GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלוף אייל זמיר: למשל היום אנחנו מאוד רחוקים מהצורך הזה, אבל בהחלט כשיהיו התפרצויות תחלואה נרחבות יותר, להערכתנו 2,000 ביממה זה נכון לצה"ל, ומעבר לזה יש לנו עוד טכניקות, כמו שעשינו אותן בעבר.
אלוף אייל זמיר: אנחנו לא ממהרים להפעיל אותן, אבל אם תהיה התפרצות רחבה אז אנחנו יודעים, כפי שעשינו, גם לעצור יציאות, גם לעבור לקפסולות וגם לבודד יחידות.
אלוף אייל זמיר: ביחס לשאלתך, אני אומר עוד פעם.
אלוף אייל זמיר: גדלנו מ-300 ל-1,000 ועכשיו ל-2,000, ונגיע ל-2,000, נעשה שם הערכת מצב נוספת.
אלוף אייל זמיר: להערכתנו, כרגע למול הצפי העתידי זה מספיק, זו גם השקעה כספית, צריך להגיד את זה, ובאיזונים שאנחנו מתעסקים בצה"ל עצמו, אנחנו חושבים ש-2,000 בנקודת הזמן הזאת זה בסדר ויכול להיות שבעתיד נחליט שאנחנו צריכים לגדול גדילה נוספת.
אלוף אייל זמיר: אני מזכיר, צביקה, רק כדי להשלים את זה, אנחנו אולי נדבר על זה גם בהמשך, אנחנו גם קנינו בדיקות מהירות.
אלוף אייל זמיר: ד"ר נעם ידבר על זה מייד, אנחנו גם נכנסנו למאמץ של בדיקות מהירות מעבר לבדיקות של המעבדה, אנחנו קונים עוד יכולות, משפרים עוד טכנולוגיות ועוד יכולות לטובת אבחון מהיר בצה"ל, כך שאנחנו מסתכלים פה על תמונה כוללת ורחבה של יכולות מעבר למעבדה הספציפית עצמה.
אבי דיכטר: אייל, אני לא יודע איך הפרופורציה בציבור הכללי.
אבי דיכטר: אחד מכל חמישה חולים מאומתים אצלכם הוא ללא תסמינים.
אבי דיכטר: הייתי אומר, זה אויב לא פשוט כי לאתר אותו לפני שהוא מדביק הרבה אנשים זה סיפור די משמעותי.
אבי דיכטר: איך אתם מתמודדים עם זה?
צבי האוזר: אם אתה עושה בדיקות למבודדים, אתה תופס את אלה שללא תסמינים.
דפנה הראל: אבל הוא לא עושה.
צבי האוזר: המבודדים הם אלה שבאו במגע עם חולים.
דפנה הראל: לא בודקים אותם.
אל"מ נעם פינק: צריך להגיד, זה באמת אתגר משמעותי.
אל"מ נעם פינק: אני אומר את זה רגע למרות שיש ויכוח גדול אצלנו בעולם הרפואי לגבי האינפקטיביות של חולים א-סימפטומטיים.
אל"מ נעם פינק: רוב המומחים חושבים שההדבקה היא בעיקר בעיקר אצל אנשים שמשתעלים ופולטים את הווירוס דרך טיפות רוק, אבל יש הבנה שגם א-סימפטומטיים מדבקים, כנראה - אני אומר את זה בזהירות - בצורה פחותה יותר מאשר חולים סימפטומטיים.
אלעזר שטרן: סליחה, אבל טיפות רוק זה גם כשאוכלים יחד, לא רק כשמשתעלים.
אל"מ נעם פינק: כן, בוודאי, רק זה עניין של כמות, מרחק ואנחנו כבר מבינים שיש עניין של אפקט החשיפה.
אל"מ נעם פינק: זה לא שטיפת רוק אחת מספיקה כדי להדביק.
אל"מ נעם פינק: שוב, אני אומר את זה בזהירות – זו מחלה חדשה, אנחנו עדיין לומדים די הרבה, אבל ההבנה היא שאנשים א-סימפטומטיים הם עדיין מדבקים.
צבי האוזר: איך אתם מגלים את הא-סימפטומטיים?
אל"מ נעם פינק: אני בדיוק מתייחס לזה.
אל"מ נעם פינק: אנחנו בצה"ל בעיקר, צריך להגיד, מזהים א-סימפטומטיים בכל מיני מקומות שמתחילה להופיע תחלואה, אנחנו מאתרים א-סימפטומטיים במעגלים, אנחנו מזהים א-סימפטומטיים בכל מיני דגימות סקר שאנחנו עושים ביחידות מסוימות – מספרים קטנים, אני חייב להגיד – ואנחנו בהערכת מצב מתמשכת לשילוב של אמצעים כדי לזהות אותם.
אל"מ נעם פינק: לא בטוח שהשיטה הכי יעילה זה ללכת ולדגום כל הזמן את כל חיילי צה"ל, יש שיטות נוספות שנמצאות בשיח.
צבי האוזר: זה לדגום את אלה שבאו במגע עם חולה מבודד ביום השלישי, הרביעי או החמישי.
צבי האוזר: כך אתה מגלה גם את הסימפטומטיים או את הא-סימפטומטיים, רובם אגב ביום השלישי הם א-סימפטומטיים, כולל שיהיו אחרי זה סימפטומטיים, ולכן המפתח הוא ביחס בין הבדיקות לבין אלה שבאו במגע.
