GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
תמר זנדברג: אני רוצה לשאול משהו.
תמר זנדברג: סליחה על האיחור, קודם כול.
אבי דיכטר: איחור.
אבי דיכטר: הגעת בסוף הדיון.
תמר זנדברג: סיימתם את הדיון?
תמר זנדברג: אז סליחה על האיחור הרב.
אבי דיכטר: מה שיש רב, זה תמיד טוב.
מרדכי יוגב: אולי באת לדיון הבא על עורף.
תמר זנדברג: אני רק רוצה לשאול האם התקנות האלה, אתם מתכוונים לתת פטור או מפקיעות מידיכם את הסמכות להליכים פליליים אל מול הפרות בחוק הפיקוח.
<הילה ארליך: מה שיהיה פטור, כמובן שחס וחלילה לא יהיה פלילי.
<הילה ארליך: אם יצואן פטור מלבקש רישיון ולקבל רישיון, אז כמובן הוא לא ביצע כל עבירה אם הוא משווק ללא רישיון.
תמר זנדברג: כן, אבל האם בחנתם את זה אל מול המצב הקיים שבו על הפרות שהיו קיימות או עבירות שנבחנו ולא הוגש במסגרתן כתב אישום, כשאנחנו יודעים שלא היו הרבה כאלה למרות שהיו הפרות בעבר.
אמיר אוחנה: יש כוונה אגב להחמיר בענישה, אבל זה בדיון אחר.
<הילה ארליך: אני יכולה להגיד שאנחנו במקביל לכל ההקלות האלה גם עובדים על תזכיר חוק שיתקן את פרק האכיפה ויקבע סטנדרטים גבוהים יותר באכיפה.
<הילה ארליך: למה?
<הילה ארליך: מכיוון שאחרי שפטרנו הרבה מאוד דברים בעולם הבלמ"ס, אז מה שנשאר בפיקוח הוא מסווג והוא באמת רגיש.
<הילה ארליך: וכשאנחנו מפקחים על מסווג ובאמת רגיש, גם יש אינסנטיב להרתעה משמעותית יותר וגם לענישה משמעותית יותר כלפי מי שחלילה מבצע עבירה.
<הילה ארליך: אבל גם היום קיים פרק אכיפה די משמעותי בחוק הפיקוח על הייצוא, גם ענישה פלילית וגם ענישה של קנסות מנהליים.
<הילה ארליך: אנחנו לצערנו לעתים קונסים יצואנים שלא עמדו בכללי החוק ולא ביקשו רישיונות כדין, זה מתבצע לא מעט.
<הילה ארליך: אנחנו בהחלט שוקלים לתקן גם את פרק האכיפה במקביל להקלות.
תמר זנדברג: אבל במישור הפלילי עד היום הוגש אולי כתב אישום אחד או לא הוגש אף כתב אישום?
<הילה ארליך: הוגש כתב אישום והייתה הרשעה אחת, ובנושאים של ייצוא ביטחוני לעזה וציוד דו-שימושי לאיו"ש ולעזה היו לא מעט הרשעות שאני יודעת עליהן.
תמר זנדברג: הרשעות איזה?
תמר זנדברג: הרשעות פליליות?
<הילה ארליך: הרשעות פליליות, כמובן, לעזה אנחנו לא הולכים על קנסות מנהליים.
תמר זנדברג: והתקנות האלה שאתם מביאים עכשיו, הן משנות משהו בתחום הזה?
<הילה ארליך: הן מעניקות פטורים מרישיונות שיווק ורישיונות ייצוא זמני כאשר ייצוא יוצא להדגמה וחוזר, לתערוכה וחוזר, ובפטורים האלה כמובן מי שיפעל תחת הפטור כדין, הוא כמובן לא ייענש, אבל זה לא משנה שום דבר מבחינת סמכויות האכיפה.
תמר זנדברג: אז איזה סוג של פיקוח נשאר על אותם פטורים?
<הילה ארליך: מה שקיים היום בחוק – ענישה פלילית וענישה של קנסות מנהליים שהם מעל מיליון שקלים קנס.
אבי דיכטר: אנחנו פשוט חייבים לסיים כי דיון אחר ממתין בפתח, תמר.
תמר זנדברג: רק להשלים את השאלה.
תמר זנדברג: כלומר, האכיפה לא משתנה.
<הילה ארליך: לא משתנה.
תמר זנדברג: האכיפה הקיימת בחוק לא משתנה במסגרת התקנות האלה.
<הילה ארליך: לא משתנה, וייתכן שתוחמר בעתיד.
אמיר אוחנה: אבל לא במסגרת התקנות האלה.
אבי דיכטר: אנחנו בשבועות הקרובים ממשיכים בדיונים לתוך התקנות.
אבי דיכטר: האמת היא, השורה התחתונה, המלבן הכחול, אני קצת מאוכזב ממנו מפני שאני חשבתי שאנחנו באים למהפכה.
אבי דיכטר: המלבן מציג שינוי, ואני חושב שהדברים שאנחנו מצפים כוועדה – או כחברה, לאו דווקא כוועדה – זה באמת לחולל מהפכה בתחום הזה.
אבי דיכטר: למשל, בכל הסקירה לא שמענו שום דבר בנושא הסייבר מבחינת איזה בעיות התקנות הולכות לפתור.
אבי דיכטר: אנחנו שומעים שוועה בנושא הזה מלא מעט גופים, ואין פה התייחסות.
אבי דיכטר: נרצה מאוד לעסוק בזה בדיונים הפרטניים.
