GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמיר ודמני: התפקיד השלישי זה לוחמת מפעילת מכ"מ בספינת טילים בחיל הים, הכשרה ארוכה, היא תלוית מקצוע ספציפי, ולכן היא יכולה להיות בין 19 עד 28 שבועות.
אמיר ודמני: בפועל מדובר על לוחמת על ספינת טילים, ומכיוון שמדובר על תפקיד לחימה אנחנו ביקשנו את האישור.
אמיר ודמני: התפקיד הרביעי זה תפקיד של בקרית מודיעין ימי בחיל הים, תפקיד - - - היא 39 שבועות, תפקיד לחימה מודיעיני שאת הפירוט שלו פירטנו בדיונים המקדימים.
אמיר ודמני: אם יהיה צורך, נוכל לפרט יותר.
אמיר ודמני: התפקיד החמישי הוא תפקיד שנקרא חוקרת נתוני עתק.
אמיר ודמני: זה בתחום המידע והנתונים, בתחום הדאטה.
אמיר ודמני: תפקיד שהמטרה שלו היא לזקק נתונים.
אמיר ודמני: ועוד פעם, אני נזהר פה - - -
שמואל לטקו: תנסה לסדר אצלך.
שמואל לטקו: משהו אצלך כנראה לא בסדר.
אורנה ברביבאי: במקום לעבור על כל התפקידים – זה מונח מול עינינו.
צבי האוזר: כן, זה מונח מול עינינו.
צבי האוזר: וגם צריך להתייחס לחברי כנסת.
צבי האוזר: אבל לפני שאת מתייחסת, הנתונים מצויים בפני חברי הכנסת.
צבי האוזר: בגלל הקושי של הקשב - - -
אורנה ברביבאי: האוזר, אולי תחזור על עליהם בקול רם, אולי יש כאלו שמקשיבים.
אורנה ברביבאי: אז תחזור על התפקידים, או מי מטעמך שיחזור, כדי שיהיה ברור מה אנחנו מאשרים היום.
מירי פרנקל-שור: כדאי לקרוא את התקנות.
צבי האוזר: בבקשה, היועץ המשפטי.
עידו בן-יצחק: מה שהוקרא עד עכשיו – (43) לוחמת אתגרים; (44) לוחמת תיעוד מבצעי; (45) לוחמת מפעילת מכ"מ בספינת טילים; (46) בקרית מודיעין ימי; (47) חוקרת נתוני עתק.
עידו בן-יצחק: התפקידים שטרם הוקראו – (48) אנליסטית מידע מבצעי; (49) מפתחת מערכות; (50) חיילת במסלול "ליבת הסייבר" במרכז הצופן, הסייבר והביטחון; (51) בודקת תוכנה; (52) מיישמת הגנה בסייבר; (53) חיילת במסלול "פעמי עתידים"; (54) מש"קית הסוואה ייעודית; (55) מפעילת "רומא"; (56) מדריכת פיזיולוגיה תעופתית; (57) חוקרת מודיעין ימי.
אבי דיכטר: אמיר, מה זה "פעמי עתידים"?
אבי דיכטר: אם זה לא מסווג.
אמיר ודמני: מדובר במסלול שהוא מיועד פריפריה, והוא מאפשר לרכוש תעודת מהנדס תוך כדי ביצוע שירות.
אמיר ודמני: למעש, המסלול הוא שמתבצעות שתי שנות לימודים בדחיית גיוס.
אמיר ודמני: במסגרתן רוכשים תואר של הנדסאי, פלוס 50% תואר מהנדס; ובמסגרת שירות החובה, החל מהשנה השנייה, משלימים לתואר - - -
אורנה ברביבאי: אז אורך השירות הוא פועל יוצא של ההכשרה ומה שהן מקבלות?
אמיר ודמני: הכשרה שקורית גם תוך כדי שירות החובה, כיוון שיש פה השלמה של 50% של התואר מהנדס.
יאיר גולן: זה בעצם סוג של עתודה אקדמית.
אורנה ברביבאי: כן, כן.
אורנה ברביבאי: זה שילוב יפה, גם שהן מחזירות לפריפריה.
אורנה ברביבאי: האוזר, אני יכולה להתייחס עניינית?
צבי האוזר: מה זה מפעילת "רומא"?
אמיר ודמני: מפעילת "רומא" זה תפקיד באמ"ן, הוא קשור ביחידת המיפוי.
אמיר ודמני: זה תפקיד שהוא חליף מהנדס, והוא מאפשר מיפוי תלת ממדי.
אמיר ודמני: בגבולות מה שאני יכול, הוא מתעסק בגיאו-אינפורמציה.
אורנה ברביבאי: אני רוצה להתייחס, בבקשה.
אורנה ברביבאי: לעניין הדיון עצמו אמרתי, דרך החתחתים שהבנות האלה, הנשים עברו, מהרגע שהן התגייסו, הוחתמו על הצהרה שלא ידעו אם היא תמומש או לא תמומש, עבור כל הכאוס הפוליטי, עבור העיכוב במשרד הביטחון ממרץ לאוגוסט, ועבור זה שאנחנו מגיעים היום לדיון סוף-סוף, מוטב היה שלא היה מתקיים כך, אבל אנחנו כבר בדיון עצמו.
