GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אייל סיסו: הם לא צריכים גם להיות אזרחים ישראליים.
אייל סיסו: בעבר הם חויבו על פי חוק להירשם, היום הם לא צריכים, בתקופת הקורונה לא צריכים להירשם.
תמר זנדברג: הילדים עצמם.
אייל סיסו: כן, מי שבא לביקור.
תמר זנדברג: ומה עם בני הזוג?
אייל סיסו: בני זוגם יכולים להיכנס.
אייל סיסו: מספיק ששולחים במייל תעודת נישואים או רישום נישואים זר או ישראלי ומקבלים - - -
תמר זנדברג: הבעיה של הלא-נשואים, הבעיה של הידועים בציבור.
אנדרי קוז'ינוב: אייל, זה לא ממש המצב, אני נתקל במקרים שרשות האוכלוסין דורשת ראיונות בזום לאותם בני זוג, ורק אז אולי.
אייל סיסו: זה להשתקעות, אנחנו מדברים על ביקורים.
אייל סיסו: השתקעות זה סיפור אחר.
תמר זנדברג: לא, אבל הרבה פעמים הם אומרים שיש חשש להשתקעות, למרות שהזוג לא מצהיר את זה.
אייל סיסו: בגלל זה משרד החוץ נמצא - - -
תמר זנדברג: יפה.
תמר זנדברג: יש כאן בעיה קצת יותר מערכתית בנושא.
תמר זנדברג: מה הסיבה שהמשפחות האלה בכלל בבעיה?
תמר זנדברג: בגלל הקורונה.
תמר זנדברג: הם לא מבקשים התאזרחות, לא השתקעות, לא תושבות, לא כלום.
תמר זנדברג: הם ויזת תייר.
תמר זנדברג: אם לא הייתה קורונה, הם היו באים על ויזת תייר ואף אחד מאיתנו לא היה יודע מהם.
תמר זנדברג: התחילה בעיה של קורונה, במקום משרד הבריאות שיהיה אחראי רק על הטיסות ועל הדברים הטכניים שקשורים לקורונה, העבירו אותם עוד פעם למשרד הפנים.
תמר זנדברג: עכשיו משרד הפנים רואה זוג, אומר: רגע, עד עכשיו לא ידעתי שהם היו קיימים, כי הם לא ביקשו שום מעמד ולא שום דבר, והם עדיין לא מבקשים מעמד.
תמר זנדברג: אבל עדיין הם הועברו לתור של משרד הפנים.
תמר זנדברג: עכשיו, אני העליתי את זה באלפי ועדות.
צבי האוזר: אבל את מדברת בעצם על אותן משפחות של ידועים בציבור?
תמר זנדברג: משפחה של ישראלי ולא ישראלי.
צבי האוזר: אבל שהם ידועים בציבור?
תמר זנדברג: כן.
תמר זנדברג: חלקם נשואים בחו"ל.
אייל סיסו: אבל אנחנו אחרי זה.
תמר זנדברג: אם כולם נשואים בחוץ זה קצת יותר קל, למרות שיש מדינות, כמו שאמר חבר הכנסת קוז'ינוב, שזה בעיה גם שם.
תמר זנדברג: אבל אלה שלא נשואים, אנשים חיים עשר שנים עם ילדים, מעולם לא התחתנו.
תמר זנדברג: גם אני לא התחתנתי, אבל שנינו ישראלים והכול בסדר.
תמר זנדברג: אם אחד ישראלי ואחד לא, אז הם נחשבים ידועים בציבור.
תמר זנדברג: ואז הם צריכים קודם כול להוכיח שהם ידועים בציבור, להביא תמונות, אחר כך שאין חשש השתקעות, אחר כך ראיונות – למה?
תמר זנדברג: זה ויזת תייר.
תמר זנדברג: לא השתנה שום דבר, למעט שאלת כניסתו לישראל – כן או לא – כתייר, עם הנימוק החריג שהוא בן זוג, והרבה פעמים אבא או אימא לילד שהוא ישראלי.
תמר זנדברג: כאן מתחיל - - -
צבי האוזר: לא, אבל אם הוא אבא או אימא לילד ישראלי – תראי, ידוע בציבור שאיננו נשוי ואין ילדים, אז יכול - - -
תמר זנדברג: נכון.
תמר זנדברג: כאן יש לו ילדים.
צבי האוזר: לא, יש לו ילדים, זאת אומרת שמות ההורים של הילד רשומים באיזשהו מקום.
תמר זנדברג: שבוע שעבר היה לי מקרה - - -
צבי האוזר: לא, פה אין בעיית הוכחה.
תמר זנדברג: יש.
מיכל וונש: ואם אין ילדים?
צבי האוזר: לא, תראו, השאלה אם אנחנו דנים על קבוצה שהולכת ומצטמצמת.
צבי האוזר: אנשים שהם בני זוג ידועים בציבור, לא באו בקשרי נשואים ואין להם ילדים.
צבי האוזר: המדינה החליטה, כמו אגב מדינות אחרות, שהיא חוסמת כניסה של תיירים.
צבי האוזר: עד היום האנשים האלה נכנסו על ויזת תייר.
תמר זנדברג: זה חריג - - -
צבי האוזר: לא, אבל השאלה היחידה היא, האם אדם שיצהיר שיש לי בן זוג, אני ידוע בציבור במדינת ישראל, יגידו לו: על בסיס הצהרה שלך אתה נכנס – כן או לא.