צבי האוזר: כשאתה עומד היום על 3,000 מגעים ביום, וזה מה שאמרתי שאותי מטריד, אתה עומד על יכולת של 1,000 ואולי 2,000 יומית כוללת, יכול להיות שיש לך 3,000 מגעים ביום או ממוצע של 2,000 מגעים ביום, אתה צריך לעשות את מספר המגעים פלוס אותה דלתא של אנשים שאתה צריך לבדוק אותם גם כשהם לא באו במגע, מבדיקות אקראיות וכו'.
צבי האוזר: כך זאת הדרך היחידה למיטב הבנתי להתגבר ולעצור את המגפה.
צבי האוזר: אי אפשר לדגום סתם ככה את הצבא, ולכן הסיפור הוא ביכולת ההדגמה – מהירה, לא מהירה, זה באמת מעניין – אבל אני לא מוצא דרך אחרת, ודווקא בגלל שאתם ארגון סגור וארגון קטן אפשר לעשות Beta Site לאומי בצבא על מיגור מגפה.
צבי האוזר: בעצם אם נמגר את המגפה, הצבא צריך להיות הראשון שממגר את המגפה, נגדיר את זה כך.
אל"מ נעם פינק: חד-משמעית, אנחנו מסכימים.
אל"מ נעם פינק: צריך להגיד שכמות המבודדים היומית שלנו היא הרבה הרבה יותר נמוכה מ-3,000.
אל"מ נעם פינק: 3,000 זו המצבה הפעילה, זה המספר הממוצע.
צבי האוזר: אז טעות שלי.
צבי האוזר: חשבתי שזה יומי.
אל"מ נעם פינק: לא, לא.
צבי האוזר: זה מחולק ל-14 יום, או לא ל-14.
צבי האוזר: הממוצע זה 8, 9, אני לא יודע מה הממוצע שלכם.
צבי האוזר: כמה יש לכם נכנסים לבידוד ברמה היומית?
אל"מ נעם פינק: חלילה וחס.
אל"מ נעם פינק: זה מספר מצטבר.
צבי האוזר: אייל, אני מתנצל.
צבי האוזר: אני חשבתי שה-3,000 זה יומי.
צבי האוזר: אם אתה יודע לדגום את כל המבודדים ולפי זה, אז כנראה יש לך בערך 300 יומי, אם 3,000 זה בערך עשרה ימים.
אל"מ נעם פינק: - - - שאנחנו עושים פחות או יותר, סביב ה-300.
צבי האוזר: אתה צריך לדגום את כל אלה שבאו במגע.
אלעזר שטרן: בכפר הנופש באשקלון זה חובה על מחלים להיות או שזאת בחירה שלו?
אלעזר שטרן: מחלים יכול להישאר בבית?
אל"מ נעם פינק: צריך להגיד שההגדרה הכללית היא שחולי צה"ל מרוכזים בכפר המחלימים באשקלון, אבל אנחנו מקיימים מנגנון שבוחן כל מקרה לגופו, מנגנון רפואי – רופאים ואחיות שלי שמדברים עם החולים האלה – והיכן שזה מתאפשר, זה תנאי, היכן שזה נכון רפואית, לדוגמה אם יש צבר תחלואה ביתי - האבא חלה, האימא חלתה והחייל חלה - אין שום היגיון אפידמיולוגי להפריד אותם, והיכן שזה נכון אנחנו מאשרים החרגה לאשפוז ביתי.
אל"מ נעם פינק: אנחנו קוראים לזה אשפוז ביתי.
אל"מ נעם פינק: באופן פרקטי, שני-שלישים מחולי צה"ל נמצאים באשקלון ושליש נמצאים בביתם, זו הפרופורציה אבל כל אירוע כזה הוא מאושר פרטנית.
אלוף אייל זמיר: קודם כול, צביקה, לגבי מה שאמרת, בתפיסה אנחנו באותה תפיסה.
אלוף אייל זמיר: יחידה שיש בה התפרצות, אנחנו בהחלט מגיעים אליה ומבצעים שם מאמץ דגימות נרחב כדי לאתר שם עוד חולים או בעלי תסמינים ופוטנציאלים.
אלוף אייל זמיר: זה מאמץ שקורה, זה תחת התפיסה והדבר הזה מתבצע.
אלוף אייל זמיר: ביחס לשאלה לגבי המחלימים שחבר הכנסת שטרן שאל, באופן עקרוני חייל שחולה, מגיע לכפר המחלימים באשקלון והסמכות היחידה בצה"ל להחליט שהוא יכול ללכת לאשפוז ביתי זה אחריות של מקרפ"ר.
אלוף אייל זמיר: הוא עושה בדיקה, בהתאם לבקשת החייל, מוודא שיש את התנאים המתאימים, והוא הסמכות היחידה.
אלוף אייל זמיר: זה לא המפקדים של החייל, זה רק המערכת הרפואית מחליטה שניתן לבצע אשפוז לחולה מאומת בביתו ויש את התנאים שמאפשרים את זה, יש לו את התנאים בבית שלו, כמובן בהסכמה של המשפחה שלו ויש כל האישורים הנדרשים.
אל"מ נעם פינק: אני ברשות
אל"מ נעם פינק: כם אמשיך.
אל"מ נעם פינק: (שקף: גלגולה של דגימה).
אל"מ נעם פינק: גלגולה של דגימה, אני חושב שדי תיארתי אותה.
אל"מ נעם פינק: מדגיש פה שיש לנו מערך בשיתוף פעולה של משטרה צבאית וחיל הרפואה, של ניידות שמגיעות עד הבית.