אורנה ברביבאי: לעצם העניין, הסידור המשפטי הזה שנוצר של עד מרץ בהתנדבות, כן או לא, אני מבינה שזה כורח, שאין ברירה, אבל אני רק מדגישה שזה יוצר שונות מובנית בין כאלה שיסכימו להמשיך להתנדב פעם נוספת לבין אחרות, לבין כאלו שיקבלו שכר על אותה עבודה שהן עושות כשלצידן יש מי שעושה את זה בחובה.
אורנה ברביבאי: יכול להיות שהצבא, בשם השוויון, ישקול גם שאם הוא נתן לחלק חודשי קבע עד מרץ, לא יקרה כלום אם הוא ייתן לכל אלה שנשארות עבור כל הסאגה הזאת שנוצרה.
אורנה ברביבאי: זה לא הרבה - - -
מירי פרנקל-שור: אם אני מבינה נכון, אלה שממשיכות לשרת ימשיכו לשרת בחובה.
מירי פרנקל-שור: הקבע ניתן כאשר - - -
אורנה ברביבאי: הוא אומר שהוא אמר לאלה שנשארות שיינתן להן - - -
צבי האוזר: מתוך אלה שהיו צריכות להשתחרר.
אורנה ברביבאי: הבנתי.
אורנה ברביבאי: ברור שאלה שהיו צריכות להשתחרר.
מירי פרנקל-שור: אבל זה כאשר התקנות לא היו על השולחן, אלה בקבע.
מירי פרנקל-שור: היום יהיה שוויון.
אורנה ברביבאי: קיבלתי את התיקון.
אורנה ברביבאי: אני מציעה, אמיר, ששיקול הדעת ייקח בחשבון גם שוויון בין אלה שהשתחררו לבין האחרות.
אורנה ברביבאי: לעצם העניין, ב-95', לפני 25 שנה, קובע בג"ץ לעשות מאמץ לפתוח את כל המקצועות בפני נשים.
אורנה ברביבאי: לפני 25 שנה, בג"ץ אליס מילר.
אורנה ברביבאי: עד עכשיו לא נפתחו כל המקצועות.
אורנה ברביבאי: מה עוד אומר בג"ץ?
אורנה ברביבאי: הוא אומר, בסעיף 16א אני מאפשר לנשים להתנדב למקצועות שלא פתוחים בפניהן כדי להתקדם גם לעבר השוויון וגם לאפשר לצבא לממש את ייעודו.
אורנה ברביבאי: אני חושבת שבשנת 2020 בואך 2021, יכולים להגיד, הגיע הזמן לפתוח מאה אחוז מקצועות בפני נשים.
אורנה ברביבאי: גם הוועדה שדיברה על השוואת המיון בין גברים לנשים.
צבי האוזר: הדברים השתנו מאז.
אורנה ברביבאי: אני מבינה מראש חטיבת תכנון כוח אדם שהמיון הוא כבר מיון אחיד לגברים ונשים.
אורנה ברביבאי: אם אפילו החסם הזה הוסר, ואני הולכת לדרוש במסגרת ועדת המשנה לכוח אדם, לדרוש הסבר מדוע אורך השירות בין גברים לנשים הוא לא זהה במובן שהוא אורך שירות על פי מערך, על פי מקצוע, ולא על פי מגדר.
אורנה ברביבאי: כל עוד זה לא יאושר, אנחנו כל פעם נאשר טלאי נוסף של בנות או נשים שרוצות להתנדב, כל פעם למקצוע ספציפי.
אורנה ברביבאי: קיבלתי את הצעתך בהיבט המשפטי, שנכון לעסוק בזה בהיבט חקיקה.
אורנה ברביבאי: אני גם מתכוונת להרים את הכפפה ולעסוק בזה לגופו של דיון.
אורנה ברביבאי: אני חושבת שצריך לאשר כמובן, להגיד הערכה ותודה לנשים שמוכנות להתנדב במציאות הזאת כדי לעשות שירות כל כך משמעותי, כל כך קשה.
אורנה ברביבאי: ואני מתנצלת באופן אישי, כחברת כנסת, בפני מי שהגיעו עד עכשיו לשלב שבו הם לא יכלו לממש את ההתנדבות שלהן.
יאיר גולן: אני רק רוצה להגיד שאני מחזק את כל מה שאמרה חברתי אורנה.
יאיר גולן: אני חושב שאנחנו נמצאים במצב מוזר שבו 86% מהתפקידים פתוחים לנשים, ואנחנו עדיין מתייחסים לפתיחת תפקידים נוספים כהחרגה.
יאיר גולן: זה דבר לא הגיוני.
יאיר גולן: למעשה, ההיפך צריך להיות, 100% מהתפקידים פתוחים לנשים, ויהיו מספר חריגים שאולי יובאו לכאן מסיבות כאלה ואחרות שעדיין מחייבות החרגה.
יאיר גולן: אבל זה המצב שבו בעצם אנחנו נמצאים, ולשם אנחנו הולכים.
יאיר גולן: אני מחבר את העניין הזה לנושא שירות החובה בכלל.
יאיר גולן: אנחנו הולכים למצב שאם 20% מהנשים כבר משרתות מכו גברים, ואם אנחנו עומדים בפני קיצור שירות נוסף, אולי הגיע הזמן לומר שיש שירות אחיד בצה"ל, או אם יש החרגה לפי מקצועות ולא לפי מין המשרת.
יאיר גולן: ואז אתה יכול להגיד, יש כאלה שאנחנו מראש קוראים להם למשך שירות ארוך, הם כמובן גם יקבלו יותר; יש כאלה, בגלל צורכי הצבאי, בגלל מערכי ההכשרה, שהתפוסה שלהם היא מוגבלת והם ישרתו שירות קצר יותר, והם יקבלנו כמובן גם תגמול יותר קטן.