<דורון קורץ: לא בפיקוח.
<הילה ארליך: קיים סעיף סייבר בצו הדו-שימושי ואנחנו מפקחים עליו לפי הצו הדו-שימושי, משרד הכלכלה ומשרד הביטחון, לפי וואסנאר.
אבי דיכטר: אני אומר את זה במשפט כללי.
אבי דיכטר: אנחנו מצפים למהפכה בתחום הזה מפני שהעם דורש מהפכה, אם אני משתמש במילה המוכרת הזאת.
אבי דיכטר: ונדמה לי שגם בשלה העת באמת לחשוב במונחים של איך 98 מדינות הפטור ו-93% בלמ"ס, איך את הנתונים האלה מאגמים ומחברים באופן שיהיה אפשר באמת לאפשר תחרות יותר הוגנת.
אבי דיכטר: כמה מהלכים שתוארו כאן הם בהחלט בכיוון הנכון.
אבי דיכטר: אני חושב שהשינוי הפרוצדורלי של תשובה מקוונת, שכל אחד מכיר את המציאות לפחות מסיפורים – אני לא מזהה פה תעשיינים גדולים סביב השולחן הזה – אבל נדמה לי שבנושא הזה אנחנו לפחות מצפים באמת למהפכה.
מרדכי יוגב: זה מהפכה.
מרדכי יוגב: במת"ש מופ"ת עוד אין תשובה מקוונת.
אמיר אוחנה: זו אבולוציה, לא רבולוציה.
אמיר אוחנה: אבל יש אבולוציה.
אבי דיכטר: הרפרנס שלנו הוא דברים שבאמת שם הם מתקדמים.
אבי דיכטר: אני חושב שגם כשרחל דיברה, היא הסבירה בדיוק למה זה נדרש.
אבי דיכטר: אנחנו נצלול לדברים האלה בשבועות הקרובים.
<רחלי חן: תודה רבה.
אבי דיכטר: אני מודה לכולם.
מרדכי יוגב: שלום לכולם.
מרדכי יוגב: הדיון הוא דיון פתוח.
מרדכי יוגב: נפתח ברקע קצר לאנשים חדשים שנמצאים פה.
מרדכי יוגב: ועדות המשנה דנות בנושאים שונים של יהודה ושומרון.
מרדכי יוגב: דנות מאוצר הביטחון, בדרך כלל בוועדות נוספות, מרכיבי הביטחון שיש פחות מהדרוש כרגע במקומות כמו עתניאל, ודנות בנושא המיגון כפי שאנחנו דנים פה.
מרדכי יוגב: דנים בנושאי כבישים, תשתיות, כיסוי סלולרי ודברים נוספים.
מרדכי יוגב: הוועדה הזאת לענייני המיגון מצאה את המציאות שבה בעשר השנים האחרונות הצי הזה קרס.
מרדכי יוגב: למעשה מתוך כלל הצי, כ-180 אוטובוסים נמצאים ב-1.5 מיליון ק"מ, נמצאים בזקנה מופלגת שהם נעים לכיוון ה-18-17.
מרדכי יוגב: המצב הוא של קריסה, והם גוררים אתם בעיות בטיחות ובעיית ביטחון.
מרדכי יוגב: לגופו של עניין, על הרקע הזה אנחנו התכנסנו פה, ואני אומר הרבה הרבה תודה גם לווה שלקח את הנושא במטה לביטחון לאומי.
מרדכי יוגב: למעשה הוא העמיד תוכנית שמאחורינו כבר קרוב ל-100 מיליון, כ-94.5 הושקעו בארבע השנים האחרונות, ותוכנית שהלכה קדימה עם 288 מיליון, שלמעשה אמורה להכניס בשנים הקרובות 60, 60, 60.
מרדכי יוגב: בשנה הזאת 60, מתוכם 15 קואליציוני שעבר, 45 משרד האוצר שעברה פנייה בשבוע שעבר לוועדת הכספים, ובלחץ זה אמור להיות על סדר-יומה השבוע.
מרדכי יוגב: אם הלחץ לא יספיק, זה יהיה בתחילת השבוע הבא.
מרדכי יוגב: זה דבר שכבר אפשר לראות אותו מובנה, משום שהפנייה הועברה וזה עומד על סדר-היום.
מרדכי יוגב: אני אומר לכל מי שעוסק במלאכה שזה כבר צריך להיות בתוכנית שאומרת לאן הולך השקל הראשון ולאן הולך השקל האחרון, מבחינתי גם ב-2017 וגם ב-2018.
מרדכי יוגב: החלוקה שאנחנו עומדים עליה, ואת זה אני משאיר באמת לגורמים המקצועיים, אם דרככם ודרך אפרייט, כמובן תוך התייעצות עם שלושה גורמים – התחבורה הציבורית על חברותיה במכלול, שאפרייט מתכלל, היסעי התלמידים על החל"פים, והסוואנות להיסעים מיוחדים של ילדים מוגבלים וחולים.
מרדכי יוגב: אלה שלושת המרכיבים שנכנסים בקומפיננטות של התקציב הזה, וכמובן את הקביעה איפה לשים את זה קובע אלוף פיקוד מרכז ולא אנחנו.
מרדכי יוגב: תפקידנו היה לדאוג שיהיה תקציב, אבל גם לוודא שתוכנית החלוקה היא צודקת והולכת לפי סדרי עדיפויות נורמטיביים ובונה את עצמה באותם סדרי עדיפויות, וברב-שנתי יוצרת מצב שעולה מקריסה למצב של תחזוקה קבועה של הסיפור.