צבי האוזר: אין ילדים.
צבי האוזר: השאלה מה היקף - - -
תמר זנדברג: בשבוע שעבר היה לי מקרה של משפחה עם ילדה.
תמר זנדברג: האבא ישראלי, הילדה ישראלית, האימא זרה.
תמר זנדברג: ועדיין ביקשו מהם, אתה לא מאמין - - -
צבי האוזר: אז זה לא ברור לי.
צבי האוזר: הרי פה את אומרת: אין חשש להונאה.
תמר זנדברג: - - - תעודת הלידה - - -
צבי האוזר: לא, את מדברת על אנשים שלא רשומים, שאין שום עדות, למעט עדותם היא, על קשרי זוגיות.
צבי האוזר: קודם כול זו קבוצה מאוד קטנה.
צבי האוזר: שתיים, אני מבין את המחשבה של המערכת, שזה סוג של פרצה בעניינים בכל זאת של מגפה.
צבי האוזר: אז פה השאלה: מה היקף התופעה?
תמר זנדברג: אז כמו שאני רואה את זה, היקף התופעה זה בני זוג משפחות.
מיכל וונש: המדיניות ששלחתי לך של קנדה מתייחסת – משפחה מקרבה ראשונה, ובני/בנות זוג, כשכבר יש פירוט איך אתה מוכיח בני/בנות זוג.
תמר זנדברג: אבל העניין הוא שברגע שאתה מכביד במקום אחד, אז ההכבדה גם חלה על אחרים.
תמר זנדברג: כי הינה, עובדה, לי היה מקרה עם ילדה, הילדה ישראלית, שני ההורים רשומים בתעודת הלידה, ועדיין הקשו עליהם מאוד.
צבי האוזר: כן, אבל, תמר, על זה אין לנו ויכוח.
צבי האוזר: אני רוצה לשאול את עמדתך לא על ילדה שיש לה הורים, אני רוצה על מישהו שפונה למאן דהוא בקונסוליה, אומר: אני ביחסי זוגיות עם מאן דהוא בישראל, ועל בסיס זה אני רוצה להיכנס.
צבי האוזר: הייתי נכנס עם ויזת תייר, אין שום בעיה, אני אזרח גרמני – זה לא קבלת ויזה, זו כניסה אוטומטית לשלושה חודשים או משהו כזה.
צבי האוזר: היום השערים סגורים בגלל קורונה.
צבי האוזר: האם את חושבת שבהינתן מצב כזה, נכון שהמערכת תבצע איזשהו תחקיר או איזושהי פרוצדורה שהיא בירוקרטית, שגם היא לוקחת זמן.
צבי האוזר: נדמה לי שבמקרים המאוד-מאוד ספורים האלה אני מבין.
תמר זנדברג: אני חושבת שנכון שהיא תבצע פרוצדורה מינימלית.
תמר זנדברג: אני מזכירה שיש עוד כאלה, החל מסטודנטים ועד תוכניות סטודנטיאליות, נעל"ה, ועד לדוגמה אנשי עסקים, שגם הם, בוא נזכיר, מקבלים חריגים.
תמר זנדברג: וגם הם מגישים דבר מינימלי.
תמר זנדברג: הם מגישים נניח מכתב מחברת ההייטק שהם דרושים לצורך זה ונכנסים על תייר.
תמר זנדברג: באותה מידה אני חושבת שידועים בציבור, אני לא בעד שזה ייהפך לזה שאתה רק מצהיר וזהו, אבל בהנחה שאכן יש יחסי זוגיות, והיום בעולם גלובלי יש יחסי זוגיות לישראלים עם זרים, חלקם הישראלים עצמם מחלקים את חייהם, חלקם יחסים בשלט רחוק, חלקם משפחות שמחלקות את השנה בין בתים, אז אני כן חושבת שהיום המצב הוא קשה מדי, והסיבה היא שהאחריות עברה למשרד הפנים במקום למשרד הבריאות או החוץ.
תמר זנדברג: את אנשי העסקים לא משרד הפנים בודק, את אנשי העסקים בודק משרד הבריאות.
צבי האוזר: אז מדוע זה עבר למשרד הפנים?
תמר זנדברג: אז זאת השאלה.
תמר זנדברג: ומשרד הפנים רגיל לעבוד על אוטומט של השתקעות, של תושבות, של הדברים האלה.
נטלי אור חן: אני רוצה לענות, ברשותכם.
נטלי אור חן: קודם כול, אנחנו כבר נתנו מענה לגבי זוגות שהם לא נשואים והם ידועים בציבור, שבן הזוג הישראלי נמצא בארץ, יותר קל לנו כשהוא מגיע לאחת מלשכות רשות האוכלוסין שפזורות ברחבי הארץ, ויש בידוק מסוים, מה הוא צריך להוכיח, מה הוא צריך להגיש, ואנחנו מאשרים כניסה על ב2 לתקופה קצובה, רק לביקור.
נטלי אור חן: וזה מענה שכבר ניתן בארבעה-חמישה חודשים האחרונים, ודנו בזה כבר כמה פעמים בכמה ועדות.
תמר זנדברג: אנחנו מודעים לזה שזה ניתן, אנחנו עוקבים אחרי התהליך.
תמר זנדברג: אנחנו פשוט מעירים על זה שיש המון בירוקרטיה ועיכובים שמסרבלים מאוד ומקשים מאוד על התהליך.