יאיר גולן: אבל אני חושב שאת העניין הזה צריך להביא לדיון עקרוני על מנת שצה"ל יוכל להמשיך ולהיות צבא העם.
צבי האוזר: אני מצטרף לדברים.
צבי האוזר: אני מניח שהוועדה דנה בנושאים האלה בצורות כאלה ואחרות.
צבי האוזר: סעיף 16 על תתי סעיפיו מתייחס לעניין הזה.
צבי האוזר: מה שאמר פה חבר הכנסת גולן – יכול להיות שצריך לעשות את היפוך המודל.
אורנה ברביבאי: כך יהיה.
צבי האוזר: אורנה, אלה דברים שצריך לעשות.
צבי האוזר: הנושא מורכב, כבד, ראוי להקדיש לו כמה וכמה דיונים.
צבי האוזר: אבל אין ספק שדברים גם השתנו מאז הפעם האחרונה שהכנסת נתנה את דעתה לנושאים האלה.
צבי האוזר: אני רוצה להגיד מילה אחת טובה ולהצטרף למילים הטובות לאותן נשים שמתנדבות נכון לעכשיו באותו הליך חריג.
צבי האוזר: ומצד שני, אני רוצה להגיד גם מילה טובה לצה"ל על סרגל מאמצים, כל הזמן לנסות ולצמצם פערים, לפתוח מקצועות.
צבי האוזר: יכול להיות שמודל הפתיחה צריך להיות מעודכן.
צבי האוזר: אבל בכלים הקיימים היום בחוק – אמיר, אני רוצה להגיד גם ציון חיובי למערכת שלכם.
צבי האוזר: אני בכלל מתרשם מהניסיונות והמאמץ לאפשר שירות משמעותי לגברים ונשים כמה שיותר, ומאמץ כל הזמן לטייב מערכת שבבסיסה היא עתירת בעיות, אתגרים, מרמור וקונפליקטים.
צבי האוזר: המאמץ שאתם עושים פה בכנסת – קל לציין לביקורת, בסוף תפקידנו לבקר מערכת, אבל תפקידנו גם להגיד במקומות שבו ניכר מאמץ וניכרת פעולה וניכרת התקדמות.
צבי האוזר: אז ככה לפחות התרשמותי.
צבי האוזר: אני מבקש לעבור ליוהל"ם תא"ל יפעת תומר ירושלמי, יועצת הרמטכ"ל לענייני מגדר, בבקשה.
יפעת תומר ירושלמי: בהמשך ישיר לדברים שנאמרו על ידי רח"ט תומכ"א, אני חושבת שאישור המקצועות הוא מהלך משמעותי בקידום שוויון הזדמנויות מגדרי בצה"ל.
יפעת תומר ירושלמי: כמובן שיחידת יועצת הרמטכ"ל לענייני מגדר היא חלק מעבודת המטה בגיבוש התפקידים, כדי לוודא שמתקיימים התנאים להכללת התפקידים בתקנות, וכך עשינו גם במקרה הזה.
יפעת תומר ירושלמי: אנחנו גם חלק בוועדה שתבחן את הרחבת התפקידים לנשים, ואני חושבת שהמכלול שהוצג כאן, של מספר אפיקים ומספר ערוצים לקידום שירות משמעותי ותורם של נשים, הוא נושא חשוב מאוד שהצבא עוסק בו כל העת, והוא משמעותי מאוד בתר"ש תנופה ובכלל בעשייה השוטפת והיומיומית.
יפעת תומר ירושלמי: אם יש שאלות קונקרטיות, אני אשמח מאוד להרחיב.
אבי דיכטר: מישהו רוצה לשאול?
אבי דיכטר: אנחנו עוברים לד"ר יעל פרואקטור מהרשות לקידום מעמד האישה.
אבי דיכטר: אם את לא מצליחה, תעלי את אל"מ (במיל') פנינה שרביט ברוך מפורום דבורה.
פנינה שרביט ברוך: קודם כל, אני רוצה לברך על הכיוון שחברי הכנסת השמיעו כאן.
פנינה שרביט ברוך: אנחנו חושבות שהכלל צריך להיות – כמו שאמר חבר הכנסת גולן וגם חברת הכנסת ברביבאי וגם חבר הכנסת האוזר – פתיחת כל התפקידים ואחר כך בחינה של איזה תפקידים אולי יש מקום לסגור, או שמטבע התפקיד יש מניעה, אז אפשר לבדוק ולהחריג מהפתיחה.
פנינה שרביט ברוך: זה פשוט מיצוי יותר נכון של פוטנציאל הנשים מבחינת צה"ל, זה הכיוון שהולכים אליו צבאות אחרים.
פנינה שרביט ברוך: הייתה לנו שיחה לא מזמן עם נשים בכירות בצבאות ארה"ב, קנדה, בריטניה, נורבגיה, זה הכיוון שם וההצלחה רבה.
פנינה שרביט ברוך: אנחנו יכולים להביא נתונים ומחקרים.
פנינה שרביט ברוך: נשמח מאוד להצטרף לדיונים בוועדה בראשות חברת הכנסת ברביבאי ולהביא את הידע שלנו בנושאים האלה.
פנינה שרביט ברוך: זה הכיוון שצריך ללכת אליו וכמעט אמור להיות ברור מאליו.