אל"מ נעם פינק: כמו שאתם רואים בתמונה, חובש ממוגן עולה למעלה, לוקח את הבדיקה ואחר כך הבדיקה משונעת למעבדה שלנו, עד הבית, עד היחידה.
אל"מ נעם פינק: יש לנו מערך שינוע בדיקות, יש לנו מעבדה שהקמנו שעושה את כל השלבים של עיבוד הבדיקה.
אל"מ נעם פינק: (שקף: מוקד קורונה).
אל"מ נעם פינק: על המוקד דיברתי, אז מקוצר הזמן אני אמשיך.
אל"מ נעם פינק: (שקף: דיגום בצה"ל).
אל"מ נעם פינק: אתם רואים לפניכם את המספרים של הניידות שאנחנו מפעילים.
אל"מ נעם פינק: גם הדבר הזה הוא מתרחב ומתכווץ לפי הצורך, אלה המספרים הנוכחיים, והמתחמים שלנו של הבדיקות שכבר הוכנו לחורף ולכן לא סתם התמונה הזאת נראית כך כי הם כבר מוכנים לגשם וכבר בפריסה מלאה לעבודה רציפה במהלך החורף.
אלוף אייל זמיר: מילה על הדבר הזה.
אלוף אייל זמיר: 40 צוותי דיגום עד הבית.
אלוף אייל זמיר: לדוגמה, חייל שבסופשבוע שהה בביתו והוא חש תסמינים, במקום להגיד לו תגיע חזרה ליחידה בתחבורה ציבורית והוא מסכן את הסביבה, ניתן להגיע אליו הביתה, לוקחים לו בדיקת מטוש בביתו.
אלוף אייל זמיר: החובש הממוגן שאתם רואים אותו, זה רץ למעבדה והוא יקבל את התשובה שלו במהירות האפשרית.
אלוף אייל זמיר: לגבי המתחמים של היבדק וסע, גם ביחס למה שאמרנו, היכולת לקטוע שרשרת הדבקה בצורה מהירה, לא חייבים להגיע למעבדה עצמה.
אלוף אייל זמיר: מתחם כזה נפרס באוגדה 210 ברמת הגולן, במחנה פילון, בדרום או במרכז, בכל מקום אחר, ואנחנו פורסים אותם בהתאם לתוכנית סדורה ובהתאם להתפתחויות שיש ושם ניתן להגיע בלוחות זמנים קצרים ולהיבדק, ושוב, התשובה מגיעה בצורה מאוד מהירה.
אל"מ נעם פינק: (שקף: הקמת מעבדה צבאית).
אל"מ נעם פינק: כדי שתבינו איך בכלל יש מעבדת קורונה צה"לית, אז בתחילת מרס בתהליך פנטסטי שלקח לנו שבוע בעצם לקחנו את המעבדה הצבאית שעושה זיהוי של DNA, היא בעצם מעבדה שמופעלת בשגרה על ידי הרבנות הצבאית בחיל הרפואה ומטרתה זיהוי חללים, ובתהליך מסודר, מאושר, הסבנו אותה מזיהוי DNA לזיהוי RNA נגיפי, כולל כל הוולידציה הנדרשת, כולל קבלת הסמכה מהמעבדה המרכזית בתל השומר ואישור של משרד הבריאות לתוקף של הבדיקות.
אל"מ נעם פינק: רכשנו מאז מכשיר, הרחבנו את התשתית, התחלנו להפעיל כוח אדם נוסף במעבדה.
אל"מ נעם פינק: בעצם הרעיון שחובשי צה"ל עובדים במעבדה נולד במעבדה הצבאית ואחר כך הרחבנו אותו גם למעבדות אזרחיות.
אל"מ נעם פינק: הבאנו ביולוגים, לבורנטים, אנשי מקצוע, ותוך שבוע המעבדה הזאת התחילה לעבוד, כמו שרק צה"ל יודע לעשות, בקצבי עבודה של צה"ל, עם הרבה מאוד השקעה בכוח אדם, בתקציב, המעבדה הרפואית עובדת 24/7 ובהתאם לצורך.
אל"מ נעם פינק: (שקף: יעדי המעבדה – השתנות בהתאם לצורך).
אל"מ נעם פינק: על יעדי המעבדה כבר דיברנו מספיק בגלים השונים ועל ההרחבה ועל ההגדלה ל-2,000 בואכה הגל הבא, אז אני אמשיך ואספר לכם שאנחנו ממשיכים לשדרג את יכולות המעבדה שלנו.
אל"מ נעם פינק: אנחנו בתהליך של להסב את המעבדה מאינאקטיבציה – אינאקטיבציה זה השלב הראשון שהורג את הווירוס – מאינאקטיבציה באמצעות חומר כימי שהורג את הווירוס לאינאקטיבציה בחום, בעצם פריסה של תנורים שמכניסים את הבדיקה לתנור, מחממים לטמפרטורה מסוימת וככה הורגים את הווירוס.
אל"מ נעם פינק: הדבר הזה שאמרתי מקצר את השלב הראשון בביצוע הבדיקה משלוש שעות לשעה והוא תהליך שמאוד מייעל את עבודת המעבדה ומאפשר לעשות יותר בדיקות.
אל"מ נעם פינק: צריך להגיד שאנחנו עושים את זה יחד עם משרד הבריאות ולא רק צה"ל עושה את זה, גם משרד הבריאות לאט לאט מכניס אינאקטיבציה בחום.