מרדכי יוגב: האיום לצערנו לא פג והוא מדי פעם קופץ ועולה יותר או פחות.
מרדכי יוגב: סיימנו את הרקע.
מרדכי יוגב: המטרות של הישיבה הזאת הן בעיקרן שתיים.
מרדכי יוגב: האחת זה מתוך ההבנה של הסטטוס הכספי שאנחנו מבינים, ויש לנו האנשים שבוועדת הכספים יעמדו על כך שזה יקרה, לעמוד בעצם על עיקריה של תוכנית העבודה.
מרדכי יוגב: ליאור, אני שמח ואני מודה גם לאוצר על העבודה שהוא עשה.
מרדכי יוגב: צריך גם להגיד תודה.
מרדכי יוגב: הם עמדו בדיבורם.
מרדכי יוגב: רצינו שזה יהיה עוד לפני פסח, אבל הם עמדו בדיבורם שזה יקרה עד סוף מאי, ההעברה הזאת לוועדת הכספים.
מרדכי יוגב: אני מזכיר שלשנה הבאה צריך להכניס כשורה את ה-60 ואחר כך כבר לתקציב 2019 באופן רציף.
מרדכי יוגב: כך הייתה ההחלטה.
מרדכי יוגב: שלא כל פעם נצטרך בכפית כזאת ואחרת קואליציונית, אלא בתקציב קבוע.
מרדכי יוגב: נמצאים פה שני המפעלים שהם למעשה בהחלטה של משרד הביטחון, מנהל מפעל "מרכבים" ומנהל מפעל "הארגז".
מרדכי יוגב: בשעתו כשאמרתי עד כמה הדברים דחופים להעביר את התקציב, משום שרק כך הם מסוגלים לעבור להפעלת קווי ייצור וגיוס פועלים.
מרדכי יוגב: ואם זה נפסק חלילה, אז גם כל אלה מפוטרים וקווי הייצור נפסקים.
מרדכי יוגב: אז אנחנו עכשיו גם בבעיה חברתית מול אור-עקיבא וקריית-מלאכי, שמשם מגויסים הפועלים כדי להניע את הקווים, כי אחרת לא ישתלם למפעלים הללו לנהל את האירוע הזה ולייצר את האוטובוסים.
מרדכי יוגב: צריך לזכור שמרגע שיש כסף, זה כמעט שנה עד שיש אוטובוס.
מרדכי יוגב: זה הזמנת הפלדות, הזמנת השלדות וייצור המרכב.
מרדכי יוגב: נקודה אחת שעלתה בשעתו, ואם תוכלו תגידו עליה, שאנחנו כל הזמן גם דרשנו או קיווינו שתיעשה עבודה מו"פית באפשרויות של לחפש פלדות יותר קלות, יותר זולות, שנותנות מענה לא פחות טוב במיגון, האם יש דבר כזה.
מרדכי יוגב: זה עלה פה בכמה ישיבות.
מרדכי יוגב: אני שואל בעיקר את פקע"ר, כי העבודה הייתה צריכה להיעשות אצלם, או דרכם למפא"ת או לכל גורם אחר.
מרדכי יוגב: אנחנו נפתח ברכב הפרטי.
מרדכי יוגב: רצוננו לראות מה יש שם כרגע בתקציבים, ואיך אנחנו בעזרת איילה או בעזרת יושב-ראש איגוד הליסינג עושים את ההסדרה, משום שבעשור האחרון רכבי ליסינג הפכו לרכב של אדם לשלוש שנים, והם הרכב המשפחתי שלהם.
מרדכי יוגב: עם אלה גם היה הסיפור של איילה שפירא ביישוב ליד קרני-שומרון, שהיא נשרפה מבקבוק תבערה, ורק הטיפול בה הוא פי כמה מכל ההקצבה השנתית למיגון.
מרדכי יוגב: גם הטיפול בה וגם באדל ביטון ז"ל.
מרדכי יוגב: אני אומר מראש, הרצון הוא לייצר את התקנה בעזרת איילה ובעזרת המשרד, עם כל מה שמשתמע, ואפשר שנפתח בכך שנשמע הערות, ובלא לייצר כרגע תוספת תקציבית.
מרדכי יוגב: ישראל, לשלוח את הדבר אל השוק החופשי ולראות איך זה עובד.
מרדכי יוגב: כי אנחנו מניחים שלא כל אחד ימגן, ולראות האם זה יוצר מועקה תקציבית או לא.
מרדכי יוגב: לתת לזה שנת התנסות ולא לבקש כסף נוסף על מיגון רכבי הליסינג.
מרדכי יוגב: כמובן, עם התניה של שלוש שנים ועם עוד כמה התניות שנמצאות, כפי שגובש על-ידי משרד התחבורה ונמצא לפניכם.
מרדכי יוגב: כי הדברים באים בפיקים, ליאור.
מרדכי יוגב: וכשם שהיו פיקים בזמן הטרור והיה חסר, אנחנו מניחים שיש גם פיקים של שגרה שבהם יש יותר ואנשים רצים או לא רצים.
מרדכי יוגב: אנחנו מניחים שהסכום שנמצא כרגע הוא סביר בשביל לתת מענה.
מרדכי יוגב: אני לפחות רוצה לומר בהגינות, עם גידול האוכלוסייה, שאנחנו צריכים להסתכל על האירוע הזה רק בעוד שנה.