פנינה שרביט ברוך: אנחנו ממליצות לקחת את דוח ועדת שגב ופשוט ליישם אותו.
פנינה שרביט ברוך: זה דוח מ-2007, ואני חושבת שהגיע הזמן ב-2020.
פנינה שרביט ברוך: אני חושבת שצריך ללכת שוב לתקנות בעקבות ועדת שקד והחוק של הארכת השירות.
פנינה שרביט ברוך: אומנם פג הזמן, אבל אפשר להאריך אותו ולעשות תקנות שידאגו לכל ההשוואה שחלקה כבר קורית, וחלקה אולי צריך עוד - - - תהליכי שיבוץ, מיון והכשרה, ואז אפשר יהיה לעשות את ההארכה בחוק.
פנינה שרביט ברוך: זו הדרך.
פנינה שרביט ברוך: זה טוב לצבא, זה טוב לחברה.
פנינה שרביט ברוך: כמו שחבר הכנסת האוזר אמר, זה פותח הזדמנויות לנשים לא רק בצבא, גם אחרי הצבא.
פנינה שרביט ברוך: אז זה טוב גם לנשים.
פנינה שרביט ברוך: וזה גם מתחייב אפילו בהיבט של הזכות החוקתית לשוויון שהוזכרה בפתח הדברים.
פנינה שרביט ברוך: יש פה win-win לכל הצדדים, וכל ניסיון לבלום את זה – ואני שמחה לשמוע שבדיון פה היום לא עלו הניסיונות – בא מכיוון של ניסיון לדחוף את הנשים למקומן אחורה ואנחנו צריכים להתקדם קדימה.
פנינה שרביט ברוך: אז אנחנו מברכות על הדברים שעלו כאן בוועדה, ונשמח לסייע ככל שנוכל.
אבי דיכטר: ד"ר יעל פרואקטור, חמש דקות לרשותך.
יעל פרואקטור: אני מצטרפת באופן מלא לדבריה של פנינה.
יעל פרואקטור: הליך קידום שוויון בצבא, יש לו השפעה משמעותית גם על קידום שוויון בשוק התעסוקה ואני תומכת במהלך.
יעל פרואקטור: בשלב זה כן.
אבי דיכטר: אנחנו פשוט לא רגילים שמישהו לא ממצה את הזמן שניתן לו.
אבי דיכטר: זה חידוש בכנסת.
אבי דיכטר: אני קורא לאחרים לחקות את זה, אם צריך.
אבי דיכטר: מר עדי מוסקוביץ', שביקש לדבר בשם אביה של חיילת שעוסקת בנושא הזה, בבקשה.
עדי מוסקוביץ': בוקר טוב.
עדי מוסקוביץ': בתי היא חיילת בשירות חובה.
עדי מוסקוביץ': היא חוקרת מודיעין והיא עתידה להשתחרר במועד המקורי של שנתיים שירות, באוגוסט 2021.
עדי מוסקוביץ': כשהיא ביקשה להתגייס לחוקרות מודיעין, המצג שהוצג לה לפחות בטופס אחד שאני ראיתי, היה שהתקנות האלה מאושרות.
עדי מוסקוביץ': חלק מחברותיה אפילו קיבלו אס.
עדי מוסקוביץ': אם.אס.
עדי מוסקוביץ': ואמרו להן שאם התקנה לא תאושר, אז הן ישרתו תקופה של רק 24 חודשים.
עדי מוסקוביץ': אבל אני חייב להגיד שבעניין הזה לא מדובר בקבוצה הומוגנית, ולפי מחזורי הגיוס הן הוחתמו כנראה על מסמכי שונים וקיבלו הודעות שונות.
עדי מוסקוביץ': מכל מקום, צריך לומר בהגינות, היא סברה מלכתחילה שהיא תשרת תקופה של שנתיים ושמונה חודשים, כמו גבר, אבל אז במהלך השירות פתאום התברר לחיילות שמבחינת ניצול ימי החופשה ויתרת השירות יש בעיה, והסבירו להן שהצו לא נחתם, התקנות לא אושרו, ולכן חברותיה במחזורים הבוגרים יותר החלו להשתחרר בזו אחר זו.
עדי מוסקוביץ': בתי והחברות שלה הבינו מהסיטואציה זו שלא ניתן לאשר תקנות בעלות תחולה רטרואקטיבית, וגם הן לא סברו שיאושרו בסופו של דבר תקנות לאור העיכוב המתמשך בדבר הזה, והחלו לתכנן את החיים האזרחיים שלהן, כולל גם החלטות שקשורות לקריירה צבאית, כן לצאת לקורס קצינים או לא לצאת לקורס קצינים על בסיס המצב שהיה אז.
עדי מוסקוביץ': אני חושב שתקנות בעלות תחולה רטרואקטיבית, יגידו את זה פה המשפטנים, זה דבר מאוד בעייתי, הוא נוגד את הכלל הבסיסי בשיטה שלנו.
עדי מוסקוביץ': במקרה הזה אנחנו רואים שזה מעורר קשיים לא מעטים.
עדי מוסקוביץ': אני חושב שלשאת את התקנות האלה על סמך התחייבות שניתנה, כאשר התקנות עצמן מאושרות היום, זה קצת קשה מדי.
עדי מוסקוביץ': בכל מקרה, לא שמעתי התייחסות לסוגיה של מהו דין גבר, בהנחה שהתקנות יאושרו ותהיה להן תחול הרטרואקטיבית.
עדי מוסקוביץ': מי הוא אותו גבר?