אל"מ נעם פינק: אנחנו הולכים להיות אחת המעבדות הראשונות במדינת ישראל שעושות את זה.
אל"מ נעם פינק: (שקף: שדרוג יכולות מעבדה).
אל"מ נעם פינק: אנחנו הולכים ורוכשים מכשירים – פה אתם רואים את הרובוט שלנו, יש לנו היום שלושה כאלה.
צבי האוזר: אני מציע שתתקדמו קצת כי בכל זאת אנחנו עוד רוצים להשאיר זמן לשאלות של חברי הכנסת, ואני רואה שאנחנו בתחילתה של המצגת – לא בתחילתה אבל באמצעה של המצגת.
אל"מ נעם פינק: משפט אחרון שלי.
אל"מ נעם פינק: כמו שאמר סגן הרמטכ"ל, אנחנו הולכים ומכניסים מכשירי קצה.
אל"מ נעם פינק: מכשיר קצה זה מכשיר שנועד לתת תשובת מעבדה – ליד אילת – בלי לשנע בדיקה למעבדה.
אל"מ נעם פינק: גם אחרים שעושים את זה באמצעות בדיקת אנטיגן, כמו ה-Sofia, שהולכת ונכנסת בקופות החולים, היא נכנסת גם בצה"ל, היא כבר עובדת בצה"ל בצפון הרחוק, בדרום הרחוק, מיום ראשון הנוכחי, וגם מכשירי PCR מהירים שבעצם עושים PCR בקצה ואנחנו בתהליכים מתקדמים לשלב אותם.
אל"מ נעם פינק: תודה.
אלוף אייל זמיר: אנחנו נמשיך.
אלוף אייל זמיר: (שקף: נהלי בידוד).
אלוף אייל זמיר: אנחנו נדבר על המאמץ הבא והוא מאמץ הבידוד וההחלמה.
אלוף אייל זמיר: אני לא אחזור על מה שנעם פירט כאן.
אלוף אייל זמיר: אנחנו כן נתייחס לזה שאנחנו מאפשרים בידוד לכל חייל שנדרש לכך.
אלוף אייל זמיר: יש אפשרויות בידוד – בין אם זה בתוך היחידות, בין אם זה במתקנים שלנו, מתקנים צה"ליים שאכ"א חוכר, וכמובן הבידוד הביתי.
אלוף אייל זמיר: בכל מקרה אנחנו מבצעים איזשהו עוצר יציאות ביחידה כדי להבין את ההיקף של התחלואה ברגע שיש התפרצות, ולאחר מכן אנחנו מפנים לבידוד לפי הדרישות השונות ואיפה שנדרש גם עושים דיגום בבתי החיילים.
אלוף אייל זמיר: (שקף: התפתחות מתקני הבידוד).
אלוף אייל זמיר: אני לא אתאר את הכול מפאת קוצר הזמן, אבל אנחנו התפתחנו גם בהיקפי מתקני הבידוד שלנו.
אלוף אייל זמיר: פתחנו יותר מתקנים – גם בבית החייל, גם באולגה, גם במצפה רמון וגם בחיפה – בשיא נתנו מענה לכ-600 מבודדים, כיום אנחנו נותנים לכמה עשרות שנדרשים לבידוד ייחודי יותר, והשאר מבודדים או במסגרות שלהם בתוך הצבא או בביתם.
אלוף אייל זמיר: (שקף: נהלי אשפוז).
אלוף אייל זמיר: בהקשרי האשפוז, גם כאן, דיברנו על כפר המחלימים ועל המדיניות שהסמכות של קרפ"ר בעצם לאשפז, לאפשר אשפוז בבית, אנחנו כרגע בכפר המחלימים באשקלון ויש לנו יתירות לכפרים נוספים.
אלוף אייל זמיר: (שקף: התפתחות מתקני האשפוז).
אלוף אייל זמיר: אפשר לראות גם כאן את ההתפתחות.
אלוף אייל זמיר: אנחנו התחלנו בכלל עם המלונות של פיקוד העורף ושם התחלנו לאשפז את החיילים בהתחלה.
אלוף אייל זמיר: החלטנו שנכון שיהיה מתקן צה"לי מלא, פתחנו אותו באשקלון.
אלוף אייל זמיר: בשיא התחלואה פתחנו - לא מזמן סגרנו אותו – מתקן נוסף באולגה, וכרגע אנחנו ממשיכים עם אשקלון.
אלוף אייל זמיר: עד כאן לגבי סוגיית האשפוז וההחלמה.
אלוף אייל זמיר: (שקף: התאמת אופן התפקוד בצה"ל).
אלוף אייל זמיר: המאמץ הבא שנדבר עליו הוא התאמת אופן התפקוד.
אלוף אייל זמיר: פה כמובן שלא נעבור על כלל ההנחיות.
אלוף אייל זמיר: אני רוצה להגיד בפתיחה שאנחנו ברמה השבועית מרכזים את כלל הנחיות צה"ל אל מול המדרגות של התחלואה ותמיד נעים במתח שבין דיוק ההנחיה לבין היכולת לממש אותה למטה למסגרת של צה"ל, ולכן זה ברמה השבועית או הדו-שבועית משתנה.
אלוף אייל זמיר: אתם יכולים לראות כדוגמה בקפסולות, מתאימים את זה לצרכים המבצעיים – בין אם זה לסד"כים הצה"ליים, למחלקות או לפלוגות – כדי לאפשר ליחידות, בטח היחידות הסגורות והלוחמות, להצליח לתפקד עם ההגבלות הללו.