מרדכי יוגב: לאפשר אותו ולהסתכל עליו רק בעוד שנה או שנה וחצי, לבחון אותו אל מול תקציב 2019 ולא לחשוש מכך שפתאום תהיה הצפה לא נורמאלית שתאבד את התקציב.
<ליאור בראון: אני לראשונה פוגשת את הנושא עכשיו.
<ליאור בראון: אנחנו נלמד אותו.
מרדכי יוגב: זה הסיפור.
מרדכי יוגב: נפתח עם שלמה ואיילה, אחר כך בליסינג.
מרדכי יוגב: לא נאריך, כדי לחזור לאוטובוסים ולקבל את הסקירות.
<שלמה ועקנין: להזכיר שבדיונים הקודמים, גם במפגש קצר אצל ווה במשרד, וגם אחר כך באחד הדיונים שעסקו במיגון אבנים לתושבים, גם ווה וגם עמיקם שהיה בדיון וגם עוזר השר להתיישבות, בסך הכול הייתה נכונות ללכת לקראת המהלך הזה.
<שלמה ועקנין: איילה עוד מעט תאמר איזו בחינה נעשתה, איזו בדיקה סביב המצאי, סביב הפוטנציאל וכך הלאה ואיזו תקשורת נוצרה בין איילה לבין נמרוד, שהוא מנכ"ל ארגון חברות הליסינג.
<שלמה ועקנין: מבחינת פוטנציאל המיגון, החברות בנויות למהלך הזה.
<שלמה ועקנין: שתי זכייניות, א.א גלאס וקאר-גלאס.
<שלמה ועקנין: שתיהן זכייניות של משרד הביטחון.
<שלמה ועקנין: היום כבר התקציב ביתרה מסוימת, ואני מזכיר לכם שזאת פונקציה של מצב ביטחוני.
<שלמה ועקנין: זאת אומרת, ככל שהמצב יתחמם יש אולי נהירה למיגון, אבל נכון לעכשיו, כמו שחבר הכנסת מוטי יוגב ציין, אנחנו נגדיר את זה כשנת הרצה, שנת ניסיון שנריץ את הפרויקט הזה.
<שלמה ועקנין: בתום התהליך, אחרי שתינתן פה הגושפנקה הסופית, איילה ממשרד התחבורה ואני נערוך איזשהו טופס שהוא טופס למילוי כמו שיש היום לכל תושב שרוצה למגן רכב שהוא לא רכב ליסינג.
<שלמה ועקנין: מבחינתנו אנחנו ערוכים.
מרדכי יוגב: איילה, חשוב לי שיהיה על דעת האנשים שיבינו, ואחר כך נשמע את מנכ"ל רכבי הליסינג ונראה אם יש עוד הערות ונדע איך אנחנו מתקדמים.
מרדכי יוגב: זה גם דבר שאצלנו נטחן כבר הרבה.
מרדכי יוגב: נשמע גם ווה אם יש לו עוד מה להוסיף.
<איילה דנינו: העברתי את נייר העמדה לנמרוד, ואני מתרשמת שאין איזושהי התנגדות, ויש אפילו חברה אחת שכבר התחילה לעשות, כנראה בגלל לחצים וצורך, והיא כן מעבירה רכבים.
<איילה דנינו: זו רק חברה אחת.
<איילה דנינו: כמובן שום דבר לא בכפייה, אנחנו רוצים לפתוח את זה כאופציה.
<איילה דנינו: הצפי הוא כמובן שזה לא יהיה על 10,000 הרכבים שמשתמשים בהם תושבי יו"ש כרכבי ליסינג.
<איילה דנינו: בשיחה עם שלמה ועקנין הבנו ודשנו בזה שבוודאי זה לא יגיע אפילו לחצי, כי יש גם יישובים שבכלל לא מאוימים.
<איילה דנינו: אנחנו רוצים להוסיף את האופציה הזאת לנוהל, לפתוח את הנוהל כמובן ולהוסיף טופס, כמו ששלמה אמר, שבו גם חברות הליסינג יחתמו כצד, כהסכמה.
<ישראל אפרייט: הם חייבים.
<ישראל אפרייט: הם בעלי הרכב.
<איילה דנינו: המעסיק עצמו והאזרח עצמו, בתור מי שמבקש, מרגיש מאוים, נוסע עם הילדים, עם המשפחה, עם רכב הליסינג ביו"ש ומרגיש מאוים.
<איילה דנינו: זה הטופס שייבנה.
<איילה דנינו: אנחנו נפיץ אותו במשרדי הרישוי, ומי שבא למגן יינתן לו הטופס הנוסף.
<איילה דנינו: צריך לבנות אותו נכון ולהריץ אותו לחברות הליסינג.
<איילה דנינו: זו אופציה, זו זכות, זו אפשרות, זה לא מחייב אף אחד.
<שלמה ועקנין: מכאן והלאה רק כוחות השוק ידברו.
<שלמה ועקנין: עסק שירצה רכב ממוגן לעובד שלו, כנראה יעשה סקר קטן, יגיע אליך ויופנה לפרויקטור.
מרדכי יוגב: איילה, מתי אתם מפרסמים את הטופס הזה?
<איילה דנינו: אני אבנה את הטופס הרלוונטי עם היועצת המשפטית, וברגע שנקבל את האישור של משרד התחבורה שזה בסדר, כי זה לגעת ברכוש שהוא לא שלך.
מרדכי יוגב: הסעיף הראשון שכתבתם פה, ישראל, מאחר שהרכב אינו רכוש העובד תושת עליו החובה לקבל את הרשות על ביצוע המיגון מהמעסיק שלו ומחברת הליסינג.