תמר זנדברג: ואני מזכירה שמדובר במשפחות.
צבי האוזר: חברים, אני מתנצל, כי הזמן תם, והייתי רוצה בכל זאת התייחסות של משרד הבריאות.
צבי האוזר: אשר שלמון, מנהל המחלקה ליחסים בין-לאומיים, האם אתה יכול לעדכן אותנו מה עמדת משרד הבריאות בנושא?
שלמון: טוב, אנחנו שחקן משנה בסיפור.
שלמון: המקום שלנו נובע מעצם האמירה שהייתה בתחילת האירוע, שכפי שמדינות רבות בעולם עשו, לצורך העניין מנכ"ל משרד הבריאות דאז פנה לקבינט, והתקבלה החלטה שאזרחים זרים ייכנסו לארץ אך ורק בשורה של עילות מותרות.
שלמון: יש כ-20 כאלה, למיטב זכרוני כרגע.
שלמון: אנחנו לא צד בשום צורה בלהחליט מה זה ידוע בציבור, מי זה ידוע בציבור, את מי לעכב או את מי לא לעכב.
שלמון: אני באופן אישי משתתף בוועדה ההומניטרית.
שלמון: אני מקפיד לא לענות על דברים שאינם מתחום מומחיותי, אבל בהחלט בכל מקום שיש סוגיה רפואית שהיא כחלק מהפנייה ההומניטרית אני נותן את דעתי, ועמדתנו הכללית היא תמיד על דרך בית הלל, כלומר בכל מקום שיש שאלה האם להקל כשיש סוגיה הומניטרית, אני יכול לומר שמקילים.
שלמון: אני יצאתי מוועדת הקורונה והצטרפתי אליכם באיחור, אבל הרבה מהתכנים שעלו בדיון הם תכנים שבאופן טהור קשורים למשרד החוץ ולרשות האוכלוסין.
שלמון: אנחנו בצד הרפואי יודעים לתת יד, אבל אנחנו בהחלט שחקן משנה.
צבי האוזר: לא, אבל מעבר לאמירות כלליות, אתם רואים בכניסה של אנשים לארץ כבעיה מובנית?
שלמון: אנחנו רואים בתנועה אווירית בעיה מובנית.
שלמון: אני בדיוק יצאתי מוועדת הקורונה והצגתי שם - - - שהוא לא בשמיים, אבל במהלך חודש אוקטובר נכנסו כ-638 חולי קורונה לארץ.
שלמון: אפשר לומר שזה נמהל בתוך האלפים הרבים שחלו פה, אבל - - -
ישראל אייכלר: רובם הגיעו מארץ מסוימת, נכון?
שלמון: 70% מההדבקות היו הדבקות במגע עם אדם שהגיע מחו"ל.
צבי האוזר: עוד פעם, 70% מאיזה הדבקות?
שלמון: - - - למשרד הבריאות הישראלי או לממשלת ישראל היא מדיניות שמאכנת את רוב מדינות העולם.
שלמון: לראיה, שישראלים לא מורשים להיכנס לאף אחת ממדינות ה-OECD כרגע.
תמר זנדברג: אין לנו ויכוח על הגבלת - - -
ישראל אייכלר: יש לי שאלה, מר שלמון, שקשורה למשרד הבריאות, אדוני היושב-ראש, שהעליתי את זה קודם, וטוב שאתה פה.
ישראל אייכלר: כשאדם עושה בדיקה בנתב"ג, אם הוא לא חבר קופת חולים, כי הוא מחוץ לארץ, הוא לא מקבל תשובה בשום מקום.
ישראל אייכלר: האם אתם יכולים להסדיר, לפחות עכשיו שהקמתם את המעבדות, שברגע שאדם עושה בדיקה, תוך 24 שעות הוא יקבל במייל שלו או בטלפון שלו תשובה האם הוא חיובי או שלילי?
ישראל אייכלר: שתהיה לו הוכחה שהוא שלילי.
ישראל אייכלר: אין לו שום הוכחה.
מיכל וונש: אם הוא עושה בדיקה בארץ?
ישראל אייכלר: כן.
שלמון: אני מאוד מקווה שהמעבדה בנתב"ג תהיה מסוגלת לעשות את זה.
שלמון: הלקונה שהוזכרה פה מוכרת.
שלמון: אני באופן אישי, ויודע חבר הכנסת הנכבד כמה פעמים הוא פנה אליי וסייעתי, עוסק לא פעם בלנסות לאתר בדיקות של אזרחים זרים, שאיכשהו מספר הדרכון שלהם מכיל גם אותיות, ולכן שום מערכת לא פלטה אותם והם לא קיבלו תשובה.
שלמון: זאת בעיה ידועה, אני מקווה שהיא תיפתר.
צבי האוזר: רגע, אבל אני לא מבין.
צבי האוזר: אדם זר עם דרכון נכנס לארץ, איפה הוא מבצע את הבדיקה?
שלמון: עד היום, אם הוא היה צריך לבצע בדיקה, הוא היה ניגש לאחת המעבדות, בין אם הפרטיות או הציבוריות, משלם את עלות הבדיקה ומקבל את התשובה ישירות מאותה מעבדה.
שלמון: היה והוא נדגם על ידי מד"א בשדה התעופה, אני מניח שלזה כיוון - - -
צבי האוזר: אז לא הבנתי.