עדי מוסקוביץ': האם אותו גבר בזמן שהחיילות התגייסו או שמא הגבר הוא אותו גבר שמתגייס היום, שמשרת תקופה קצרה יותר?
עדי מוסקוביץ': מדובר פה על פער של חודשיים.
עדי מוסקוביץ': זה לא שמונה חודשים, זה שישה חודשים.
עדי מוסקוביץ': וזו שאלה שמתקשרת לנושא הקודם, על הבעייתיות בלהחיל את כל הדבר הזה רטרואקטיבית על חיילות שהתגייסו.
עדי מוסקוביץ': הפתרון שהגיע אליו הייעוץ המשפטי של הוועדה עם צה"ל, במידה מסוימת עושה שכל, אבל צריך להבין, הפתרון הוא פתרון דיכוטומי.
עדי מוסקוביץ': במידה מסוימת הוא שרירותי, כי למה מישהי משתחררת במרץ 21' היא תשרת חודשיים, ומי שמשתחררת במאי משרתת כבר שנתיים ושמונה חודשים?
עדי מוסקוביץ': אם כבר רוצים לעשות תוצאה הוגנת, אני מעריך שזה מאוד קשה לצה"ל ללכת לכיוון הזה, מבחינת כוח אדם והתכנון, אבל תוצאה יחסית כבר יותר הגיונית.
עדי מוסקוביץ': כלומר, לחיילת שמשתחררת תוך פחות משנה, נעשה שלושה חודשים, ולחיילת שמשתחררת אחרי יותר משנה נעשה תקופה יותר ממושכת וכך הלאה.
עדי מוסקוביץ': אפשר לעשות את זה לינארי או עם קבוצות, אבל זה לא חייב להיות דיכוטומי כי זה בעצמו יותר אפליה, ודיברה על קודם חברת הכנסת ברביבאי, שאפילו באותה קבוצה של מחזור גיוס נוצרת אפליה או קשוי כשחיילת אחת משרתת תקופה קצרה יותר ואחת ארוכה יותר.
אבי דיכטר: עדי, אני מבקש שתגיע לשורה תחתונה כי יש לנו עוד דוברים.
עדי מוסקוביץ': אני מסיים.
עדי מוסקוביץ': משפט אחד.
עדי מוסקוביץ': אני חייב להגיד שבכל הקשור לחוקרות מודיעין, מדובר במקצוע נשי ולא במקצוע שנפתח עבור נשים.
עדי מוסקוביץ': במובן הזה התקנות האלה לא באו לפתור אפליה מגדרית.
עדי מוסקוביץ': הן באו לפתור בעיה של הצבא, בעיה ברורה, שרוצים שתהיה יתרת שירות ארוכה יותר מכיוון שיש להם התמקצעות יתר וכולי.
עדי מוסקוביץ': בעצם יש כאן ניצול של צה"ל של הביקוש הגובר למקצוע הזה.
עדי מוסקוביץ': ובעיניי זה מהווה אפליה מגדרית בפני עצמה, משום שקבוצת השוויון הן החיילות שמתגייסות ולא הגברים עצמם.
עדי מוסקוביץ': תודה רבה.
אבי דיכטר: תודה רבה, עדי.
אבי דיכטר: ד"ר עידית שפרן-גיטלמן, בבקשה, שלוש דקות לרשותך.
עידית שפרן-גיטלמן: אני רוצה להצטרך לדברים שאמרו פה קודם, אבל אני רוצה בהמשך לדברים של חבר הכנסת גולן להגיד שאני לא חושבת שדרוש פה היפוך.
עידית שפרן-גיטלמן: אני חושבת שפרשנות סבירה של סעיף 16א לחוק שירות ביטחון אומר את זה כבר עכשיו, הוא אומר שכלל התפקידים צריכים להיות כעיקרון פתוחים, למעט תפקידים שעצם התפקיד מצדיק את ההחרגה שלהם.
עידית שפרן-גיטלמן: כלומר, אנחנו לא צריכים פה עכשיו לקיים דיונים על גבי דיונים כדי לקבל את העיקרון שאמור להיות גם מובן מאליו במדינה דמוקרטית בשנת 2020, אבל זו הפרשנות הסבירה של החוק בעיניי.
עידית שפרן-גיטלמן: אני רוצה לחזור לדברים של רח"ט תומכ"א.
עידית שפרן-גיטלמן: זה נכון שצה"ל עושה צעדים לקידום שוויון, ואנחנו מברכים עליהם, אבל להגיד שתהליך המיון שוויוני בגלל שתהליך קביעת הקב"א היום הוא שוויוני, ולהתעלם מהעובדה שצה"ל עדיין, היום, מקים צוות, עושה משהו היסטורי, ועדיין הצוות מתעלם מהעובדה שמדובר פה בדיון עקרוני וערכי, אם אנחנו ממיינים לפי מגדר או ממיינים לפי קריטריון מקצועי שהצבא יקבע בו, אני חושבת שהפרשנות של מה זה שוויון ומה זה תהליכים שוויוניים, אולי עליהם כדאי לקיים את הדיון הזה.