מרדכי יוגב: אם כן, למעלה צריך להיות אישור.
מרדכי יוגב: כמו שעושים אישור לאקדח, אז למעלה חותם רופא ואחריו חותם משרד הפנים ואחריו חותם מנהל המטווח.
<ישראל אפרייט: זה כמו צ'קלקות.
<ישראל אפרייט: כשאתה שם צ'קלקות ברכבים של ליסינג, אתה חייב לקבל את האישור שלהם.
<ישראל אפרייט: הם הבעלים.
<ישראל אפרייט: כי אם עשית נזק, זכותם לתבוע אותך.
מרדכי יוגב: אז למעלה צריך להיות אישור החברה, עם חותמת, עם תאריך, עם דבר רשמי.
מרדכי יוגב: אישור חברת הליסינג.
מרדכי יוגב: קחי טופס טיולים שאת לוקחת לאקדח, לצורך העניין.
מרדכי יוגב: חידשתי רישיון לפני חודש.
מרדכי יוגב: אתה צריך לעבור את הרופא שיחתום לך על הסט, ואחר כך מנהל המטווח שעושה לך את הפנים ולשלם בבנק הדואר וכל מה שצריך על הסדר.
מרדכי יוגב: ממילא, אם זה רשות החברה אז זה ראשון.
<נמרוד הגלילי: אנחנו יושבים תחת קורת הגג של איגוד לשכות המסחר.
<נמרוד הגלילי: ככלל הנוהל הועבר לחברות ולא התקבלה התנגדות לנוהל ולאפשרות שתאפשר לתושבים שמקבלים רכב ליסינג מהמעסיק שלהם למגן את הרכב.
<נמרוד הגלילי: כמובן שאין לחברות כל עניין לשאת בעלות של אותה התקנה, כולל האחריות במקרה שנגרם נזק לרכב.
<נמרוד הגלילי: יש פה של עלות ההסבה של הרכב לקדמותו, כי בסופה של עסקת ליסינג האוטו נמצא אצל הלקוח שלוש שנים, פחות או יותר, אחרי זה הוא מוחזר לחברה והוא נמכר לשוק הפרטי.
<נמרוד הגלילי: מן הסתם לא ניתן למכור רכב עם מיגון, אלא את השמשות הצדדיות צריך להסיר לפני שמוכרים אותם.
<ישראל אפרייט: לא, אין לך בעיה.
<איילה דנינו: יש בעיה.
<נמרוד הגלילי: בכל מקרה צריך להחזיר את השמשות המקוריות, פרט לשמשה הקדמית.
מרדכי יוגב: אין בעיה בעניין.
<איילה דנינו: לא מעבירים אותו טסט.
<ישראל אפרייט: אני רב בוחן ראשי.
<ישראל אפרייט: לא חובה.
<נמרוד הגלילי: גם אם זו לא חובה, השאלה היא אם זה יכול להוות בעיה למכירת הרכב.
<נמרוד הגלילי: כי אני לא ארצה לקנות רכב עם חלונות כאלה.
<ישראל אפרייט: זה כבר שיקול שלך כליסינג.
<איילה דנינו: גם רכב בבעלות פרטית שרוצה להסיר, ההסרה היא עליו.
<נמרוד הגלילי: יש פה עניין עסקי ועניין מסחרי בין התושב לחברה שמעסיקה אותו לבין חברת הליסינג.
<ישראל אפרייט: תעשה את ההסדר מול מי שלוקח.
מרדכי יוגב: נמרוד, אין בזה בעיה.
מרדכי יוגב: זה קורה גם ברכב הפרטי.
מרדכי יוגב: אתה רוצה כרגע למכור אותו, עליך להוריד את השמשות המוגנות, להחזיר את האורגינליות בא.א.
מרדכי יוגב: גלאס או בקאר גלאס.
<ישראל אפרייט: הוא לא חייב, הוא יכול להישאר עם זה.
מרדכי יוגב: אם הקונה לא רוצה כי יש שחיקה יותר גדולה לשמשות הצד.
<ישראל אפרייט: לא לוקחים לו את החלונות.
מרדכי יוגב: מפרקים ומרכיבים לו את האורגינל.
מרדכי יוגב: הוא משלם על זה 600 שקל או כמה שהוא משלם.
<שלמה ועקנין: מפרקים ומוסרים לך את החלונות.
מרדכי יוגב: אין שום בעיה, זה קורה גם בפרטי, מה שהחברה תגיד.
<ישראל אפרייט: אלה עלויות שוליות.
<ישראל אפרייט: קבענו חד וחלק הסכמת בעלים.
<ישראל אפרייט: אתה הסכמת?
<ישראל אפרייט: פשוט, אל תסכים.
מרדכי יוגב: הכול כתוב.
מרדכי יוגב: זה באחריות.
מרדכי יוגב: תקרא, ישראל.
מרדכי יוגב: לא באת לעשות בעיות.
<ישראל אפרייט: אני מכיר את זה.
<ישראל אפרייט: להפך, אני מסביר שזה שולי.
מרדכי יוגב: אני צוחק.
<נמרוד הגלילי: הרכב נמצא בתקופה מוקצבת אצל אותו אדם, ואחרי זה הוא מוחזר.
<נמרוד הגלילי: החברה צריכה לוודא שאין עליו שום נזק כדי שתוכל למכור אותו.
מרדכי יוגב: ברור לגמרי.