שלמון: - - - בעיה, כי מד"א לא מבצעת את הבדיקות, מד"א מעבירה את הבדיקות למעבדות שונות, והמעבדות השונות מדווחות למאגר המרכזי לפי מבנה תעודות זהות ישראליות.
שלמון: ושם אנשים שמספר הזיהוי שלהם כלל גם למשל אותיות, איכשהו - - -
צבי האוזר: כן, אבל בוא שנייה נדבר על התופעה.
צבי האוזר: כמה זרים הגיעו לארץ בחצי שנה האחרונה?
שלמון: אני לא רוצה לטעות, אולי נציגי רשות האוכלוסין יודעים מספר - - -
שלמון: אני מניח בסביבות 20 עד 25 אלף.
צבי האוזר: והאנשים האלה מבחינת
צבי האוזר: כם כולם מחויבים בבדיקות?
שלמון: לא, מה פתאום.
שלמון: למעשה המדיניות עד עכשיו בישראל הייתה שכל אדם שמגיע מחו"ל, אם הוא בא ממדינה אדומה הוא חייב בידוד, ובדיקות לא מקצרות את חובת הבידוד – זה ישתנה כנראה בשבוע הקרוב – או לחילופין אם הוא בא ממדינה ירוקה, הוא פטור מבידוד והוא גם לא חייב לעבור בדיקה.
צבי האוזר: אז לא הבנתי, חבר הכנסת אייכלר, איפה הבעיה שהצגת?
ישראל אייכלר: אצל אלה שכן צריכים בדיקה.
צבי האוזר: למה הם צריכים בדיקה?
שלמון: כי הנוהל הוא לבצע בדיקה בארץ כדי לקבל אישור מחלים.
שלמון: אז זו דוגמה קלסית לאזרח זר, שרצה להיבדק בארץ, כדי לקבל אישור מחלים ולהיות פטור מחובת בידוד.
צבי האוזר: כן, אבל חבר הכנסת אייכלר הציג בעיה, שלא כל כך הבנתי איפה היא במיקום.
צבי האוזר: באיזה מצב מבקשים מאזרח זר - - -
תמר זנדברג: לא מבקשים.
תמר זנדברג: הוא יכול.
תמר זנדברג: אם הוא רוצה - - -
שלמון: - - - מברוקלין אזרח אמריקני – בארצות הברית זה ספרות אז זה יותר פשוט, בוא ניקח בריטניה – מגיע יהודי מבריטניה, סטודנט או בא לאירוע משפחתי או בא לעניין אחר, והוא חלה באנגליה והוא רוצה לקבל אישור מחלים.
שלמון: לקחו לו בשדה התעופה דגימה.
שלמון: מאחר שהמספור שלו לא התאים - - -
צבי האוזר: מר שלמון, אני רוצה להבין כזה דבר.
תמר זנדברג: הוא רוצה את זה בשביל פטור מבידוד.
תמר זנדברג: זה הכול.
תמר זנדברג: הוא לא חייב את זה, אף אחד לא מחייב אותו.
צבי האוזר: לא, זה קבוצה ריקה.
צבי האוזר: אנשים יכולים לעשות בדיקות במעבדות ולקבל.
צבי האוזר: יש מישהו שעושה במד"א, מד"א לא יכולה לעשות את זה, אני לא יודע למה הזר צריך לעשות בכלל, ואם הוא צריך לעשות למה הוא צריך לעשות את זה במד"א.
שלמון: כי מד"א מבצעת עדיין את הבדיקות בשדה התעופה.
שלמון: אז אדם שניגש לתחנת מד"א עם נחיתתו וביקש לעשות בדיקה לצורך קבלת אישור מחלים - - -
צבי האוזר: אבל מה זה אישור מחלים?
שלמון: - - -
צבי האוזר: אשר, אתה שומע אותי?
תמר זנדברג: צביקה - - -
צבי האוזר: רגע, תני לי לסיים.
צבי האוזר: אני רוצה להבין כזה דבר: רק אדם חולה צריך לקבל אישור מחלים, או כל אדם חשוד צריך לקבל אישור מחלים?
שלמון: כל אדם שחלה והחלים, שאינו רוצה להיות מחויב בבידוד - - -
צבי האוזר: אבל איך אתה יודע שאדם חלה?
שלמון: אדם חלה לפי בדיקת PCR חיובית.
שלמון: נאמר, אדם חלה בחודש אפריל ויש לו בדיקת PCR מאפריל שהוא היה חיובי.
שלמון: שבועיים אחר כך הוא עשה בדיקה חוזרת, והוא שלילי.
שלמון: מבחינתי הוא מחלים.
שלמון: הנוהל מחייב אותו לחזור על בדיקה נוספת בארץ, שאפשר כפי שאמרתי לבצע בשדה התעופה.
שלמון: היה והוא גם בארץ יוצא שלילי, הוא מקבל אישור מחלים והוא פטור מחובת - - -
צבי האוזר: יש לי שאלה: אדם נוחת מניו יורק, אם אדם עשה בדיקה, היה חולה, אחרי זה עשה בדיקה נוספת, החלים, הוא מבחינתו החלים.
צבי האוזר: אז מה, הוא מגיע לארץ, הוא מצהיר לך שהוא היה חולה?
