GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ארי סינגר: לכן אני מתרחק מהשיח הזה של אנחנו והם.
ארי סינגר: בצבא זה מערך, מערך מילואים ומערך סדיר הם מערכת מבצעית אחת.
ארי סינגר: זו נקודה אחת.
ארי סינגר: עלה פה הנושא של הקורונה, חבר הכנסת דיכטר שאל.
ארי סינגר: כפי שהעיר ראש אכ"א נכון, כשיש סגר, לא שייך להתחיל לגייס יחידות מילואים, בוודאי לא לתעסוקות ובמידה מסוימת גם לא לאימונים.
ארי סינגר: אבל קורס מפקדי פלוגות וקורס מפקדי גדודים התקיימו כרגיל עם ההתראות של הקורונה.
ארי סינגר: רח"ט תומכ"א דיבר על אימוני כשירות פרט.
ארי סינגר: שם יחסית קל להתאמן בתנאי קורונה, ראיתם את זה בסרט.
ארי סינגר: הדבר השני, אנחנו יודעים להתאים את תרגילי הגדוד לקורונה, גם את זה ראיתם בסרט, ששניהם צולמו ביום חול בזמן של הקורונה.
ארי סינגר: אני רוצה לדבר על כמה דברים שלא יכולתי לדבר עליהם כשהייתי פה לפני שנתיים ב-2018 ולראות את הווקטור.
ארי סינגר: אני אגיד בהמשך ואני אגיד גם עכשיו כדי להיות ברור: צריכים להתאמן יותר.
ארי סינגר: כשאנחנו מדברים על מקצועיות, ערך המקצועיות הוא לא לקבל 100 במבחן – אחד המנצחים נמצא פה עכשיו בחדר, חבר הכנסת אלעזר שטרן – המקצועיות היא לא 100 במבחן אלא חתירה לשיפור מתמיד.
ארי סינגר: זו המקצועיות ואת זה אנחנו צריכים לוודא, אנחנו בקומה המטכ"לית ואתם כמבקרים של הצבא, שאכן זה קורה.
יאיר גולן: לא מספיק להגיד.
יאיר גולן: צריך להגיד כאן בחדר הזה מהו הסטנדרט.
יאיר גולן: הסטנדרט שהיום קבוע בצה"ל, גם אחרי ועדת רוני נומה, הוא סטנדרט נמוך שלא מאפשר שמירת כשירות.
יאיר גולן: כדי לשמור כשירות מילואים, לעניות דעתי הדי מבוססת, זה לא פחות משבועיים אימון בשנה.
יאיר גולן: בלי זה אין כשירות.
יאיר גולן: לא רק שאין כשירות, גם אין לכידות יחידתית.
יאיר גולן: הרי זה לא רק המקצוענות, זה גם היכולת לבטוח במפקד שלך ובחברים שלך.
יאיר גולן: בשביל זה חייבים ליצור איזשהו פרק זמן שנמצאים ביחד.
יאיר גולן: שבועיים בשנה זה סטנדרט קבוע בעולם.
יאיר גולן: תבדקו בצבא האמריקאי, הם לא יורדים מתחת לשבועיים אימון בשנה ליחידה שלא יוצאת לתעסוקה, לא באפגניסטן ולא בעירק.
ארי סינגר: טוב.
ארי סינגר: אני רוצה להגיד כמה שינויים שקרו בשנתיים האחרונות.
ארי סינגר: דבר ראשון, קורס קציני תומכי לחימה.
ארי סינגר: יש מחסור ביכולת להזין את מערך המילואים.
ארי סינגר: הקורס הזה לוקח חיילים עם ותק במילואים - - - זיקה למקצוע האזרחי שלהם ונותן להם את הקרדיטציה.
ארי סינגר: זה לא Under-job training.
ארי סינגר: עושים את זה בקורס, מקבלים על זה הסמכה, לא דרגות ייצוג אלא דרגות שהם קנו בזכות.
ארי סינגר: זה התפתח מאוד וזה הווקטור שאנחנו רוצים להמשיך בו.
שמואל לטקו: כמה זמן זה הקורס?
ארי סינגר: שבעה שבועות.
ארי סינגר: מגמות של לוגיסטיקה, חימוש, יש גם מגמת עורף ויש לפעמים מגמת תקשוב.
שמואל לטקו: שבעה שבועות והוא קצין לכל דבר ועניין.
אלעזר שטרן: יש לזה גיל מינימום?
ארי סינגר: לא זוכר.
אלעזר שטרן: אחרת מישהו שלא התקבל - - -
ארי סינגר: דבר נוסף שהשתנה באופן מהותי בשנתיים האחרונות זה בית ספר לפיקוד ושליטה.
ארי סינגר: פעם מ"פ היה הולך למפקדת חטיבה והיה משתלב באיזשהו מקצוע כזה או אחר.
ארי סינגר: כבר לא.
ארי סינגר: לא מ"פ, לא מג"ד.
ארי סינגר: אתה יכול להיות המג"ד הטוב ביותר בעולם, כשתלך להיות קצין אג"ם אוגדה, תעבור קורס; ראש מטה, תעשה קורס.
ארי סינגר: הכיוון הוא להעלות את המקצועיות.
ארי סינגר: הדבר השלישי הוא המיקוד בכשירויות פרט.
ארי סינגר: כל שלושת הדברים האלה קורים היום.