מרדכי יוגב: אין שום בעיה.
מרדכי יוגב: את הטופס הזה צריך להעביר דרככם, ואם צריך לשלוח גם לישראל שיעיר את הערותיו כקמ"ט תחבורה יו"ש, זה חשוב.
מרדכי יוגב: אפשר לעשות את זה יחסית מהר ולהוציא את הנוהל הזה ולאפשר לאנשים.
מרדכי יוגב: לאחרונה קיבלתי בקשה כזאת ממנכ"ל בירושלים.
מרדכי יוגב: אין בקשות כאלה רבות, אבל מדי כשבועיים-שלושה שואלים מתי הנוהל הזה יתקבל, מאנשים שזה רכבם, שזה מה שהם מקבלים.
<אמיר ברגר: בהקשר התקציבי אני רוצה להתייחס שמבחינתנו זה עדיין באותו תקציב של המיגון נגד אבנים.
מרדכי יוגב: אותו תקציב לגמרי.
מרדכי יוגב: אני גם לא רואה לנכון, כי אנחנו לא רואים איזושהי התנפלות רבתי.
מרדכי יוגב: אנחנו רואים תוספת שכרגע במסגרת התקציב אנחנו חושבים שהיא תעמוד במבחן, ובמידה שנראה שלא, הערכות מצב תמיד מתקיימות.
מרדכי יוגב: אז בעוד שנה.
מרדכי יוגב: ניתן לזה שנה להתנהל ונראה איך זה מתנהל, ואם יהיה צורך לתקן משהו נדע גם לתקן.
מרדכי יוגב: אבל ללא שום תוספת תקציבית כרגע.
מרדכי יוגב: איילה, את זה אנחנו יכולים לקבל ולסכם.
מרדכי יוגב: מתי את חושבת שתוכלו להוציא כזה נייר?
<איילה דנינו: עבודת מטה.
<שלמה ועקנין: כמו שאני מכיר אותה, היא יכולה כבר למסור את זה.
<ישראל אפרייט: היא גם מאיו"ש.
מרדכי יוגב: נגיד לה גם תודה.
מרדכי יוגב: אז תודה לכולם.
מרדכי יוגב: אז תעבירו לנו גם כוועדה, תודיעו לנו ואנחנו נעקוב אחרי זה.
מרדכי יוגב: מיגון הניוד.
מרדכי יוגב: הסטטוס הוא שנכון לעכשיו 45 מיליון צפויים לעבור תוך הימים הקרובים, בין היום לתחילת שבוע הבא, לפי הלחץ בוועדת הכספים.
<רמי טסלר: למה זה לא מופיע בנושאים?
מרדכי יוגב: זה לא מופיע בסדר-היום, אני יודע.
מרדכי יוגב: אבל יש כאלה שלוחצים שזה יעלה, אז נראה שם במנופי הכוחות.
מרדכי יוגב: פה אני כן רוצה לשמוע גם את האוצר, איך הוא רואה גם את השנים הבאות, כדי שיהיה על מה לחול.
מרדכי יוגב: איך זה עובר ב-2018.
מרדכי יוגב: פשוט להציג את מה שאנחנו יודעים, אבל האנשים שפה צריכים ללכת למלאכה, מפיקוד העורף שצריך להוציא את ההזמנות, כמובן מל"ל שתכלל ואת"ק שיהיה בטוח בעצמו.
מרדכי יוגב: כי גם הם לא היו בטוחים בעצמם, אז שום דבר לא זז למטה ובסוף הפועל מאור-עקיבא מפוטר.
<זאב צוק רם: אנחנו עשינו ב-29 במאי דיון סטטוס כדי לראות איפה אנחנו עומדים, להמשך הדרך.
<זאב צוק רם: חוץ מהמייצרים שלא היו בדיון, כל מי שיושב כאן סביב השולחן היה.
<זאב צוק רם: אני מוכרח לציין, לסבר לכם את האוזן, שמאז שהתחלנו, מאז "שובו אחים", מיגנו 103 אוטובוסים, שזה לא דבר של מה בכך.
<זאב צוק רם: תעשו את המכפלות.
<זאב צוק רם: למרות שהיה לנו די קשה במעלה הדרך.
<זאב צוק רם: אספנו מן היקב ומן הגורן את הכספים.
<אסף דורון: איזה אחוז זה מאלה שנצרכים?
<זאב צוק רם: עוד מעט תדעו.
<זאב צוק רם: בסך הכול קיבלנו 15 מיליון.
<זאב צוק רם: סוכם בתקציב הדו-שנתי שיהיה 60 מיליון ל-2017 ו-60 מיליון ל-2018.
<זאב צוק רם: נכון ש-2017 עוד לא נגמרה, אבל צריך להבין בצורה מאוד חדה וברורה שאם הכסף לא מגיע בזמן ואנחנו מפסיקים את פסי הייצור, כל התהליך נתקע.
<זאב צוק רם: כשהתהליך נתקע, אז החברות, ואני מבין אותן, מפטרות את האנשים, ואז אנחנו מתחילים את כל התהליך מחדש, עם מיומנות, ואנשים מוצאים עבודה, אתה צריך להתחיל עם אנשים מחדש וכו'.
<זאב צוק רם: בטח חגי וניר יודעים להסביר את זה יותר טוב ממני.
<זאב צוק רם: זה תוקע אותנו בכל התהליך.