שלמון: אם הוא מעוניין לא לשהות - - - 14 יום, הוא מצהיר, הוא נותן מכתב, לרוב גם מלווה מכתב מרופא, מצרף - - -
צבי האוזר: אז יש לי שאלה: אדם מגיע מניו יורק ולא חלה, הוא צריך להיכנס ל-14 יום בידוד בארץ?
שלמון: נכון.
צבי האוזר: ואז אם הוא עושה בדיקה בשדה, אז הוא פטור?
שלמון: לא, הוא עדיין חייב ב-14 יום בידוד.
צבי האוזר: אז את זה הבנתי.
שלמון: מי שפטור מבידוד הוא אך ורק אדם שחלה - - -
צבי האוזר: זאת אומרת, הוא בא עם איזשהו בונוס, הוא בא עם איזשהו קופון, הוא אומר: חליתי.
צבי האוזר: אז אותם אלה שחולים, שרוצים להגיע לארץ, כשהם מגיעים, ואז מד"א – על כמה אנשים אנחנו מדברים?
ישראל אייכלר: הוא חלה והבריא.
צבי האוזר: אבל, אייכלר, כמה יש כאלה?
ישראל אייכלר: אלפים.
צבי האוזר: אלפים של אנשים חלו והגיעו?
שלמון: אני נתקלתי בכמה עשרות של בקשות.
שלמון: יש אלפים שפוטנציאלית חלו ויכולים לבוא לארץ, אבל בין כל מי שהגיע ועשה בדיקה בשדה התעופה, מדובר על עשרות בודדות.
מיכל וונש: יש קהילות שעל זה - - -
אנדרי קוז'ינוב: הוא מצהיר שהוא עובר בדיקה ויוצא מהבידוד.
צבי האוזר: חברים, אנחנו צריכים לסיים.
ישראל אייכלר: מה שחשוב זה מה ששלמון אמר, שעכשיו במעבדות החדשות בנתב"ג הוא יוכל לקבל תשובות, כן?
שלמון: אמת.
ישראל אייכלר: אנחנו רושמים את זה לפרוטוקול.
צבי האוזר: טוב, אני רוצה כהודעה כללית פשוט של סיכום של הדיון הזה: הוועדה קוראת למשרד הפנים, משרד החוץ ומשרד הבריאות, לבחון בחינה עיתית את מדיניות הכניסה של קרובי משפחה של אזרחים ישראליים לארץ, ולבחון הקלות בכניסה לארץ.
צבי האוזר: זאת בשים לב לצורך לצמצם את ממדי המגפה בישראל, זאת אומרת לא כנטילת סיכונים מיותרים.
צבי האוזר: והוועדה קוראת למשרדים לבחון את הנושא גם לנוכח השינויים התכופים בהתנהלות המגפה בישראל ובמדינות העולם, ובשינויים במדיניות הכוללת למיגורה.
צבי האוזר: אני רוצה להעיר פה הערת שוליים, גם לנציגי משרד הבריאות, שבוועדה הזאת ניהלתי דיון עיקש במשך למעלה מארבעה חודשים באשר לקיצור ימי הבידוד בכפוף לבדיקות.
צבי האוזר: העמדה כפי שהוצגה כאן נתקלה בתגובה סרבנית של משרד הבריאות לאורך הרבה מאוד חודשים.
צבי האוזר: הייתה היתלות בזה שארגון הבריאות העולמי מתנגד לכך.
צבי האוזר: ואנחנו רואים בסופו של דבר שגם משרד הבריאות הבין שדברים משתנים, שיש לבחון בחינה עיתית את המדיניות ולשנות אותה, כי המגפה גם משתנה וגם ההתנהלות משתנה, בשים לב לצרכי החברה ולמשך הדברים.
צבי האוזר: אגב, אני מנצל את הדיון הזה בשביל להביע מורת רוח, שעד לרגע זה משרד הבריאות עוד לא העביר לוועדה את עמדתו באשר לקיצור תקופת הבידוד, מתי זה נכנס לתוקף באופן רשמי.
צבי האוזר: אנחנו מבינים שזה מקוצר בשלב הראשון ל-12 יום, אנחנו חושבים שאפשר לקצר לעשרה ימים את הבידוד.
צבי האוזר: גם אנשים שמגיעים מחו"ל ונכפה עליהם בידוד, על ידי עשיית בדיקה אפשר לקצר את הבידוד הזה לעשרה ימים.
צבי האוזר: אני מבקש להצביע על הודעת הסיכום שלי.
צבי האוזר: נמנעים?
צבי האוזר: צהרים טובים.
צבי האוזר: אני מתכבד לפתוח את הדיון בהצעה לדיון מהיר של חברי הכנסת קטי שטרית, אליהו ברוכי ומשה ארבל בנושא:
צבי האוזר: עיכוב המאיים על הנגשת מערת המכפלה.
צבי האוזר: אני רוצה להגיד שהוועדה הזאת דנה דיונים רבים בנושא הזה, הנושא מלווה אותנו כעשר שנים, אני זוכר את העניין - -
שי גליק: מתחילת שנות 2000 התחילו הבקשות.
צבי האוזר: - - מתחילת שנות 2000, אולי אפילו למעלה מעשר שנים.
צבי האוזר: אני לפחות מכיר את זה כעשר שנים, עוד בשבתי כמזכיר הממשלה.
צבי האוזר: הדיון הזה נוגע בליבת אינטרס, הייתי מגדיר את זה של זכויות אדם, תחת המונח המהותי, המשמעותי שנקרא חופש פולחן.