ארי סינגר: כשמדברים על תוכנית האימונים, מדברים על העצמת המגמה הזאת.
ארי סינגר: זה קורה ואנחנו אחרי אבחון גדול מאוד.
ארי סינגר: אני מסכים לדברי חבר הכנסת יאיר גולן, רק אשנה מעט במינוח.
ארי סינגר: להיות מקצועי, יותר מקצועי, אתה חייב את השבועיים.
ארי סינגר: מקצוענות זו קומה נוספת.
אורנה ברביבאי: סיכום.
ארי סינגר: לסיכום, אני חוזר על מה שאמרתי.
ארי סינגר: תמונת המצב ברורה לנו היטב, יש תוכנית.
ארי סינגר: היכולת ליישם את התוכנית תלויה בתקציב.
ארי סינגר: אני כבר אומר שיש לא מעט דברים שאפשר לשפר גם בלי כסף, להוציא יותר תפוקות מהתשומות הקיימות.
ארי סינגר: אני רוצה לסיים בתמונה מאיזושהי מדינה קצת יותר גדולה מישראל שמערך המילואים ב-National Guard ביחד, הוא קטן יותר ממערך המילואים.
ארי סינגר: אם הייתם נכנסים לפני שנה לאתר של ה-National Guard הייתם רואים את המודעה הזאת: Get up to 20K dollars to serve in your community – קבל 20,000 דולר.
ארי סינגר: הפסקתי להראות את זה בהרצאות כי אומרים: תגיד לי איפה נרשמים.
ארי סינגר: זה דף הפתיחה.
ארי סינגר: לעומת זאת, אם תיכנסו היום לאתר של ה-National Guard, אתם תראו משהו אחר לחלוטין.
ארי סינגר: אתם תראו: Take on your legacy.
ארי סינגר: כלומר, תבנה מורשת.
ארי סינגר: אני לא מזלזל בתגמול, חס ושלום, ובוודאי לא בהוגנות – אני איש מילואים, כולכם מכירים אותי – בסוף, החשיבות היא זה ההוקרה שמתחלקת לשניים: הוקרה מקצועית, זה ביטוי גם במשימות שאתה מקבל, בציוד אתה מקבל והוקרה על עצם השירות.
ארי סינגר: כמובן שהתגמול הוא ביטוי להוקרה ואני לא מזלזל ויש לי מה לענות, כמובן, לקרן "בהצדעה" ולכול.
ארי סינגר: אבל באבחנה בין העיקר לטפל, באמת אנחנו צריכים להתמקד בעיקר שזו הכשירות ותחושת המסוגלות תוך בניית האמון.
אורנה ברביבאי: תודה לך.
אורנה ברביבאי: ראש אכ"א, רח"ט תומכ"א, יש לכם התייחסות לנאמר על-ידי העמותות?
שמואל לטקו: הרבה שאלות העלה אבי.
אורנה ברביבאי: הוא לא ישאל עוד פעם, הם אמורים לתת תשובות.
אמיר ודמני: אני אתייחס לשתי נקודות שדיבר עליהן אבי.
אמיר ודמני: אחת, לגבי הרבה מאוד הצעות שהוא העלה בעולם הטיפול, התגמול וההוקרה.
אמיר ודמני: אמרתי ואני אחדד כי כנראה שלא הבהרתי מספיק טוב, הדברים האלה נמצאים בתוך העבודה.
אמיר ודמני: חלק ניכר מהם בתוך העבודה הצה"לית וכשאנחנו נסכם את העבודה, גם בהתאם לתקציב שיהיה ברשותנו, אנחנו ניתן את הפתרונות.
אמיר ודמני: יש הרבה מאוד דברים שנמצאים בעבודה מתקדמת מאוד.
אמיר ודמני: זה דבר ראשון.
אמיר ודמני: הדבר השני, אמרתי שהרמטכ"ל הגדיר את מדדי הכשירות וכתוצאה מזה כבר נגזרה תוכנית ששמה את נושא הכשירות והאימונים במקום אחר מאשר ב-2020.
אורנה ברביבאי: אני מנצלת את ההזדמנות שהאוזר נתן לי את השרביט לנהל את הישיבה ואני אומרת במקומו כי אולי הוא לא יגיד, שאנחנו כוועדת חוץ וביטחון צריכים לעקוב אחרי התוכנית שאתם מציגים בפילוח מפורט כי אני מזהה את ועדת חוץ וביטחון כוועדה שאמורה לפקח על זה ולכן יש משמעות וחשיבות לעניין.
אורנה ברביבאי: אנחנו עוד נבקש בהמשך הדרך.
מתן כהנא: ראינו שהדעות חלוקות בין 103 עד 140 אלף איש בשירות מילואים פעיל.
מתן כהנא: כלומר 20 יום בשלוש שנים.
מתן כהנא: רוב המילואימניקים שאני מכיר עושים הרבה הרבה יותר מזה.
מתן כהנא: אני לא מצליח לקבל נתונים של מה מרכז המאסה של האנשים שעושים הרבה ימי מילואים.
מתן כהנא: נניח, כמה עשרות אלפי אנשים עושים 30 מים בשנה.
אמיר ודמני: הצגתי את זה בהתחלה.
אמיר ודמני: אמרתי שלוחם חי"ר - - -
יאיר גולן: 24.5% זה מה שהצגתם.
יאיר גולן: 24.5% הם משרתי מילואים פעילים שעושים 20 ימי שמ"פ בתקופה של 3 שנים.