<זאב צוק רם: המצב הוא שאנחנו יודעים בדיוק גם מה התקן לתח"צ ומה התקן לחינוך, שנקבע בסדר עדיפות שרכבים ממוגנים הם בעדיפות לחינוך, להסעות הילדים וכל מה שקשור בזה.
<זאב צוק רם: גם אוטובוסים וגם סוואנות.
<זאב צוק רם: אני אומר דברים שהם צריכים להיות לנו כבסיס לתכנון.
<זאב צוק רם: זה כמובן הכסף, זו היכולת להביא את הפלדות בזמן, אלה המפעלים שמייצרים את האוטובוסים וכן הלאה.
<זאב צוק רם: יש כמה דברים שאנחנו יודעים לפי פיקוד העורף מה אנחנו מתכננים ב-45 המיליון שיגיעו ואנחנו רוצים את ה-60 מיליון ל-2018.
<זאב צוק רם: אני כבר אומר, אנחנו צריכים על ה-60 מיליון תוספת של 30 מיליון, שכבר יתחילו לתכנן את זה, כי אחרת אנחנו ניכנס לפערים משמעותיים.
<זאב צוק רם: כי היום הפערים שלנו הם כאלה: בתח"צ אנחנו עומדים על סדר גודל של 71% כשירות וברכב חינוך 59% כשירות.
<זאב צוק רם: זאת אומרת, זה די דרמטי.
מרדכי יוגב: כמה זה במספרים?
<זאב צוק רם: עוד שנייה.
<זאב צוק רם: לקצר את ההשפעות של היציאה של הרכבים מתחולת החיים של 15 שנה, שזה סוף 2001, 2002, תחילת 2003, אם אנחנו לא נדע להשלים ניכנס עוד פעם לבור וכל הזמן נרוץ אחרי הזנב של עצמנו.
<זאב צוק רם: לכן אנחנו מבקשים תוספת של 30 מיליון על ה-60 מיליון כדי שנוכל לייצב קצת את המערכת שלנו.
<זאב צוק רם: יחד עם זאת אנחנו קבענו שפיקוד העורף, יחד עם הגורמים המקצועיים בצה"ל, שזה כנראה חט"ל, יבדקו את הנושא של 15 השנים שהן תקופת החיים של האוטובוס.
<אמיר ברגר: משרד התחבורה.
<זאב צוק רם: משרד התחבורה, ברור.
<זאב צוק רם: זה כנראה עומס גדול מדי על אוטובוס אחד.
<זאב צוק רם: בשנים האחרונות של האוטובוס הזה, שהוא ממוגן והוא נוסע, הוא יותר עומד מאשר נוסע.
<זאב צוק רם: אז יצא שכרנו בהפסדנו.
<זאב צוק רם: גם מיגנו, אבל 15 שנה – לא אני איש המקצוע, אולי חגי יודע להגיד יותר טוב מה המשמעות וההשפעות של פלדות במשקלים האלה על אוטובוסים, הוא היה קצין חימוש ראשי של צה"ל.
<זאב צוק רם: אנחנו קבענו שעד ה-1 ביולי יבדקו את כל הדברים.
<זאב צוק רם: צריך שוב לדעת שאנחנו גם פועלים על-פי הנחיות של הריבון בשטח.
<זאב צוק רם: הריבון בשטח זה אלוף פקמ"ז, הוא יכול לקבוע לנו את הצירים איפה חייבים במיגון, איפה לא חייבים, איפה אפשר להקל ואיפה אי-אפשר להקל.
<זאב צוק רם: דיברתי גם עם נומה וגם עם כרמלי, מפקד האוגדה.
<זאב צוק רם: הם לא קמים בבוקר ומצביעים פה כן, פה לא.
<זאב צוק רם: אלא זה תלוי הערכות מצב והם בודקים את הדברים.
<זאב צוק רם: הלוואי שנוכל לנסוע שם עם פרחים בקנה.
<אסף דורון: מה התקן?
<זאב צוק רם: כרגע רכבי תח"צ התקן הוא 155 אוטובוסים.
<זאב צוק רם: אנחנו עומדים היום על 110 אוטובוסים.
<זאב צוק רם: תקן חינוך זה 227 אוטובוסים, ואנחנו עומדים על 108.
<זאב צוק רם: בסוף שנת 2017 נעמוד על פער של 94 אוטובוסים במערכת החינוך, והכשירות תהיה 59%.
<אסף דורון: וה-103 שהכנסתם מאז נכנסו לשניהם?
<זאב צוק רם: ברור.
<זאב צוק רם: זאת התמונה.
<זאב צוק רם: כל פעם שעוצרים אותנו בתקציבים, אנחנו מגדילים את הפער וממשיכים לרוץ אחרי הזנב של עצמנו.
<זאב צוק רם: זה בעייתי.
מרדכי יוגב: האוצר בבקשה.
<ליאור בראון: לגבי תקציב 2017, כפי שאתם יודעים, ה-15 מיליון הועברו בתחילת שנה, וכפי שציין חבר הכנסת יוגב, 45 המיליון הנוספים הועברו לוועדת הכספים בשבוע שעבר.
<ליאור בראון: כלומר, כרגע הנושא הוא לפתחה של ועדת הכספים.
מרדכי יוגב: ראש את"ק לשעבר, תא"ל ששון, בשעתו אמר שתהיה פנייה בכתב לוועדת הכספים.
מרדכי יוגב: מבחינתו יש הרשאה להוצאת הזמנות.
מרדכי יוגב: אני לא יודע אם זה קיים, אבל נשמע את אמיר עוד רגע.
מרדכי יוגב: זאת הייתה אמירה שלו בעבר.