צבי האוזר: אני מזכיר לכולנו שהארץ הזאת הייתה בשלטון של 400 שנה על ידי האימפריה העות'מנית, שלא כיבדה רעיונות יסוד של חופש פולחן של אנשים וחופש גישה למקומות הקדושים.
צבי האוזר: והנה, אחרי מלחמת העולם הראשונה שהשלטון העות'מני הוסר, והוסדר כאן שלטון זמני עם מנדט בריטי, המנדט בסעיף 15 שלו קבע את אותו עיקרון-יסוד, בהבנתו העמוקה שמדובר במנדט על ארץ הקודש, קבע את עיקרון חופש הפולחן וחופש הגישה למקומות הקדושים כשינוי אסטרטגי אל מול מה שנעשה כאן במשך 400 שנה.
צבי האוזר: לאחר מכן האזור בו אנחנו מדברים עבר לשליטה של ממלכת ירדן, ולאחר מלחמת ששת הימים, ב-67', הוא עובר לשליטה של ישראל, שהיא מחזיקה באזור מאז.
אלעזר שטרן: אני הייתי מצפה ממך שתתחיל מפרשת השבוע, אם כבר סופרים את ההיסטוריה של חברון.
קטי קטרין שטרית: שבוע הבא – חיי שרה.
אלעזר שטרן: השבוע.
משה אבוטבול: יש גם את הקניין.
צבי האוזר: אכן אתם צודקים ואני אאפשר לכם.
צבי האוזר: אני יכול להגיד שאותה התנהלות שאנחנו רואים לאורך אותה סחבת, אני אומר את זה בצער ובכובד ראש ובמלוא הרצינות, ישראל איננה ממלאת את תפקידה באופן ראוי באיזון האינטרסים בשטח, כאשר הדבר הזה נמשך ומשתרך ומתדיין עוד דיון ועוד דיון, ואנחנו בסאגה משפטית שאני מאוד מקווה שאנחנו נפתור אותה, וחוששני שאנחנו בסאגה תקציבית שאני מבקש היום לפתור אותה לפני שהיא תגיע כי אני שומע בצדי האוזן שגם אם יינתנו סוף סוף כל אותם היתרים ואישורים, הרי אנחנו נעמוד בפני מחלוקת בתוך הממשלה באשר מי יממן את אותה מעלית שתאפשר לאנשים מוגבלים לממש את חופש הפולחן.
צבי האוזר: המחלוקת איננה על הזכות אבל אנחנו נשמע את זה.
צבי האוזר: אלה הם דברי הפתיחה.
צבי האוזר: אני מבקש מחברת הכנסת קטי שטרית להציג את הדברים, לאחר מכן חברי הכנסת שהצטרפו להצעה ידברו.
קטי קטרין שטרית: תודה רבה, היושב-ראש, זו הפעם השלישית שמתכנסת ועדת חוץ וביטחון לבקשתי בנושא הזה, ואני מקווה שהיום באמת כבר נוכל לבוא עם בשורה.
קטי קטרין שטרית: אני רוצה לציין את חשיבות המקום, את מערת המכפלה, את הזיקה היהודית למערת המכפלה שהיא בעצם המקום השני בקדושתו לעם היהודי, מה גם שהמקום מוכר כאתר מורשת עולמי על ידי אונסק"ו ומדינת ישראל.
קטי קטרין שטרית: כמיליון וחצי אנשים מגיעים למערת המכפלה, ביניהם 400 אלף תיירים שמגיעים מרחבי העולם.
קטי קטרין שטרית: יש פה עוול הומניטרי מאוד מאוד קשה.
קטי קטרין שטרית: על מנת להיכנס למערת המכפלה ישנו טיפוס של מאה מדרגות ארוכות, קשות ומייגעות אשר מונעות ממרבית האנשים להיכנס, אותם אנשים נכים.
קטי קטרין שטרית: העוול הזה נעשה לא רק כלפי היהודים, הוא נעשה גם כלפי ערבים ותיירים כאחד.
קטי קטרין שטרית: הווקף המוסלמי אשר שותף בניהול המקום מסרב בכל תוקף לאשר את ההנגשה.
קטי קטרין שטרית: מאז שנבחרתי כנבחרת ציבור אני מקבלת פניות ללא הרף מאנשים אשר מונעים מהם להיכנס למערת המכפלה.
קטי קטרין שטרית: הבאתי לכם מספר תמונות, גם בפעם הקודמת הראיתי את זה, של כמה קשה וכמה המדרגות האלה מכבידות על אותם אנשים להגיע ולממש את הזכות שלהם להתפלל – אם זה נער ערבי מקומי מחברון שהוא נכה, אם זה נכה צה"ל, רב שהוא מוכר, קשישים, ילד עם קביים, נכים, נשים הרות, הורים עם עגלת תינוקות, כולם צריכים לבחור אם להישאר בחוץ או לאפשר למספר אנשים להרים אותם עד למעלה.
קטי קטרין שטרית: בשל חשיבות המקום והפגיעה ההומניטרית הצורמת וחוסר השוויוניות אשר נגרם מחוסר הנגשה חמור, אני פניתי למספר גורמים והדבר הזה פשוט מתעכב פעם אחר פעם.
קטי קטרין שטרית: כדי לקדם את הנושא הזה יש שני נושאים שצריך לפעול בהם: אחד, העברה תקציבית של 5 מיליון שקלים ממשרדים שונים.