אלוף אייל זמיר: תארו לעצמכם איך זה לעשות עכשיו תרגיל פלוגה בנהלי קורונה, איך מתדרכים עכשיו את כלל המסגרת, איך לעשות את זה ברמה הגדודית או אפילו החטיבתית.
אלוף אייל זמיר: לכל דבר כזה נתנו התאמות והנחיות והגבלות כדי לאפשר את הדברים הללו, כמובן לגבי הגבלת ההתכנסויות, ושוב, אני לא ארחיב פה על כל אחת מההנחיות.
אלוף אייל זמיר: אנחנו נותנים פה מספר דוגמאות.
אלוף אייל זמיר: לגבי סוגיית המילואים חשוב להגיד שאנחנו ממרס עצרנו את תעסוקת המילואים לגדודי המילואים בצה"ל, ואנחנו כן אפשרנו למסגרות קטנות יותר לעשות חפיפות מילואים.
אלוף אייל זמיר: אנחנו חודש בחודשו בוחנים את הדבר הזה אל מול היקפי התחלואה, ומאוד יכול להיות שאנחנו נחזור חזרה לתעסוקת מילואים כבר בדצמבר.
אלוף אייל זמיר: גם אימוני המילואים, ביטלנו חלק מסוים מאימוני המילואים כדי לצמצם את ההדבקות בתוך צה"ל.
צבי האוזר: אני רוצה לעצור אותך ואני הייתי שמח שבכל עניין שאתה מציג, תציג לנו גם האם שינוי בדפוס ההתנהלות לאור אילוצי הקורונה יצר גם הזדמנויות, האם המשבר, אפשר לראות אותו גם כמשבר בונה.
צבי האוזר: זאת אומרת, האם הוא האיץ תהליכים שהיו צריכים להיעשות אבל עוכבו מסיבות אחרות?
צבי האוזר: האם יש היום הפעלה של כוח, של מפקדות, בעיקר עורף, בצורה יעילה יותר?
צבי האוזר: דווקא איפה הקורונה דחפה אתכם לפתרונות שגם אחריה יישארו, ואתם אומרים, טייבנו את פעילות הצבא?
אלוף אייל זמיר: אני אתן את הדוגמה שעולה פה לפורום, ואולי יהיו פה דוגמאות נוספות.
אלוף אייל זמיר: הדוגמה המשמעותית ביותר בהזדמנות היא סוגיית גם מה שאנחנו עושים ממש כרגע, היכולת שלנו לבצע דיונים מרחוק.
אלוף אייל זמיר: צה"ל פרוס על פני כלל מדינת ישראל, היקפי השעות שאנחנו השקענו הרבה מאוד, בטח במפקדות, ביחידות המטה אבל גם המפקדים בהגעות לדיונים - - - לייצר שיחות ועידה, מפגשי ועידה, אפילו כנסים ברמה המטכ"לית.
אלוף אייל זמיר: בשבוע הבא יש כנס של הרמטכ"ל עם כלל הפורום המבצעי, הכנס הזה עובר בזום – לא בזום, ב-VC מבצעי כמובן – באופן מלא.
אלוף אייל זמיר: שדרגנו את יכולות התקשוב שלנו, זה מאפשר לנו לחסוך הרבה מאוד משאבים ולעבוד בצורה מקוונת יעילה יותר.
אלוף אייל זמיר: זה נכון גם להכשרות, נכון כמובן לכלל דרגי הפיקוד, אז בהיבט הזה בהחלט הזדמנות שאנחנו נאמץ אותה גם להמשך.
צבי האוזר: בעניין הזה, סגן הרמטכ"ל, אני פונה אליך.
צבי האוזר: אני הייתי ממנה אדם או מישהו, גוף או צוות, שיעשה עבודת מטה ויעבור במסרקות בכל אותם מקומות שאילוצים יצרו שיפורים, למען יישארו.
צבי האוזר: זו גם תורה שצריך להבין אותה וגם דברים שאסור לפספס אותם, וכארגון שהוא ארגון לומד, יכול להיות שבמקטעים מסוימים אפשר לעשות שיפורים או יש פריצות דרך ועם עוד דחיפה קטנה אפשר להגיע לתוצאות יותר טובות.
צבי האוזר: זה ממש ניסוי באש חיה, מה שנקרא, ב-live.
צבי האוזר: במשברים כאלה, גם ארגונים משתנים ונבנים ובונים, ושווה גם לרכז עבודת מטה שמסתכלת על כל צד השיפור בראייה כוללת.
אלוף אייל זמיר: אני מקבל את זה לגמרי.
אלוף אייל זמיר: צריך להגיד, יש פה שינוי תרבותי גדול מאוד שאנחנו להבנתי רק בתחילתו ויש פה הזדמנויות גם.
אלוף אייל זמיר: אני כן רוצה להדגיש פה כמפקד, בסופו של דבר אין כמו מגע אנושי, להסתכל לבן אדם בעיניים ולדבר איתו.
אורנה ברביבאי: מגע אנושי בריחוק.
אלוף אייל זמיר: אין כמו המגע האנושי הפיקודי המנהיגותי, אבל בהחלט מתפתחת פה היכולת להשתמש בטכנולוגיה, כולל טכנולוגיה מרחוק, כדי לשפר את התהליכים שלנו.
אלוף אייל זמיר: זה נכון לקורסים, זה נכון להכשרות, זה נכון לאנשי המילואים שלנו.