<ליאור בראון: לגבי אי הוודאות והעיכובים שציינתם, אז כאמור זה כבר הועבר ואנחנו מקווים שבקרוב זה כבר יושלם והתקציב יועמד.
<ליאור בראון: לגבי 2018, כפי שסוכם גם במסגרת החלטת הממשלה של סוף 2016, באותו אופן לגבי 2017, יועמד תקציב של 60 מיליון, כאמור באותה מתכונת, 15 מיליון ו-45 מיליון.
<ליאור בראון: התקציב עצמו לשנת 2018 כבר אושר, כלומר אין ביכולתנו להגדיל עכשיו את בסיס התקציב.
<ליאור בראון: זה כסף שיהיה תוספתי, וכאמור נעשה את מלוא המאמץ, כפי שעשינו גם ב-2017 שהכסף יבוא בהתראה מספקת כדי שלא יהיו עיכובים בביצוע.
<זאב צוק רם: נצא מתוך הנחת עבודה שזה יגיע, כמו ה-45 יגיעו ה-60.
<זאב צוק רם: האם אפשר יהיה את התוספת שאנחנו רוצים של ה-30 גם אם ייתנו לנו אישור להתחייב וגם אם הכספים יגיעו?
<ליאור בראון: אני אשלים את דבריי ואתייחס.
<ליאור בראון: את התוספת המדוברת של ה-30 אנחנו לא מכירים.
<זאב צוק רם: נכון, זה עלה בדיון האחרון.
<ליאור בראון: אנחנו לא מכירים דרישה כזאת, לא קיבלנו ממשרד הביטחון, לא מכירים ניתוח שנעשה שמראה שבאמת יש צורך כזה.
<ליאור בראון: בכל מקרה לא מועמד תקציב בגין הדבר הזה ואין מקור תקציבי בגינו.
<ליאור בראון: כך שב-2018 אנחנו מחויבים ל-60 מיליון.
<ליאור בראון: מבחינתנו הדרישה ל-30 מיליון היא לא משהו שאנחנו ערוכים אליו.
<ליאור בראון: לגבי 2019, אופן בניית התקציב, אם זה ייכנס בבסיס או בתוספת, כפי שיידונו כל הצרכים אז גם זה יעלה בשיח התקציבי בינינו לבין משרד הביטחון.
מרדכי יוגב: נאמר שמ-2019 תהיה שורה תקציבית.
<ליאור בראון: אוקיי.
<ליאור בראון: אז במסגרת דיוני התקציב, כשייבנה במהלך שנת 2018 תקציב לשנת 2019, גם הנושא הזה יעלה ככלל הנושאים התקציביים שקשורים בסוגיה של פיקוד העורף.
מרדכי יוגב: מה שנכנס פה כרגע זו סוגיה חדשה.
<ישראל אפרייט: לא, הוא בסך הכול ביקש להקדים.
מרדכי יוגב: מה שנכנס כרגע כבקשה חדשה זה לקחת 30 מיליון מ-45 המיליון שאמורים להיות תוספתיים מתוך ה-60 מיליון, ולצבוע אותם בהרשאה להתחייב.
מרדכי יוגב: זה מה שאתם מבקשים בכדי ליצור רציפות.
<ישראל אפרייט: אני רוצה להתייחס.
<זאב צוק רם: ישראל, חכו רגע.
<זאב צוק רם: אתם תגידו אחר כך את הדברים.
<זאב צוק רם: אתם רק המבצעים, אנחנו המתכננים.
<זאב צוק רם: אני רוצה שיהיה ברור, אנחנו יודעים שיינתנו 60 ו-60.
<זאב צוק רם: חלוט, סגור, מקווה שהכול יגיע בזמן כמו שצריך.
<זאב צוק רם: בדיון שעלה ב-29 לחודש, לפני כמה ימים, דווקא זה עלה מהפערים שכנראה ייווצרו שאנחנו צריכים עוד 30 מיליון שקל כדי לא להיכנס לפערים.
<זאב צוק רם: אני יודע שזה לא בתקציב, אני מכיר את סוגיית הנומרטור, אני מכיר את הבעייתיות.
<זאב צוק רם: אבל כשרוצים, אנחנו יודעים גם שאפשר.
<זאב צוק רם: קודם כל אתה צריך לדבר עם חבר הכנסת גפני כדי שיריץ את הישיבה הזאת, כדי שיהיה לנו מחר בבוקר את 45 המיליון.
<זאב צוק רם: דבר שני, לראות איך אנחנו ניגשים.
<זאב צוק רם: אני את הסיכום הזה העברתי גם לממונה על התקציבים במשרד האוצר, וזה ידוע ונצטרך להיכנס לזה.
<זאב צוק רם: גם ברור לי שזה תהליך וגם יש לנו עוד זמן להתעסק בנושא הזה.
<זאב צוק רם: אנחנו רק ביוני 2017.
מרדכי יוגב: ווה, תעביר את הסיכום הזה גם אלי, ואני גם אעביר פנייה מהוועדה.
<זאב צוק רם: רק תדעו שזה התהליך.
<דובי דינר: בקיצור, הם רוצים תוספת של עוד 30.
מרדכי יוגב: לא תוספת תקציבית, אלא הרשאה.
<דובי דינר: תוספת תקציבית.
<דובי דינר: 60 ו-60 ועוד 30.
<יוני בן הרוש: זו תוספת תקציבית ל-60.
<זאב צוק רם: תנו לי לפרש את מה שאני אומר.