קטי קטרין שטרית: במהלך החודשיים האחרונים פניתי למשרדים השונים בשאילתה על מנת לברר האם העבירו את התקציב הנדרש למען הנגשת מערת המכפלה.
קטי קטרין שטרית: בישיבה הקודמת אמר אבי רואה, עוזר שר הביטחון, כי התקציב מאוגם במשרד הביטחון וצריך להגיע ממשרד התיירות.
קטי קטרין שטרית: פניתי גם לשרת התיירות אורית פרקש, ששלחה לי הודעה שהיא העבירה את הכסף.
קטי קטרין שטרית: יש לנו גם את המשרד לענייני ירושלים ומורשת ומשרד הדתות, אני אשמח לקבל תשובה האם התקציב הועבר.
קטי קטרין שטרית: ההתנגדות העיקרית להנגשת מערת המכפלה, אני אבקש לשמוע מהמינהל האזרחי שיעביר לנו היום את תשובתו לגבי מסקנות הוועדה שאמורה להתקיים מחר בנושא הערעור נגד הנגשת המערה על ידי עמותת "עמק שווה".
קטי קטרין שטרית: אני מאוד אוהבת את המילה הזו "עמק שווה", אני לא רואה שום שוויוניות בהגשת ההתנגדות שלהם.
קטי קטרין שטרית: אני מדגישה כי קובעי המדיניות של מדינת ישראל – ראש הממשלה בנימין נתניהו, שר הביטחון בני גנץ – אישרו את הנגשת המערה.
קטי קטרין שטרית: המתנגדים להנגשה, עמותות אשר מקבלות מימון מהאיחוד האירופי שהעניק תקציב מיוחד לנושא הזה.
קטי קטרין שטרית: לא ייתכן כי כסף זר יבחוש בענייניה הפנימיים של מדינת ישראל ובזכות לנגישות, לחופש ולפולחן דת.
קטי קטרין שטרית: פתרון ההנגשה זול, קל לביצוע, התוכנית האדריכלית כבר מוכנה, צריך רק לקבל החלטה ברורה על מנת להביא לחברה מתוקנת יותר.
קטי קטרין שטרית: אנחנו חייבים לצאת מהוועדה הזו, אדוני היושב-ראש, עם תאריך יעד להנגשה.
קטי קטרין שטרית: תודה רבה.
צבי האוזר: חבר הכנסת אליהו ברוכי.
אליהו ברוכי: כבוד היושב-ראש, הדיון החשוב הזה נדחה לא פעם.
אליהו ברוכי: אנחנו מקיימים אותו בדיוק בפרשת חיי שרה שבה מסופר באריכות על הרכישה של מערת המכפלה על ידי אברהם אבינו.
אליהו ברוכי: מערת המכפלה היא נכס לעם ישראל לאורך הדורות, על זה לא צריך להרחיב ולא צריך לדבר על זה.
אליהו ברוכי: היריב היחיד שלנו פה הוא הבירוקרטיה, וכמו שחברת הכנסת קטי שטרית הזכירה, יש פה בירוקרטיה מכוונת.
אליהו ברוכי: אין מחלוקת על הצורך, מעולם לא הייתה מחלוקת בין הרשויות על החובה שלנו להנגיש לאנשים עם מוגבלויות את ההגעה לכל המקומות האלה.
אליהו ברוכי: השאלה שעומדת פה על השולחן היא מי בעל הבית.
אליהו ברוכי: אני לא מחפש פרובוקציות אבל אני יודע שהיא שייכת לנו.
אליהו ברוכי: את הפרשה שנקרא השבת קוראים כבר אלפי שנים וימשיכו לקרוא לאורך הדורות.
אליהו ברוכי: מדובר כאן על ערבות הדדית, על סולידריות ועל חמלה כלפי אלו שכולנו מסכימים שחובתנו כחברה להקל עליהם.
אליהו ברוכי: אני מקווה שתצא מכאן קריאה ברורה שנגישות לאנשים עם מוגבלויות איננה קשורה למחלוקת פוליטית כזו או אחרת, לא במעגל ראשון ולא במעגל שני.
צבי האוזר: חבר הכנסת משה ארבל.
משה ארבל: אדוני היושב-ראש, חברי הכנסת, ברשות כבוד השר לשירותי דת – שכבר נמצא איתנו כאן בזום – אני לא אאריך במילים.
משה ארבל: ביולי 2019 ועדת החוץ והביטחון בראשות חברנו, חבר הכנסת אבי דיכטר, במסקנות הוועדה קבע שהוועדה קובעת לעצמה שעד חג הפסח תהיה מעלית במקום.
משה ארבל: היא רק לא קבעה איזה חג פסח, באיזה שנה.
משה ארבל: אנחנו יכולים להמשיך ולכשכש בזנב פה בוועדה, אדוני היושב-ראש – סליחה שאני מתבטא בצורה הזו – אבל השאלה איזה פעולות מעשיות אנחנו מבטיחים שיתקדמו.
משה ארבל: הנושא הזה הוא לא נושא של ימין ושמאל, אני רוצה להזכיר כאן את חבר הכנסת לשעבר מוסי רז ממרצ, שנאבק רבות למען הנגשת מערת המכפלה לאנשים עם מוגבלויות.