מתן כהנא: זה כלום.
אמיר ודמני: גם הצגתי את זה בחתך של מערכים.
אמיר ודמני: אמרתי שלוחם חי"ר מבצע בממוצע 13 ימים; איש צוות אוויר מבצע בממוצע 21 ימים.
עוזי דיין: הוא שואל מהי ההתפלגות.
עוזי דיין: כמה יש שעושים 30 ימים ויותר.
מתן כהנא: כמה יש שעושים 30 ימים בשנה?
מתן כהנא: כמה יש שעושים 40 ימים בשנה?
אמיר ודמני: אני יכול להציג את זה.
אמיר ודמני: לא הבאתי את זה איתי, אבל אני יכול לשלוח.
מתן כהנא: אשמח לקבל את התשובות האלה.
מתן כהנא: אני מעריך מאוד את אלה שעושים 20 ימים ב-3 שנים – בינינו, זה לא המון, זה אפילו מעט מידי כמו שכל המלומדים אומרים פה.
מתן כהנא: מעניין אותי לדעת כמה באמת עושים 30 ימים בשנה.
אלעזר שטרן: ביחס למה שאמר מתן, אני חושב שאיש צוות אוויר לא נכון להשוות אותו ללוחם חי"ר אלא למ"פ או למג"ד חי"ר.
אמיר ודמני: לא השוויתי.
אלעזר שטרן: מתן חשב.
אלעזר שטרן: אני רוצה להגיד שזה לא אקוויוולנטי.
מתן כהנא: האמת שפחות מטריד אותי אנשי צוות אוויר עכשיו.
אורנה ברביבאי: צבי, ניצלתי את היעדרותך כדי להתחייב שנקרא לצבא להציג את הפילוח ואת הנתונים של שירות המילואים ואת המעקב אחרי התוכנית שהם אמרו שהם בונים.
אורנה ברביבאי: לעניין הקורונה תתייחסו ואז נפתח את זה לחברי כנסת.
אורנה ברביבאי: אני מבינה שאתה לא להעלות בזום?
אורנה ברביבאי: פנו אלינו, יש אנשים שממתינים.
צבי האוזר: יש פה חברי כנסת.
אורנה ברביבאי: אז ההתייחסות שלכם לעניין הקורונה ואחרי זה – חברי הכנסת.
מוטי אלמוז: אני אגיד שלושה דברים, אחד מהם על הקורונה.
מוטי אלמוז: קודם כל, זה לפרוטוקול, למרות מה שאמרנו קודם על הכשירות שפורקה אוגדה בצה"ל, אז אני אומר לפרוטוקול שלא פורקה שום אוגדה בצה"ל.
מוטי אלמוז: נאמר פה קודם שפורקה אוגדה בצה"ל.
מוטי אלמוז: לא פורקה בצה"ל שום אוגדה, אולי להיפך.
מוטי אלמוז: זה אחד.
מתן כהנא: אני לא חבר ועדת חוץ וביטחון, אבל אני מקבל מבריק כל יום מידע.
מתן כהנא: אני מוטרד מאוד מאוד.
שמואל לטקו: נקיים בנושא המוכנות - - -
אורנה ברביבאי: קדימה.
מוטי אלמוז: הדבר השלישי הוא הקורונה.
מוטי אלמוז: כמו בכל מצב חירום המילואים נקראו גם הפעם.
מוטי אלמוז: חלק בצורה מסודרת, חלק בצורה פחות מסודרת, כמו שנאמר פה קודם.
מוטי אלמוז: אנחנו במצב שבו אנחנו מייצבים את המערך עכשיו.
מוטי אלמוז: אנחנו בתוכנית שבה נדע מראש מה אנחנו מגייסים.
מוטי אלמוז: מאחר ויש בתוך מערך המילואים הרבה מאוד אנשים שהם מומחי תוכן, מצאנו חלק מהם, אנשים ספציפיים מאוד שהזעקנו אותם מעכשיו לעכשיו.
מוטי אלמוז: זה הסיפור של הקורונה.
מוטי אלמוז: אנחנו מבינים שזה לא סיפור לשבוע, חודש, חודשיים הקרובים.
מוטי אלמוז: זה מאמץ גדול מאוד של הרבה מאוד אנשים מומחים בתחומם.
מוטי אלמוז: נערכנו לזה ואנחנו נעזרים בהם גם ברשויות המקומיות ובעוד במאמץ ארוך.
מוטי אלמוז: הם חלק משמעותי מהמאמץ הזה.
אורנה ברביבאי: האם ברור לכם שנושא הפעלת אנשי המילואים צריך להיות ברגישות לגבי צבא במדינה דמוקרטית והעובדה שהם לא צריכים להיות במשימות שנוגעות - - -
מתן כהנא: את זה גם אמרת בהתנתקות, אם כבר נכנסים לפוליטיקה?
אורנה ברביבאי: אתה רוצה שנתחיל עכשיו את הדיון הזה?
אורנה ברביבאי: לא כדאי לך.
מתן כהנא: אם את פותחת, אז בואי נתחיל.
אורנה ברביבאי: לא כדאי.
עוזי דיין: אני גם לא מסכים עם העיקרון.
עוזי דיין: זה נכון לחיילים בכלל, לא דווקא לאנשי מילואים.
אורנה ברביבאי: אבל הדיון פה הוא מילואים.
מוטי אלמוז: הרגישות להפעלה ברורה לנו.