אלוף אייל זמיר: חלק גדול מאוד ממנו בכלל לא צריך להגיע ליחידה, אפשר לבצע תהליכים של הכנה, של מוכנות, של קורסים, חלק מהקורסים שלנו, דרך המערכות התקשוביות, ואנחנו כמובן ממשיכים להתמודד עם כל הסוגיות של ביטחון מידע אבל זה לא משהו שאמור לעצור אותנו.
אלוף אייל זמיר: יש עוד לא מעט תהליכים של התייעלות ואני בהחלט, צביקה, מקבל את ההמלצה שלך ואנחנו מיישמים אותה, של בדיקת ההזדמנויות וקבוצה שלמה של אנשים עוסקת בזה כל הזמן כדי לראות איך אנחנו מנצלים את ההזדמנות ומשפרים את התהליכים שלנו, וגם את התרבות שלנו.
אלוף אייל זמיר: זה עולה בהחלט בשיחות שלי עם מפקדים, פחות מטרידים אותנו, פחות קוראים לנו, פחות נסיעות, יותר מיקוד במשימות שלנו ואלה בהחלט דברים שיש להם גם יתרונות.
אורנה ברביבאי: סגן הרמטכ"ל, אני רוצה בבקשה לשאול שתי שאלות.
צבי האוזר: יש פה שאלה מחברת הכנסת ברביבאי.
אלוף אייל זמיר: נמרוד, מפקד מיטב.
אל"מ נמרוד ארזואן: (שקף: כללי).
אל"מ נמרוד ארזואן: אנחנו בפתחו של גיוס נובמבר שהוא גיוס שלישי בצל הקורונה.
אל"מ נמרוד ארזואן: התחלנו ממרס במה שנקרא היתקלות, את גיוס אוגוסט עשינו כבר אחרי הפקת לקחים, וגיוס נובמבר ממשיך באותו וקטור.
אל"מ נמרוד ארזואן: במהלך הגיוס הזה, בשבעה שבועות התגייסו כ-10,000 חיילות וחיילים והגיוס הזה מתקיים במקביל לכל הליכי הצו הראשון, הגיבושים והמיונים שקורים בכלל יחידות צה"ל.
אל"מ נמרוד ארזואן: אפרופו ההתאמות, יש פה התאמה אדירה והתייעלות אדירה בכל מה שקשור בממשק עם המלש"בים – הליכי מיון שקורים מרחוק חוסכים זמן יקר גם למלש"בים וגם למראיינים, חוסכים נסיעות, חוסכים הרבה מאוד דברים ולא פוגמים באופן שבו אנחנו מקיימים את המיון ובאפקטיביות שלו.
אל"מ נמרוד ארזואן: תהליכי צו ראשון שהם מאוד מאוד מותאמים ומקצרים בזמן של המלש"ב בלשכה.
אל"מ נמרוד ארזואן: כל תהליך אימות הנתונים, הכול היום קורה דיגיטלית בשאלונים, ברשת, המלש"ב ממלא וחוסך את הזמן שלו בלשכה, ועוד הרבה מאוד דברים שקורים מרחוק.
אל"מ נמרוד ארזואן: לצד זאת, כפי שהציג סגן הרמטכ"ל, יש מקומות שבהם אנחנו מבצעים פעילות שהיא אחד על אחד, בעיניים, כדי לוודא שהתהליך הוא נכון ומדויק.
אל"מ נמרוד ארזואן: הליך הגיוס, הוא מותאם להנחיות מלשכת הגיוס ועד הפינוי ליחידות ואנחנו עושים מאמץ הסברה ענק ברשתות החברתיות ובכל מה שקשור לנהלי התשאול.
אל"מ נמרוד ארזואן: אפשר לראות פה דוגמה לסרטון שהפצנו בשבוע האחרון, זכה לסדר גודל של כ-70,000 צפיות בפחות משבוע (הקרנת סרטון למתגייסים).
אל"מ נמרוד ארזואן: (שקף: אתרי הגיוס).
אל"מ נמרוד ארזואן: מבחינת ההתאמות באתרי הגיוס, לשכת גיוס תל השומר שהייתה קולטת לתוכה כ-500 מתגייסים ביום ועוד בני משפחה, מפאת ההתקהלות שזה יצר, פוצלה לשלושה תתי לשכות: לטרון, יהוד והכפר הירוק.
אל"מ נמרוד ארזואן: אנחנו קוראים להורים לא להגיע ליום הגיוס ולהיפרד כבר מהבית.
אל"מ נמרוד ארזואן: אנחנו מקיימים תהליכי אכיפה וסדר באתרים בלשכות הגיוס על ידי משטרה צבאית, ואיפה שנדרש גם משטרת ישראל.
אל"מ נמרוד ארזואן: ההובלות צומצמו לעד 28 מתגייסים על אוטובוס והמלש"בים מתושאלים בעלייה לאוטובוס וכשהם מגיעים ללשכה וגם כשהם מגיעים אל תוך שרשרת החיול.
אל"מ נמרוד ארזואן: (שקף: שרשרת החיול ומתחם הקליטה).
אל"מ נמרוד ארזואן: בשרשרת החיול יש תשאול חוזר וגם כאן אנחנו מזהים שאנשים שהגיעו ודיווחו אחת ללשכת הגיוס, מגיעים לשרשרת ומדווחים אחרת ואנחנו מבטלים את הגיוס שלהם ומשלחים אותם הביתה.