עידית שפרן-גיטלמן: אני חושבת שיש פה פספוס אדיר, שכבר אחרי ועדת שגב, עשר שנים אחרי שכבר המליצו על קביעה של קריטריון האדם הנכון במקום הנכון, התכנס צוות בראשות אלוף ברגע היסטורי, רק חבל שזה קורה רק כשהצבא עם הגב לקיר בעקבות עתירות שמופנות לבג"ץ, וממשיך להתנהל בצורה - - - תפקיד-תפקיד, כאילו שזו שאלה שהיא רק מבצעית, גופנית או טכנית, ולא כאילו מדובר פה בשאלה עקרונית וערכית ראשונה במעלה במדינה דמוקרטית - - - אותו דרך אגב גם מבחינה פרגמטית שוב ושוב עד שלא תתקבל החלטה עקרונית איך צה"ל ממין בשנת 2020.
אבי דיכטר: תודה רבה, עידית.
אבי דיכטר: אנחנו עוברים לאלינור משדולת הנשים.
יעל סיני: אני יעל סיני משדולת הנשים, אני אייצג את השדולה.
יעל סיני: אני מחזקת כל מילה שנאמרה לפניי, ואני אשמח לקבל תשובה ברורה מהיוהל"ם למה נדרשת עוד ועדה.
יעל סיני: זה רק מרגיש כמו מריחת זמן.
יעל סיני: שוב, אנחנו מעריכות את הניסיון לשנות מבפנים, אבל יש פה ועדה בכנסת.
יעל סיני: אנחנו שבעות מבג"צים ומוועדות, ומסקנות שלא ממומשות, ועכשיו מוקמת עוד ועדה כדי שהבג"צים יוכלו לקבל תשובה שיש ועדה שבוחנת את הנושא.
יעל סיני: תודה.
אבי דיכטר: יוסי דסקל, יועמ"ש אגף כוח אדם של צה"ל.
אבי דיכטר: ביקשת להגיב או להתייחס?
יוסי דסקל: רק בקצרה, בהמשך להתייחסויות שעלו, בפרט ההתייחסות של מר מוסקוביץ', אני רק אבקש לחדד.
יוסי דסקל: כמובן שדרך המלך הייתה שאם המצב היה מאפשר, היינו באים מראש ועושים את הדברים בתהליך המסודר והמקובל.
יוסי דסקל: יחד עם זאת, בנסיבות שנוצרו, הבנות הוחתמו בצורה מאוד ברורה, מאוד מפורשת - - - אנחנו לא חושבים שיש מניעה לקבל התנדבות שהיא מותנית, ובלבד שהתנאי שאישור הוועדה מתקבל.
יוסי דסקל: אם הוועדה בסופו של דבר מאשרת, והדברים מוצגים פה, כולל ההיבט של העיכוב שהיה בזמן, בצורה שקופה וברורה כדי שהוועדה תוכל לקבל החלטה.
יוסי דסקל: אנחנו גם לא סבורים שזה בהכרח חקיקה רטרואקטיבית, אבל גם חקיקה רטרואקטיבית, אין מניעה לחוקק אותה ובלבד שהמחוקק עושה את זה בצורה מודעת.
יוסי דסקל: כמובן שאם יש מקרה פרטני של חיילת שתציג שהוחתמה על טופס לא נכון והבינה את הדברים אחרת, או שהטעו אותה באיזשהו אופן, הדברים ייבחנו, וכמו שאמר רח"ט תומכ"א, אין כוונה לכפות.
יוסי דסקל: משך השירות הוא רלוונטי למועד הגיוס של הגברים והנשים באותו המועד.
יוסי דסקל: זאת אומרת, דין אישה כדין גבר.
יוסי דסקל: הכוונה היא לגבר באותו מחזור גיוס, באותו התפקיד, ולכן גם משך השירות הוא בהתאם, לצד כל האמור.
יוסי דסקל: כמו שנאמר בשיח עם הייעוץ המשפטי של הוועדה, נמצא איזשהו פתרון שאמור לאזן.
יוסי דסקל: לגבי מי שזה ממש קרוב באופן כזה שיכול להיות שהיא ממש נערכה בצורה אחרת לקראת החודשים הקרובים, אנחנו חושבים שזה פתרון ראוי ומאוזן.
יוסי דסקל: יתכן שאפשר היה אפילו לא לנקוט בזה, אבל זו דרך לאזן את השיקולים בצורה מיטבית, לדעתנו.
יוסי דסקל: תודה.
אבי דיכטר: תודה רבה, דסקל.
אבי דיכטר: אגב, בהתייחס לדברים שלך, נדיר מאוד שבכנסת אנחנו עושים חקיקה רטרואקטיבית.
אבי דיכטר: זה נדיר מאוד וצריכה להיות סיבה סופר מיוחדת.
אבי דיכטר: לא בכדי חברי הכנסת לדיון הזה הסבירו ושוחחו עם הייעוץ המשפטי של הוועדה כדי למצוא פתרון לבעיה הזו, ואני שמח שנמצא פתרון.
אבי דיכטר: אנחנו עוברים לקריאת העקרונות.
אבי דיכטר: לא נחזור על כל התקנות, אלא על העיקרון, כדי שנדע על מה אנחנו מצביעים.
אבי דיכטר: הערה אחת לפני זה, אני אומר את זה לך, אמיר ודמני, כי היו פניות לחברי הכנסת של הוועדה מחיילות, ובשלב מסוים חיילות ביקשו למשוך את הפנייה לחברי הכנסת, לפחות אליי.
אבי דיכטר: כששאלנו למה, הן אמרו שהן חוששת שייפגעו בגין הפנייה.
אבי דיכטר: אני מעביר את זה אליכם.
אבי דיכטר: אנחנו לא מתכוונים כחברי כנסת, לפחות לא אני, לעסוק בזה.