מוטי אלמוז: אני חושב שגם ארי ציין את העובדה שאנחנו נמצאים במתכונת הפעלה שבה אנחנו רגישים מאוד למה שאנחנו שולחים את האנשים למשימות.
צבי האוזר: נפתח לדיון של חברי הכנסת.
צבי האוזר: חבר הכנסת עוזי דיין, בבקשה, אתה הראשון.
עוזי דיין: כיוון שהנושא עלה כבר בהרבה ועדות וזה יום מאוד חיובי – תודה לשדולה – אני אתמקד רק בדברים שאני חושב שהם חשובים כדי שוועדת חוץ וביטחון תעסוק בהם.
עוזי דיין: דבר ראשון, ביטול קיצור שירות של סדיר.
עוזי דיין: אפשר שיהיו על זה דעות שונות.
עוזי דיין: לדעתי, גם הצבא רוצה את זה, אבל כמובן שזו לא הסיבה.
עוזי דיין: הסיבה היא שזה ממש לא הוגן מול אנשי המילואים.
עוזי דיין: כל עוד מילואימניק אחד משרת בתעסוקה מבצעית, לא צריך לקצר שירות לחיילים סדירים כי זה יוצא שההורים שלהם הולכים לצבא והם לא.
עוזי דיין: כתבתי בעניין זה לשר הביטחון וכתבתי גם אותך, צביקה, אז אני מבקש – אני מניח שזה לא עניין להחלטה כאן וזה אולי גם דיון שלם – ומציע שיצטרפו למכתב הזה, מה עוד שיש פה לא מעט אנשים שכבר כתבו סוג כזה של דוח.
עוזי דיין: דבר שני, יש הצעת חוק שנקראת חוק בתי הלוחם.
עוזי דיין: זה נוגע למילואימניקים, זה יותר נכי צה"ל, אבל מעשית כיום בבתי הלוחם המדינה תומכת ב-16% וכל השאר משולם על-ידי דמי חבר של נכי צה"ל.
צבי האוזר: זה עלה בדיון בנושא של נכי צה"ל.
צבי האוזר: סעיף מפורש.
עוזי דיין: בינתיים אני טיפלתי בזה בהמשך.
עוזי דיין: כרגע זה עומד בגלל שצריכה להיות הסכמה פריטטית על הצעת החוק.
עוזי דיין: אני עכשיו לוחץ את שר הביטחון ואת השר במשרד הביטחון שלא יתנגדו להצעה כל-כך ברורה.
עוזי דיין: אני לא חושב שמישהו צריך להתנגד לה דרך צחצוחי החרבות הפריטטיים.
הדבר השלישי: לדעתי, צריך לאסור את ההקרנה הזאת באיזושהי צורה ומי שרוצה, שיתבע אותנו לדין ולא הפוך.
הדבר השלישי: כיוון שזה היה צריך לעלות השבוע בהצעה של חבר הכנסת אלעזר שטרן וכיוון שזה נדחה, זה יכול גם להידחות.
הדבר השלישי: אני מבקש עמדה של ועדת חוץ וביטחון.
הדבר השלישי: לגבי אימונים, נאמר הכול ואין טעם שאוסיף סתם.
הדבר השלישי: אני רק אגיד שצריך לאשר את גרף האימונים בוועדת החוץ והביטחון.
הדבר השלישי: זה דבר שאנחנו מחויבים לעשות אותו ולא עשינו אותו.
הדבר השלישי: נא להביא את גרף האימונים ודרכו יעלו כל השאלות הנכונות לכשעצמן.
הדבר השלישי: אני לא יודע כי לא הייתי פה כל הזמן, האם דובר פה על חוק העורף?
הדבר השלישי: זה דבר שאני מתכוון להניח אותו.
הדבר השלישי: כל מי שרוצה להיות שותף מהתחלה, יופי.
הדבר השלישי: הוא נושא מעבר לאנשי המילואים, כמובן, נושא יותר רחב ומעמיק, אבל הוא יעשה הרבה סדר לאנשי המילואים.
הדבר השלישי: אחרון חביב, ועדת שרים וועדת מנכ"לים – אני מקווה שתהיה לנו תשובה היום, ואם לא, אז בימים הקרובים.
הדבר השלישי: יעשה פשוט ערוץ מאוד יעיל לטיפול בדברים שעד שהם מגיעים לוועדה וכולי.
הדבר השלישי: תודה רבה לשדולה מצד אחד ולמילואימניקים, למרות שזה לא ביטוי עברי, אז: אחיי גיבורי התהילה.
הדבר השלישי: למתעניינים, זה ביטוי באנגלית – My Glorious Brothers – שהווארד פסט כתב על המכבים בלי שהוא היה יום אחד בארץ.
צבי האוזר: הוא לא הראשון.
צבי האוזר: אלוף במילואים אלעזר שטרן, בבקשה.
אלעזר שטרן: העניין של תנאי השירות של המילואים – תראו, אנחנו טיפלנו בסדיר בדברים שלא האמנו בחיים מבינת השכר בשנים האחרונות.
אלעזר שטרן: כל הסיפור של כוח אדם זה משהו שהמדינה מעמידה לרשות הצבא.
אלעזר שטרן: זו לא בעיה של הצבא אם מתגייסים יותר חרדים או פחות.
אלעזר שטרן: זה אנחנו גלגלנו את זה פה בתוך הוועדה כאילו זו בעיה של הצבא.