אל"מ נמרוד ארזואן: בכל מקום שיש לנו ספק אנחנו נוקטים בגישה זהירה.
אל"מ נמרוד ארזואן: אנחנו מתזמנים את הכניסה של האוטובוסים על מנת לא ליצור עומסים בתוך רחבת הגיוס.
אל"מ נמרוד ארזואן: יום הגיוס שלנו הצטמצם לעד 600 ביום גיוס, מימים של 900 עד 1,000.
אל"מ נמרוד ארזואן: זה גוזר עלינו תהליך ארוך יותר וממושך יותר של הגיוס אבל בהחלט בטוח ופחות צפוף.
אל"מ נמרוד ארזואן: כל האנשים שנכנסים לשרשרת הם בהיקפים קטנים הרבה יותר, השרשרת כולה משולטת ויש הרבה מאוד הכוונה וסדר, אנחנו הקמנו הרבה מאוד עמדות הצללה וקירוי במתחמים כדי שאנשים יוכלו להמתין בצורה מוצלת ונעימה.
אל"מ נמרוד ארזואן: צריך לומר שבהזדמנות הזאת גם קיצרנו את משך החיול מ-4.5 שעות ל-3.5 שעות, כך שזה מאפשר לנו לפנות את האנשים ליעד שלהם בצורה מהירה.
אל"מ נמרוד ארזואן: יש כאן דוגמאות איך נראית שרשרת החיול ואיך נראים כל המתחמים.
אל"מ נמרוד ארזואן: בגדול, גיוס נובמבר גם הוא יעזור לצה"ל לשמור את הרציפות התפקודית ובעיקר לשמור על האנשים שמגיעים להגיע בטוחים, בריאים ובצורה מלאה.
אלוף אייל זמיר: מלכי, רמ"ח לוגיסטיקה.
צבי האוזר: רק הערה אחת.
אורנה ברביבאי: אפשר לשאול?
אורנה ברביבאי: שלום, חברים.
אורנה ברביבאי: אני לא יודעת אם אתם רואים אבל אני רואה אתכם, תמיד טוב לראות אתכם.
אורנה ברביבאי: אני רוצה לשאול לגבי תובנה מערכתית שלכם באשר לאופן שבו הקורונה צריכה להתנהל ברמה הלאומית.
אורנה ברביבאי: בסוף, הבאתם את התשתיות שצה"ל יודע להילחם מול אויב ותרגמתם אותן להתמודדות מול נגיף חמקמק, ואתם מציגים יכולת טובה להתמודד עם זה.
אורנה ברביבאי: אני לא יודעת, נראה את התוצאות בהמשך, אבל לפחות לעת עתה זה נראה שיש לכם אחיזה בדרך שבה אתם מנהלים את הצבא.
אורנה ברביבאי: ואני תוהה אם יש איזו תובנת מערכת שאפשר לתרגם אותה או לקחת אותה קדימה לרמה הלאומית ולהגיד: יש פה איזו יכולת שנכון - באינטגרציה של הנתונים, בדרך שאתם מפיקים אותם, בטכנולוגיה אולי - ללמוד ממנה משהו ברמה הלאומית.
אורנה ברביבאי: זה דבר אחד.
אורנה ברביבאי: והשאלה השנייה, כדי לא לחזור שוב, היא לגבי אנשי מילואים.
אורנה ברביבאי: אני מקבלת פניות מאנשי מילואים וממשפחות של אנשי מילואים, ששואלים אותי איך הם יכולים להבטיח את הבריאות של המשפחה כאשר איש המילואים יוצא לצבא, האם הוא מביא איתו את הנגיף לצבא, וכאשר הוא חוזר הביתה אם אפשר לוודא שהוא לא מדביק משפחה בנגיף שהוא חלה במהלך השירות, מה ההנחיות שלכם בעניין הזה?
אלוף אייל זמיר: אנחנו לא רואים אתכם היטב, אתם נראים מרחוק, אבל הקול הוא קולה של אורנה ברביבאי, נכון?
אורנה ברביבאי: אהלן יקירי, מה נשמע?
אלוף אייל זמיר: בסדר.
אלוף אייל זמיר: טוב לשמוע אותך, אורנה.
אלוף אייל זמיר: לגבי הרמה הלאומית, אנחנו במסגרת הדיון הפתוח הזה, כפי שאני מבין, לא נתבקשנו להתייחס לרמה הלאומית אלא להתייחס פנים-צה"ל, אז אני בהחלט מזמין אולי פורום יותר מצומצם כדי לשאול את השאלות האלה, אבל באופן כללי אני כן אגיד לך, כפי שאמרתי בתחילת דבריי, ויש לנו גם במסגרת הזמן שנותר לנו עוד רבע שעה ואנחנו ערוכים להציג לכם בהמשך את הפעילות הענפה שלנו במרחב האזרחי.
אלוף אייל זמיר: בהחלט משימה מרכזית שלנו, אחד זה קטיעת שרשרת ההדבקה, ושתיים זה סיוע לרשויות המקומיות.
אלוף אייל זמיר: אני חושב שכתובנה כללית, הסיפור של הרשויות המקומיות כמוקד של קבלת עוד ועוד סמכויות ושהן קרובות לאזרח ויודעות לתת מענה מיידי, זמין, נגיש, תוך אבחון ספציפי, זה כיוון שהולכים אליו, בעיניי הוא כיוון נכון, ונכון להמשיך לעודד אותו.
אלוף אייל זמיר: זה נכון גם למאמצי הבדיקות, גם למאמצי האכיפה וגם למאמצי ההסברה.
