
מרדכי יוגב: בסדר, אז אנחנו נלחץ על זה עוד.
מרדכי יוגב: היו שנים והיו שנים.
<תומר ישראל: אם אפשר עוד מילה בעניין הזה, כבוד היושב-ראש.
<תומר ישראל: בדיון הקודם ניתנה באמת הנחיה שאם לא ייפתר המצב עד מאי, אז תיערך איזושהי תוכנית חלופית להיבט הזה של ההטמנה כי בעצם זה מה שאנחנו בעיקר התנגדנו אליו.
<תומר ישראל: יש שם הטמנה, יש תוכנית להטמנה, המשרד מתעקש יחד עם הגרמנים לבצע שם הטמנה, כשבעצם אפשר למצוא פתרונות אחרים וזה מה שגם לדעתי ישראל אמר.
<תומר ישראל: אולי בואו נמצא איזשהו פתרון שהוא מפעל טיפול ולא הטמנה.
<תומר ישראל: אני לא יודע, אני לא הספקתי לשמוע אם בני אמר שנערכה איזושהי תוכנית כזאת.
מרדכי יוגב: תומר, אני רוצה לקצר ולהיות תכליתי.
מרדכי יוגב: לכן אני מסכם עד כאן את הדברים שנאמרו.
יחיאל חיליק בר: אם תוכל לאפשר לד"ר יובל ארבל מצלול להתייחס.
<ד"ר יובל ארבל: לא בהקשר של רימונים, בהקשר למה שנאמר קודם על מט"ש מערב שכם, אם אפשר רגע להסיט את הנושא.
מרדכי יוגב: ד"ר יובל ארבל, עמותת צלול.
<ד"ר יובל ארבל: הפרויקט הוא יפה, צריך להשלים אותו גם בהשקעה בקולחין, שאני יודע שהשלב הבא שלו אולי כבר התחיל להתבצע, הוא פיילוט של השקעה בקולחין.
מרדכי יוגב: אתה מדבר על אס"פ רימונים?
<ד"ר יובל ארבל: לא.
<ד"ר יובל ארבל: אמרתי שאני חוזר רגע.
<סא"ל עדי שוסטר: שכם מערב, נקרא דיר שרף בעגה המקומית.
<ד"ר יובל ארבל: מט"ש מערב שכם, שמזהם את נחל אלכסנדר.
<ד"ר יובל ארבל: הוא מזהם היום את נחל אלכסנדר למרות שיש שם מט"ש, גם בגלל שלא כל היישובים הפלסטינים מחוברים עדיין וחלק מהם מזרימים לנחל במורד המט"ש, אבל גם מה שמגיע למט"ש – וזה בעיקר הבעיה של העקר, של פסולת בתי הבד – בעצם הורס את יכולת הטיפול במט"ש הזה, ובמיוחד בחודשים של המסיק.
<ד"ר יובל ארבל: השפכים שמגיעים זה זיהום נוראי, זה זיהום שבסתיו האחרון למעשה סגר את חוף בית ינאי וחוף לידו, זאת אומרת עד כדי כך המצב בנחל חמור לכל אורך הנחל עד לים ומזהם את הים.
<ד"ר יובל ארבל: לכן, חייבים לטפל בסוגיה הזאת.
<ד"ר יובל ארבל: אני מבין שהתחילו להכין איזושהי תוכנית ואני אשמח לשמוע אם יש איזשהו עדכון – בני יצא, אולי אלון יכול לעדכן לגבי איסוף של העקר הזה וטיפול.
מרדכי יוגב: תרשה לי, אני אתך לגמרי.
מרדכי יוגב: אני רוצה לסכם את הדברים עד עכשיו.
<אפרים מן: יד חנה לא פותר את זה?
מרדכי יוגב: אני רוצה לסכם עד עכשיו את הדברים ולעבור הלאה כדי להגיע לעוד הרבה סוגיות.
מרדכי יוגב: אני אתייחס קונקרטי לגמרי.
מרדכי יוגב: מכיוון שבני עזב אותנו מעניינים של רפואה ושיהיה הרבה בריאות, ובני בדבריו התייחס בסקירתו המהירה – אבל אנחנו חיים את הדברים – לאתרים הבוערים, זה היה הנושא הראשון שהוא נגע בו ודיבר על כך שתיעשה עבודה של מימון על-ידי קרן הניקיון כדי לאסוף את הפסולת ולהביא אותה לזהרת פינג'ן.
מרדכי יוגב: זה היה דבר אחד.
מרדכי יוגב: עדי, תוכנית הביצוע, יש לה לוחות זמנים?
<אלון זסק: זו תוכנית לשינוע לשלוש שנים.
מרדכי יוגב: מתי היא מתחילה?
<אלון זסק: היא צריכה לקבל אישור מהנהלת קרן הניקיון.
מרדכי יוגב: שמי ממונה עליה?
<אלון זסק: המשרד להגנת הסביבה.