אלעזר שטרן: זו בעיה שהמדינה צריכה לטפל בה.
אלעזר שטרן: כמו שהמדינה לא שולחת את הצבא ללכת לעבוד בשביל תקציב הביטחון, היא גם לא צריכה את החיילים.
אלעזר שטרן: העניין הזה של חיילי המילואים הוא עניין שצריך להיכנס דיון מעבר לצבא גם יחד עם משרדי ממשלה אחרים.
אלעזר שטרן: אני לא רוצה להגיד תקציב הקסוגני, אבל יכול להיות.
אלעזר שטרן: אני אומר את זה בגלל שאני חושב שהמצגות שנציג פה יכולות להיות מאוד מעניינות, אין מדד אחד לאיכות מפקדי המילואים.
אלעזר שטרן: אני אומר לכם שאני מוטרד.
אלעזר שטרן: זה גם מתחבר עם ההצעה הזאת של לחבר מילואימניקים שהם יהיו המפקדים.
אלעזר שטרן: אני מציע להשאיר את זה בדיוני שיבוצים והאיכות היא זאת שתקבע.
אלעזר שטרן: האיכות או של קבע או של המילואימניק.
אלעזר שטרן: אבל אחרי שאמרתי את זה, אני חושב שיש ירידה באיכות מפקדי המילואים לאורך השנים.
אלעזר שטרן: זה הולך עם המיעוט המשרת הזה.
אלעזר שטרן: זאת אומרת, כשהמיעוט הולך ומשרת ועל מפקדי המילואים יש עומס יותר גדול מאשר על אותו מיעוט משרת, אז חלק גדול מהמוטיבציה להיכנס לנעלי הפיקוד לא עובדת על כולם.
אלעזר שטרן: אני מכיר את זה, זה תמיד היה ככה ותמיד אנשים עסוקים ודווקא אלה שאנחנו נלחמים עליהם הם גם הטובים באזרחות.
מתן כהנא: רואים שיש רק 89% איוש בקצינים קרביים במילואים.
אלעזר שטרן: זה רק מחזק את מה שאני אומר.
אלעזר שטרן: אחרי זה מתוכם גם מתקדמים.
אלעזר שטרן: הרי אנחנו בדרך כלל מדברים על תפקידי מח"ט.
אלעזר שטרן: מג"ד זה כמעט תמיד צומח - - -
עוזי דיין: אם כי גם זה לא תוצאה מדעית בדיות וההתרשמות שלך יותר חזקה וחשובה מאשר לתת בזה סימנים.
אלעזר שטרן: אני מקבל את זה, אבל אני אומר את ההתרשמות.
אלעזר שטרן: זה אומנם דיון פתוח, אז לא צריך להרחיב בעניין הזה, אבל צריך לדון בזה.
אלעזר שטרן: הדבר האחרון, אני מציע לצבא, אחרי כל מה שאמרתי ושזה אתגר של כולם, ההבדלים בין מפקדים בקבע בתנאי השירות הנלווים חוץ מהשכר לבין מפקדי המילואים, אסור שיהיו בדלתא גדולה כל-כך לטובת משרתי הקבע.
אלעזר שטרן: אני לא רוצה להיכנס פה לשאלה את מי צריך לעטוף יותר בכל הנופשים, המבצעים ובכל מה שנותנים.
אלעזר שטרן: שמעתי שהצבא השנה צמצם גם את הנופשים המקצועיים ללוחמים.
אלעזר שטרן: אני מציע שאת מה שנותר, לתת למפקדי המילואים הקרביים.
אלעזר שטרן: אנחנו באמת מדברים על זה פה כמה שנים ואני חושב שהגענו לשלב של מעדים.
אלעזר שטרן: אתם יודעים שבסוף זה יהיה קצת מדי ומאוחר.
צבי האוזר: רב-אלוף במילואים בוגי יעלון, בבקשה.
משה יעלון: קודם כל, לתת איזושהי פרספקטיבה שלעיתים בתוך הדיונים של הפרטים לא רואים אותה.
משה יעלון: כבר בשנות ה-90 היה דיון האם בכלל נכון שיהיה מערך מילואים.
משה יעלון: היו כאלה שגם כתבו ספרים על זה.
משה יעלון: אמירות על צבא מקצועי וכולי.
משה יעלון: אנחנו רואים שאותו פטנט שבו יש מערך סדיר, חובה וקבע ועתודה של מילואים, במציאות שלנו שהיא גם מציאות של דמוגרפיה צומחת, אני לא רואה לזה תחליף.
משה יעלון: אנחנו נהנים היום מכל העולמות, גם מהעובדה שיש לנו שירות חובה וגם מהעובדה שיש לנו שירות מילואים.
משה יעלון: לכן, כתוצאה מההתפתחויות השונות, פחות ופחות משרתים.
משה יעלון: לא בגלל השתמטות כי לעיתים בדיון הציבורי חושבים השתמטות – זה נובע דווקא מסיבות חיוביות: גדלנו.
משה יעלון: גדלנו.
משה יעלון: הדמוגרפיה אפשרה לנו להקים עוד יחידות סדירות וכל יחידה סדירה, כל גדוד, מחליף 18 גדודי מילואים בשנה.