אלוף אייל זמיר: זה ברמה הלאומית, ובסך הכול יש פה פעילות אני חושב רחבה, גם שלנו באמצעות היקל"רים, גם של משרד הביטחון, באמצעות פרויקט אנשי חיל עם תקציבים שהולכים לרשויות המקומיות וגם מערך קטיעת שרשרת ההדבקה שלנו, כולל יכולת לרשויות מקומיות לעשות בדיקות.
אלוף אייל זמיר: לגבי אנשי המילואים, צריך להגיד שזה נמצא כל הזמן לנגד עינינו, אנחנו בהחלט עוקבים ומבינים שכל מה שקורה בקו האזרחי, כולל אני חייב לציין, בעיות כלכליות שחלק מהאנשים נתקלים בהן וחלק מהשיקולים שלנו בגיוס או באי גיוס אנשי המילואים.
אלוף אייל זמיר: כמובן, צה"ל – אני חייב להגיד את זה פה – מייחס חשיבות רבה למערך המילואים.
אלוף אייל זמיר: צה"ל צריך את מערך המילואים, מערך המילואים הוא מערך חיוני ביכולת של צה"ל לבצע את משימותיו, גם בשגרה, גם במעבר משגרה לחירום, ובוודאי בוודאי בחירום.
אלוף אייל זמיר: לכן, אנחנו צריכים להמשיך לגייס אותם, אנחנו צריכים להמשיך לאמן אותם, לשמור על הכשירות שלהם.
אלוף אייל זמיר: עם זאת, כדי לצמצם את הלחץ על אנשי המילואים כי אנחנו מבינים שחלקם נמצאים בלחץ – גם סטודנטים, גם אנשים שאיבדו את פרנסתם – בהחלט צמצמנו את הגיוסים השנה, בעיקר גדודי מילואים שהיו אמורים להגיע לתעסוקות מבצעיות, כדי לא לגרום להדבקה שלהם קודם כול, כדי שלא יגיעו לצה"ל, יידבקו כתוצאה מהפעילות שלהם ויחזרו הביתה כשאנחנו הגורם להדבקה.
אלוף אייל זמיר: במקומות שבהם אנחנו מגייסים אנשי מילואים אנחנו עושים את זה תחת כללים מאוד מחמירים של בדיקות, של "קלירנסים", וכמובן כל איש מילואים שמראש מדווח על תסמין, על בעיה או על פער כלשהו, אנחנו נימנע מהגיוס שלו וכמובן כשהם מגיעים אלינו אז הם כפופים לכל ההנחיות וההוראות שלנו, כולל אימונים בקפסולות מאוד מצומצמות, ככה שאם כבר יש התפרצות אז ההתפרצות תהיה בתוך המחלקה או מקסימום בתוך פלוגה ולא תתפשט הלאה לתוך גדוד מילואים.
אורנה ברביבאי: ומדיניות לגבי השחרור?
אלוף אייל זמיר: צריך להגיד שלשמחתי הרבה, עוד לא היו לנו התפרצויות גדולות ביחידות של אנשי מילואים.
אלוף אייל זמיר: בכל מקרה, לגבי השחרור אני עומד על זה פה, גם כשקרו לנו מקרים, לדוגמה במר"ם 36, שמספר אנשי מילואים נדבקו שם, אנחנו ממשיכים להיות אחראים עליהם.
אלוף אייל זמיר: אנחנו לא משחררים אותם ממילואים, אנחנו מקבלים עליהם אחריות מלאה עד גמר תקופת הבידוד שלהם או עד גמר תקופת ההחלמה שלהם, הם נשארים תחת צו המילואים ואנחנו כמובן מקבלים עליהם אחריות מלאה ולא משחררים אותם עד שהם מסיימים את התהליך.
אורנה ברביבאי: סגן הרמטכ"ל, אם איש מילואים, לפני שהוא משתחרר ממילואים והולך לביתו, רוצה לעשות בדיקת קורונה כדי לשלול היתכנות להדבקה, האם יש מדיניות לגבי זה?
אורנה ברביבאי: מה אנחנו אמורים להגיד להם?
אלוף אייל זמיר: בכל מקום שבו תהיה בקשה כזאת, אנחנו קודם כול ניענה לה.
אורנה ברביבאי: זו תשובה בהחלט טובה.
אלוף אייל זמיר: אני רק רוצה לציין, אורנה, שאם איש המילואים מגיע לחמישה ימים והוא נדבק ביום או ביומיים האחרונים שלו, לא בטוח שבדיקה ביום השחרור שלו תעזור כי את הדברים אפשר לגלות בין חמישה לשבעה ימים.
אורנה ברביבאי: בסדר, זה ברור.
אורנה ברביבאי: אני שואלת לגבי מדיניות הבדיקות.
אורנה ברביבאי: מה שהפתיע אותי פה שאמרת, שאם הוא חלה, בעצם אתה לא סוגר לו שמ"פ עד ההבראה שלו, שזה בהחלט מרחיק לכת.
אורנה ברביבאי: כל הכבוד.
אלוף אייל זמיר: כולל בידוד.
קריאה: כולל מבודדים.
אורנה ברביבאי: כולל בידוד.
אורנה ברביבאי: זאת אומרת, מול מקום העבודה, המימון הוא בשירות מילואים פעיל.
אלוף אייל זמיר: שירות מילואים פעיל, לגמרי.
אלוף אייל זמיר: זה אחריות שלנו, זה חובה שלנו - -