משה ארבל: הנושא הזה הוא נושא הומניטרי ממדרגה ראשונה, הוא לא רלוונטי לחלוטין לזהות פוליטית מפלגתית כזו או אחרת.
משה ארבל: אני באמת מודה לך קודם כול על עצם קיום הדיון.
משה ארבל: אל תיפול רוחך בעקבות הביקורת על הדברים שנאמרו ב-2019.
משה ארבל: אני סמוך ובטוח שכאשר הנושא התקציבי ייפתר ושר הביטחון הנוכחי, שדפק על השולחן ופרץ פה דרך, וראוי לציין את זה גם כן, יחד עם ראש הממשלה - - -
עוזי דיין: איזה נושא תקציבי?
קטי קטרין שטרית: זהו, משה, אין פה נושא תקציבי.
קריאה: יש.
צבי האוזר: חברים, אני מבקש לתת לחבר הכנסת ארבל לסיים.
קטי קטרין שטרית: שלא יגידו שזו הסיבה שלא מנגישים.
עוזי דיין: כשאני הייתי אלוף פיקוד מרכז התחילו לטפל בזה, וכבר אז הסבירו שאין בעיה תקציבית.
משה ארבל: אני חוזר ואומר, בואו נחזור לאותה מסגרת שמבינה את הדחיפות והחשיבות של הדבר.
משה ארבל: חבר כנסת לשעבר הרב הלל הורביץ, שנמצא פה איתנו בדיון, מראשי היישוב היהודי בחברון, יודע כמה פעמים אני מגיע לביקורים, וכאדם שמסוגל לעלות מדרגות, אתה מגיע באמת מתנשף – צריך לשפר את הכושר, זה נכון – אבל בוודאי יש כאן אתגר משמעותי גדול.
משה ארבל: אנחנו חייבים לעשות הכול כדי לקבוע תאריך יעד, לאפשר ובאמת לעקוב ולראות שזה קורה.
צבי האוזר: אני ברשות
צבי האוזר: כם רוצה קודם כול עדכון מעוזר השר להתיישבות, אבי רואה.
צבי האוזר: תן לנו דוח סטטוס איפה אנחנו נמצאים כדי שנוכל למקד את דברי הח"כים.
משה ארבל: כדאי לציין שיש שר שממתין בזום.
שמואל לטקו: לענייני דת.
צבי האוזר: כבוד השר, אני הייתי שמח שהתייחסותך תגיע אחרי דוח סטטוס על ידי אבי רואה, שנדע איפה הבעיה נמצאת ברגע זה.
צבי האוזר: אני חושב שהשולחן כולו מאוחד בעמדה שיש לזה חשיבות קריטית.
צבי האוזר: אנחנו כבר הרבה מאוד חודשים מאוחדים בעמדה הזאת ואנחנו רוצים להבין איך אפשר לחלץ את המעלית הזאת מן הבוץ שבו היא שרויה.
צבי האוזר: אבי, שלוש דקות עדכון ואז נעבור לשר לשירותי דת שמכבד אותנו כאן בנוכחותו.
אבי רואה: אני אגיד משהו בחצי משפט כדי לחזק את מה שנאמר פה.
אבי רואה: אם הדברים ככה מתקדמים בנושא כל כך בסיסי ורגיש של הנגשה, אז נחשוב על כל הדברים האחרים שצריך לבצע ביהודה ושומרון, מה זה עובר, ובזה אני סיימתי את העניין הזה.
אבי רואה: לגבי הסיפור של ההנגשה, התהליך להנגשה הוא בשלושה מישורים: אחד משפטי, השני תכנוני והשלישי תקציבי.
אבי רואה: בנושא המשפטי, כפי שאדוני היושב-ראש הזכיר, יש מחר דיון על הערר שהגישה עמותת "עמק שווה" ועיריית חברון, משהו פרוצדורלי אבל שחייבים לעבור אותו אחרי כל ההחלטות, וגם בזה אולי זה לא יסתיים כי פתוחה בפניהם הדרך להגיש עתירה לבג"ץ, ואם בג"ץ יקבל את העתירה ולא ידחה אותה על הסף, כמובן שהתהליך יימשך.
אבי רואה: זה בהיבט המשפטי, אני מקווה שהוא יסתיים מחר.
אבי רואה: לגבי הנושא התכנוני, הושלם לגמרי, עומד בכל החומר, מוכן למכרז.
אבי רואה: המכרז יוצא על ידי משרד הביטחון לאחר שתובטח ההרשאה התקציבית.
אבי רואה: ההרשאה התקציבית לפרויקט הזה בדיונים שעלו פה במסגרת הוועדה במהלך השנים האחרונות – שנה וחצי אחרונות לפחות שאני בתפקיד – עלות ההנגשה מחולקת.
אבי רואה: הביצוע זה סדר גודל 4.2 מיליון שקלים, פלוס אחזקה לחמש שנים של 600 ומשהו אלף שקלים.
אבי רואה: הפרדנו את האחזקה כי האחזקה ממילא מבצע המשרד לשירותי דת.
אבי רואה: גם היום המשרד לשירותי דת מוציא כספים על האחזקה שם והוא אחראי על האתר, ממילא גם האחזקה של ההנגשה והמעלית תתחבר לאחזקה הכוללת של המערה.
אבי רואה: אז יש לנו 4.2 מיליון שקלים, שמתוכם כ-2.6 משרד התיירות אמור לממן.
צבי האוזר: מה זה אומר אמור לממן?