משה יעלון: זה הביא לכך שבאמת פחות משרתים – אותו מיעוט משרת שדיברתם עליו – אבל הביא גם לתחושה שפעם היינו כמה אנשים באותו בלוק עם המדים על חבל הכביסה, אחר כך הייתי לבד בבלוק, אחר כך הייתי לבד ברחוב ואחר כך לבד בשכונה.
משה יעלון: זה נכון, אבל זה נבע מגידול דמוגרפי, זה לא נבע מהשתמטות.
משה יעלון: בכל אופן, זה עלה כבר מזמן, אתם מכירים את זה.
משה יעלון: יש כאלה שמלווים את זה כבר שני עשורים, את העניין של הצורך לשאת על כפיים את המשרתים כי הם באמת מיעוט משרת.
משה יעלון: פה נעשו לא מעט מהלכים וכל פעם צריך לבדוק את עצמנו מחדש כי תמיד אתה מתייחס להתפתחות, השוואה לסביבה, איך אתה מאפשר לאיש המילואים להרגיש שהוא לא פראייר – מילה חשובה, ערך חשוב בחברה הישראלית – ובוודאי באשר למפקדים.
משה יעלון: עסקנו בזה גם בעניין של מעסיקים שלא יפגעו במי שמשרת במילואים כי למדנו שיש מעסיקים שמראיינים את המועמד לתפקיד ופוסל אותו על זה שהוא במילואים במקום לטפל בזה בדיוק בכיוון ההפוך.
משה יעלון: כנ"ל באקדמיה.
משה יעלון: התמודדנו עם זה באוניברסיטאות.
משה יעלון: אלה דברים שלא עלו היום אבל צריך לשים אליהם לב.
משה יעלון: החברה משתנה ולכן כל הזמן צריך לשים לזה לב ולראות שמשרת המילואים נישא על כפיים והוא לא פראייר והוא לא נפגע מזה שהוא משרת במילואים.
משה יעלון: תפקידנו כאן, גם ברשות המחוקקת וגם ברשות המבצעת, למצוא דרך לשלב יותר צעירים בשירות, בעיקר דרך מסלולי השירות הלאומי אזרחי.
משה יעלון: כשאני מסתכל על מסלולים כמו פיקוד העורף, יכולים לשרת שם כאלה שהם בשירות לאומי אזרחי ועוד מקצועות שונים.
משה יעלון: זה ייתן מענה גם לקיצור השירות שהוא עובדה.
משה יעלון: לא שמחתי על הקיצור בתור שר ביטחון, אבל זו עובדה ופה ניתן למלא את השורות על-ידי יצירת מסלולים שהצבאי הוא המועדף ואחר כך יש שירות לאומי שהוא הצלה, פיקוד עורף וכולי ובסוף גם חברתי, אבל זה יכול למלא מעט מהשורות שחסרות כתוצאה מקיצור השירות ולהוריד נטל, עומס מהמילואים.
עוזי דיין: אתה אומר שזה לא אפשרי כבר או שאתה לא בעד?
משה יעלון: אפשר לדון, אני תמיד בעד.
משה יעלון: לא הייתי אף פעם בעד קיצור השירות, אבל כרגע זה במידה רבה להחזיר איזשהו שד לבקבוק.
עוזי דיין: אני לא מדבר על שינוי רטרואקטיבי.
עוזי דיין: אני אומר לא לבצע את החודשיים האלה.
משה יעלון: נדון על זה במקום אחר.
משה יעלון: לעניין האימונים חשוב לי להגיד – אני עוד עשיתי שנתיים מילואים לפני שחזרתי לקבע ועשיתי כ-60-50 שיום בשנה.
משה יעלון: חודש וקצת תעסוקה מבצעית ועוד 3 שבועות אימון.
משה יעלון: ברור לנו שיש פה כמה אילוצים: גם חוק המילואים ובעיקר התקציב.
משה יעלון: יום מילואים הוא ההוצאה הכספית הגדולה על אדם בשירות בצה"ל.
משה יעלון: אני לא משוכנע כל השנים שאנחנו בנקודת האיזון הנכונה, העיר על זה קודם חבר הכנסת יאיר גולן.
משה יעלון: אבל דבר אחד ברור ואותו פספסנו במלחמת לבנון השנייה: אין דבר כזה להוציא יחידת מילואים ללא זמן יקר אלא אם כן זה באמת מלחמת יום הכיפורים.
משה יעלון: כשיצאנו לחומת מגן אז קיבלנו את ההחלטה שיוצאים לחומת מגן, הפעלנו את היחידות הסדירות, גייסנו את יחידות המילואים ל-4 ימי זמן יקר לפני שהכנסנו אותם לערים ביהודה ושומרון.
משה יעלון: השיקול היה להוריד חלודה וגם להתאים לגזרה.
משה יעלון: לעיתים יחידה התאמנה בצאלים על מתאר לבנוני ופתאום היא ביהודה ושומרון או להפך.
משה יעלון: לכן עניין המן היקר צריך לעמוד לנגד עינינו.
משה יעלון: בלבנון זה לא היה לצערי, למרות שהיה זמן, ואז ראינו מה קורה ואיזה מחיר משלמים להורדת חלודה תוך כדי לחימה.
משה יעלון: אני מדגיש את זה כאן כי זה גם עניין לנו האזרחים וגם עניין לנו לובשי המדים וגם לאלה שבמילואים.
משה יעלון: העניין של זמן יקר הוא קריטי, לטעמי, בהפעלת יחידת מילואים וצריך להיות משהו באמת מאוד חמור שלא מאפשר ליחידת מילואים להתאמן לפני שהיא נכנסת ללחימה.