אבי דיכטר: אני חושב שזו אמירה שאתם צריכים לקחת לתשומת ליבכם, למה חיילות או חיילים יחששו לפנות ל מחוקק בסוגיה צודקת והוגנת, והראיה שהגענו להבנה ביחד.
אבי דיכטר: אבל את זה אני משאיר לכם, ואנחנו עוברים לקריאת מתווה התקנות לפני ההצבעה.
עידו בן-יצחק: את התפקידים כבר הקראתי.
עידו בן-יצחק: אני לא אחזור על זה שוב.
עידו בן-יצחק: אנחנו נוסיף סעיף – אין לנו כרגע נוסח, אבל אנחנו נצביע על העיקרון שמעגן את ההוראה שחיילות שמועד שחרורן הוא עד ה-31 במרץ 2021, המשך השירות שלהן מותנה בהסכמה נוספת שלהן שתינתן - - -
אבי דיכטר: אבל רגע, עידו, הוועדה לא יכולה להצביע על תקנות בכפוף ל-.
עידו בן-יצחק: היא יכולה להצביע על עיקרון.
אבי דיכטר: אז אני מבקש שתאמר את העיקרון במילים ברורות וכתובות כדי שנדע על מה אנחנו מצביעים.
אבי דיכטר: את התקנות קראת והבנו.
עידו בן-יצחק: יש לי הצעה, פשוט לא תיאמתי אותה עם הצבא.
אבי דיכטר: אז הצבא ישמע אותה בשידור חי.
אבי דיכטר: הצבענו על תקנות – זה חלוט.
אבי דיכטר: ואנחנו לא נצביע על משהו חלוט אם אנחנו לא יודעים להצביע על נוסח.
אבי דיכטר: אמיר ודסקל, ואולי נוספים, תקשיבו לניסוח ותתייחסו, אם הוא מקובל או לא מקובל.
אבי דיכטר: אם הוא מקובל, אנחנו מצביעים.
אבי דיכטר: אם הוא לא מקובל, אנחנו לא נצביע על שלא יהיה משהו מקובל.
אורנה ברביבאי: אבל אבי, אי אפשר יהיה למשוך את זה יותר מהיום.
אבי דיכטר: אנחנו ניקח עוד כמה דקות.
עידו בן-יצחק: העיקרון מקובל.
עידו בן-יצחק: אני בטוח שאם יש לצבא הערות על הנוסח - - -
אבי דיכטר: על מה אנחנו מצביעים?
נוסח כזה: תקנות אלה יחולו על יוצאת צבא אישה שהתנדבה לשירות באחד התפקידים המנויים בסעיף 1, אם התקיים בה אחד מאלה:
נוסח כזה: היא התייצבה לשירות סדיר לפני היום הקובע, ולאחר פרסומן של תקנות אלה נתנה את הסכמתה לכך שדינה יהיה כדין יוצא צבא גבר, ובלבד שלא חלפו 24 חודשים מיום התייצבותה.
נוסח כזה: זה מעגן את ההסכמה.
נוסח כזה: שוב, אני לא תיאמתי את הנוסח הזה עם הצבא.
נוסח כזה: יכול להיות שיהיו לנו שינויים כאלה ואחרים, אבל העיקרון ברור.
אורנה ברביבאי: תסביר רק את המשפט האחרון שאמרת, על 24 החודשים.
עידו בן-יצחק: ובלבד שלא חלפו 24 חודשים מיום התייצבותה.
עידו בן-יצחק: כלומר, מי ששוחררה כבר – שוחררה.
אבי דיכטר: אמיר, דסקל, זה מקובל עליכם?
אמיר ודמני: הניסוח נשמע לי תקין בהתאם למה שסיכמנו.
אבי דיכטר: אנחנו עוברים להצבעה על התקנות, כפי שהקריא עידו, בתוספת המשפט שמצביע על העיקרון של דור המדבר, נקרא לזה, של אותן חיילות בתאריכים כפי שקרא היועץ המשפטי.
אבי דיכטר: מי בעד אישור התקנות?
דרור גרנות: רציתי רק לשאול, ההצעה של עידו היא בגדר הוראת שעה?
עידו בן-יצחק: הוראת מעבר.
דרור גרנות: זו הוראת מעבר תחומה מעצם העובדה שאנחנו - - - את מועדי גיוס ב'?
אורנה ברביבאי: מה יקרה עם הבנות הבאות?
אורנה ברביבאי: הן ייכנסו לתחולה?
עידו בן-יצחק: על החדשות חל עליהן - - -
אורנה ברביבאי: כמו שחל על כולם.
אורנה ברביבאי: זאת אומרת, מהגיוס יחול עליהן דין אישה כדין גבר?
אבי דיכטר: אוקיי?
דרור גרנות: בסדר.
אבי דיכטר: בעד – 4
אבי דיכטר: ארבעה בעד, נגד – אין, נמנעים – אין.
אבי דיכטר: התקנות אושרו פה אחד.
אבי דיכטר: בהצלחה.
צבי האוזר: בוקר טוב לחברים.
צבי האוזר: אני רוצה לפתוח את הישיבה של ועדת חוץ וביטחון שתבחן ותדון בהיערכות והתמודדות צה"ל עם נגיף הקורונה, כאשר היו פה לא מעט דיונים באשר לסיוע שצה"ל – בעיקר פיקוד העורף – נותן למערכת האזרחית, למשרד הבריאות, בהתמודדות מול המגפה.