צבי האוזר: אלוף במילואים יאיר גולן, בבקשה.
יאיר גולן: אני לא אדבר בכלל על התנאים אלא רק על הכשירות.
יאיר גולן: זה חושב מאוד שנעשה זמן יקר מתי שאפשר, אבל מלחמות אנחנו לא בוחרים מתי הן פורצות – אנחנו צריכים להיות מוכנים להן כשהן קורות.
יאיר גולן: זה אומר דבר פשוט: מערך המילואים צריך להיות כשיר ומה שלא כשיר, עדיף שלא יהיה.
יאיר גולן: צבא חלול זה דבר מסוכן.
יאיר גולן: הוא מייצר תחושה שיש כשירות בזמן שאין כשירות.
יאיר גולן: כדי שצבא לא יהיה חלול, מרכיב המילואים שלו צריך להתאמן לפחות שבועיים בשנה.
יאיר גולן: יש לזה משמעות תקציבית.
יאיר גולן: יש לזה, כמובן, משמעות לגבי משרתי המילואים עצמם מהו הנטל.
יאיר גולן: שינם על שנים אנחנו מתעסקים עם העניין הזה ואני יכול להגיד שהתחלתי לעסוק בו לעומק מהימים שהייתי רמ"ח מבצעים משנת 1998, ואני יכול להגיד מה המסקנה שלי.
יאיר גולן: היא פשוטה: צה"ל רואה בסל הימ"מ תקציב עובר לסוחר.
יאיר גולן: התקציב הכי נוח לשימוש.
יאיר גולן: מכיוון שזה התקציב הכי נוח לשימוש – אבל כשירות הצבא היא לא עניין של הצבא, זה עניין לאומי, זה עניין של המדינה וצריך להיות מופקע מצה"ל.
יאיר גולן: כלומר, ועדת החוץ והביטחון צריכה לקבוע קטגורית שיש תקציב קבוע שמוקדש לכשירות מערך המילואים.
יאיר גולן: התקציב הזה הוא תקציב שאי-אפשר לגעת בו.
יאיר גולן: הוא סגור.
יאיר גולן: כמובן שהוא כולל את כל אנשי המילואים לסוגיהם השונים.
יאיר גולן: אפשר לדון בין הצבא לבין הכנסת על מה שצריך להיות בפנים, מהם הסטנדרטים, מהם מפתחות הכשירות לפי המערכים השונים.
יאיר גולן: אבל פעם שזה נקבע, זהו, בתקציב הזה אי-אפשר לגעת בו.
יאיר גולן: אי-אפשר להשתמש בו לצרכים אחרים.
יאיר גולן: בפועל ואני אומר את זה בצער, המסקנה שלי אחרי הרבה שנים של עיסוק בנושא היא שצה"ל רואה בתקציב הזה כסף זמין.
יאיר גולן: הכשירות היא לא עניין של הצבא כי כשפורצת מלחמה כמו יום כיפור או כמו לבנון השנייה, אנחנו מגלים שאנחנו מגייסים יחידות והן חלולות.
יאיר גולן: חלולות ולא כשירות למשימות שלהן.
יאיר גולן: כלומר, האזרח הפשוט שלא בקי בענייני ביטחון חי בתחושה מזויפת שצה"ל יודע להגן עליו או שצה"ל יודע לעמוד במשימותיו, וכשמגיע יום פקודה מסתבר לו שזה לא נכון.
יאיר גולן: זה עסק רציני מאד מאוד.
יאיר גולן: אני קורא לוועדה, אני קורא לך, אדוני ראש הוועדה, לקחת את הנושא הזה, לעסוק בו לעומק.
יאיר גולן: המלצתי שלי היא להגיע למצב שכשירות הצבא, הן מערך המילואים – כי היום יום המילואים – אבל כשירות הצבא בכלל זה סטנדרט שמאושר על-ידי ועדת החוץ והביטחון, מאושר על-ידי הדרג האזרחי שהוא מפקדו של הדרג הצבאי.
יאיר גולן: דרך זה המדינה מבטיחה שצבאה לעולם יהיה מוכן לכל עת צרה וצוקה.
צבי האוזר: תודה רבה, חברים.
צבי האוזר: בהמשך להערות שנשמעו כאן אני מבקש לסכם מספר סיכומים אופרטיביים.
צבי האוזר: אני רוצה להוציא בהודעת הסיכום קריאה של הוועדה לממשלה להקים לאלתר את ועדת השרים לענייני מילואים כמפורט בחוק המילואים וכפועל יוצא מזה, את ועדת המנכ"לים.
צבי האוזר: ועדת המשנה למוכנות תעקוב מקרוב אחר המוכנות וכשירות מערך המילואים והתאמתו למשימות .
צבי האוזר: ועדת המשנה לכוח אדם תעקוב מקרוב אחר התגמול הראוי למערך המילואים.
צבי האוזר: בסיכום ליום חשוב וחגיגי זה אני רוצה להודות ולהצדיע לאותם אלפי חיילי מילואים שנושאים בנטל, שמקריבים את זמנם ולעיתים את חייהם למען כולנו, למען ביטחונה וקיומה של מדינת ישראל.
צבי האוזר: אני רוצה להודות לחברי הארגונים, נציגי ראשי הארגונים שכבדו אותנו כאן, לנציגי צה"ל כמובן, לחברי הכנסת ובפרט לראשי השדולה, אורנה ומתן, תודה רבה.
גדעון סער: בוקר טוב לכולם.
גדעון סער: אנחנו התכנסנו הבוקר לקיים דיון מהיר בעניין הסרט "ג'נין ג'נין" בעקבות יוזמתו של חבר הכנסת אלעזר שטרן.
גדעון סער: אני מכיר, כמו אחרים כאן, את השתלשלות הדברים שנוגעת לסרט התעמולה הזה, אבל גם שנוגעת לאירועים, אירועי הלחימה, שהיו במסגרת מבצע "חומת מגן".
גדעון סער: אני כיהנתי כמזכיר הממשלה באותה תקופה.
גדעון סער: אני רק מציין שמול אותה תעמולה פלסטינית שקרית, חסרת יסוד, כפי שנקבע גם על ידי ערכאות שיפוטיות כאן בישראל במהלך השנים, התנהל מלכתחילה גם מאבק מדיני, מערכה מדינית.
גדעון סער: בשעתו היה ניסיון להקים ועדת חקירה של האו"ם בעקבות הקרבות במחנה הפליטים בג'נין.
גדעון סער: בסופו של דבר, אותה כוונה סוכלה.
גדעון סער: אני הייתי שותף אז.
גדעון סער: יצאתי לאו"ם בשליחות הממשלה יחד עם נציגים של משרדי הממשלה במאמץ לסכל אותה.
גדעון סער: ובסופו של דבר, כך היה.
גדעון סער: במהלך השנים הלוחמים שלחמו בג'נין מנהלים מערכה נגד סרט התעמולה של בכרי.
גדעון סער: זה עבר כמה אינסטנציות שיפוטיות.
גדעון סער: אין טעם כרגע שאני אסקור את כל השלבים, כי ממילא הדבר הזה בוודאי ייעשה בין על ידי יוזם הדיון ובין על ידי נציגי הלוחמים שנמצאים כאן.
גדעון סער: ראשון הדוברים יהיה יוזם ההצעה.
גדעון סער: חבר הכנסת אלעזר שטרן, בבקשה.
אלעזר שטרן: תודה, אדוני היושב-ראש.
אלעזר שטרן: צריך גם להגיד כאן תודה באמת לנציגי הלוחמים שמהרבה מאוד בחינות מקיימים את ערך הרעות כלפי חבריהם שלחמו איתם, אחים לנשק שלא נמצאים כאן.
אלעזר שטרן: אין ספק שמה שנעשה כאן ולאורך השנים שעברו מאז, כ-18 שנים, נעשה, בעיניי לפחות, כחלק מרוח צה"ל על המרכיבים השונים ברוח צה"ל, על המרכיב של טוהר הנשק, אבל לא פחות מכך – על המרכיב של אחוות לוחמים נוכח אין מי שילחם על כבודם של אותם לוחמים כאשר עושים את ההפך ממה שמגיע להם ומבזים את זכרם.
אלעזר שטרן: ולוחמי חטיבה 5, מהיכרותי אותם או מהשנים שאני זוכר אותם, אחת הפגיעות הכי קשות שהיה אפשר להגיד עליהם היא שהם לא שמרו על רוח צה"ל.
אלעזר שטרן: אני רוצה, ברשותך, אדוני היושב-ראש – אנחנו מלווים בצורה לא רציפה כמו החברים, כמו עורך הדין כספי, שהוא המנוע מאחורי הדבר הזה, אבל לא רק הוא.
אלעזר שטרן: לאורך כל השנים האלה, הייתי אומר כמעט מהיום הראשון, את המעקב אחר זה.
אלעזר שטרן: אני הייתי אז קצין חינוך ראשי וכמובן שהיינו רגישים מאוד לכל פגיעה בטוהר הנשק.
אלעזר שטרן: אני חושב שהמקרה שמדובר בו הוא עלילת דם של ממש.
אלעזר שטרן: אני חושב שזאת עלילת דם של ממש.
אלעזר שטרן: אין צבא בעולם, אין צבא בעולם, שלנוכח המודיעין שהיה על מה שמתרחש במחנה הפליטים ג'נין היה נוהג כמו שנהגו חיילי צה"ל ולא פותר את הבעיות האלה בדרכים הרבה יותר אגרסיביות מהקרקע או מהאוויר.
אלעזר שטרן: צריך להגיד את האמת שבמחנה הפליטים ג'נין נעשו עבירות של פגיעה באמנת ג'נבה בדרגה הכי גבוהה שיכולה להיות.
אלעזר שטרן: אבל העבירות האלה נעשו על ידי הצד הפלסטיני.
אלעזר שטרן: הם לקחו נשים וילדים, זה לא רק שהם הפכו אותם למגן אנושי, הם הפכו אותם ללוחמים של ממש.
אלעזר שטרן: ולמרות זאת, חיילי חטיבה 5, הצטרפו אליהם לוחמים מגולני, עשו את הכול אבל הכול כדי לפגעו כמה שפחות – אני לא רוצה להגיד חפים מפשע, אני לא רוצה להגיד בלתי מעורבים – אני רוצה להגיד שעשו את כל מה שהם יכלו לעשות כדי למעט בנפגעים בצד הפלסטיני.
אלעזר שטרן: ואני אומר את זה בכאב גדול: אני לא מפריד בצד הפלסטיני בין מחבלים לבין מי שאינם מחבלים.