צבי האוזר: היינו רוצים להבין ולדעת כיצד צה"ל עצמו כגוף, מה שנקרא עם חיוניות מתועדפת, מתמודד עם תופעות המגפה – כארגון מרובה אנשים, מרובה משימות – כאשר קורונה אמורה או עלולה לשבש פעילויות ודפוסי התנהלות.
צבי האוזר: אנחנו נבקש מסגן הרמטכ"ל, אלוף אייל זמיר, לפתוח.
אלוף אייל זמיר: צביקה, שלום.
אלוף אייל זמיר: שומעים?
צבי האוזר: יש פה בעיה, כאילו יש אצלכם שני מקורות שמע, אז אולי שרק אחד יופעל.
אלוף אייל זמיר: קודם כול, בוקר טוב לכם, כל חברי הוועדה וכל מי שהצטרף לוועדה.
אלוף אייל זמיר: אנחנו נתבקשנו, התכוננו להציג את ההיערכות וההתמודדות של צה"ל פנימה במערכה נגד נגיף הקורונה.
אלוף אייל זמיר: אנחנו נציג לכם את הדברים, סך הכול יש לנו מספיק זמן גם כדי להעמיק אתכם וגם כדי לקחת שאלות.
אלוף אייל זמיר: בראשית דבריי, נמצאים איתי פה נציג של אג"מ מבצעים, רמ"ח מבצעים, מורן, שיושב פה לימיני; סגן קצין רפואה ראשי, נעם, יושב לשמאלי; נמצא פה רמ"ח לוגיסטיקה של צה"ל, מלכי; נמצא פה מפקד מיטב, נמרוד, נמצאים פה נציגים של הפצ"ר ושל אג"ת, כך שאנחנו נוכל לתת לכם מענה לכל דבר שאתם תתעניינו בו.
אלוף אייל זמיר: מבחינת צה"ל, אני רוצה להדגיש כמה דברים לפתיחה לפני שנעבור למצגת עצמה.
אלוף אייל זמיר: מפרוץ המגפה, אנחנו מדברים למעשה על מרס, שם פרצה והוכרזה מגפה בישראל, אנחנו פועלים במספר מישורים.
אלוף אייל זמיר: המישור הראשון, החשוב, המרכזי והחיוני הוא כמובן שמירת כושרו המבצעי, הרציפות התפקודית והמוכנות והכוננות של צה"ל.
אלוף אייל זמיר: אנחנו קודם כול צריכים לראות שאנחנו ערוכים למימוש הייעוד העיקרי שלנו – הגנה על המדינה, הגנה על האזרחים ועל הריבונות של מדינת ישראל, בזה אנחנו עוסקים כל הזמן.
אלוף אייל זמיר: אנחנו פועלים באופן רציף, מתמשך, להגנת הגבולות של המדינה, למניעת חדירות, לסיכול טרור, לפגיעה ביכולות של האויב ובהתעצמות של האויב, והאויב, עם כל המגבלות שגם הוא נמצא בהן, לא הפסיק לרגע לנסות לפעול כנגדנו.
אלוף אייל זמיר: רק לאחרונה חשפנו מנהרה התקפית שחודרת לשטחנו בגבול רצועת עזה, אנחנו מתמודדים עם הרקטות מעזה, אנחנו ממשיכים לסכל טרור באיו"ש באופן רציף.
אלוף אייל זמיר: אנחנו פועלים בפצ"ן תחת כל המשימות, כולל למול התראות שיש לנו גם בגבול 91 וגם בגבול 210, כך שהפעילות המבצעית שלנו נשמרת, אנחנו פועלים בכל הגבולות, ממשיכים להגן על כל הגבולות, בדבר הזה כמובן אין הנחות ואין הקלות וזאת המשימה שלנו.
אלוף אייל זמיר: אנחנו ממשיכים במערכת המב"ם, כמובן לא נפרט את זה פה.
אלוף אייל זמיר: אנחנו מפעילים גם מערכי מודיעין, גם איסוף, פועלים בכל מקום שצריך לפעול.
אלוף אייל זמיר: את כל הדברים האלה אנחנו עושים כמובן תוך כדי הגנה על בריאות צה"ל, על משרתיו, גם בסדיר, גם בקבע, גם במילואים, וכמובן נכנס פה פקטור הקורונה.
אלוף אייל זמיר: חשוב לי להדגיש גם כשדיברתי על ההגנה של הגבולות, סיפור המוכנות של צה"ל, אנחנו ממשיכים לשמר ולשפר את המוכנות של צה"ל.
אלוף אייל זמיר: אנחנו ממשיכים להתאמן על פי גרף האימונים, בעיקר של הסד"כ הסדיר, וצמצמנו ונראה לכם את זה בהמשך צמצום חלקי של אימוני המילואים.
אלוף אייל זמיר: רק לפני שלושה שבועות ביקרתי במר"ם 36, לפני שבועיים ביקרתי בתרגילים של חטיבת גולני, בשבוע שעבר כמו שאתם מכירים אנחנו ביצענו תרגיל מטכ"לי גדול, רחב היקף בתראו"ג 162.
אלוף אייל זמיר: אנחנו תרגלנו תקיפה של אלפי מטרות ותרגלנו תמרון קרקעי רחב היקף בהשתתפות של עשרות יחידות, מרמת מפקדים זוטרים ועד לרמה מטכ"לית, ובתרגיל השתתפו מעבר ליחידות רבות, גם אוויר, גם ים, מודיעין, תקשוב ומערכים נוספים.