GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מוטי אלמוז: הרעיון אומר שכשם שהיינו כאן לפני שבועיים ועסקנו ביום המילואים והעובדה שהבית הזה מבקש מאיתנו דין וחשבון אחת לשנה על מה שעשינו בשנה האחרונה למען המילואים, אותו רעיון לכל מי ששירת ביחידה קרבית.
מוטי אלמוז: דרך זה נוכל להבטיח שמי שמשרת ביחידה קרבית לא ירגיש שמשהו אחר קורה מאחורי גבו – מסלולים קלים יותר או פחות הוגנים.
מוטי אלמוז: הדבר השני הוא סוג של צדק.
מוטי אלמוז: התחום הזה אצלנו הוא בעיקר ברעיונות ואפשר לגבש אותו.
מוטי אלמוז: עכשיו נציג את כל מה שאנחנו עושים נכון להיום בכל מה שקשור בשער היציאה.
אמיר ודמני: כפי שפתחה יושבת-ראש הוועדה וגם ראש אכ"א, יש קשר עמוק בין הדיון הקודם לדיון הנוכחי.
אמיר ודמני: לצורך העניין, אני חושב שאנחנו שגינו בהבנה של הקשר הזה.
אמיר ודמני: אני חושב שהיום אנחנו מבינים את זה הרבה יותר.
אמיר ודמני: אם אנחנו רוצים – ואנחנו רוצים – לחזק את השירות בצה"ל, בדגש על השירות המשמעותי והשירות הקרבי, חייבים לנקוט פעולות הרבה יותר משמעותיות ברמת המדינה על מנת לטייב או לחזק או להעצים או להעלות על נס את כל אותם שעושים שירות משמעותי.
אמיר ודמני: אנחנו חושבים שהדרך הנכונה, מעבר לכל הפעולות שננקטות שיפורטו, זה גם היבט החקיקה.
אמיר ודמני: זה דבר ראשון שחשוב להגיד.
אמיר ודמני: הדבר השני הוא שצריך להסתכל על ההצגה שלנו ושל אגף חיילים משוחררים במשרד הביטחון כמכלול ולכן יש דברים שאנחנו לא ניגע בהם אבל משרד הביטחון יגע.
אמיר ודמני: צריך להסתכל על זה בסוף כעל מקשה אחת.
אמיר ודמני: המטרה של צה"ל היא להכין את הפרט לשחרור ולהשתלבות בחיים אזרחיים, כמובן באמצעות משרד הביטחון, ולהנגיש מידע וכלים למיצוי זכויות בדגש על הבלטת המענה למערך הלוחם.
אמיר ודמני: אנחנו רואים את זה כחלק מאחריות של צה"ל כלפי המשרתים שלו.
אמיר ודמני: יש 4 תחומים שאנחנו מדברים עליהם.
אמיר ודמני: אחד, הנושא של מתן המידע.
אמיר ודמני: בסוגיית מתן המידע אנחנו לא עושים עבודה מספיק טובה.
אמיר ודמני: אנחנו עושים את כל המאמצים עכשיו כדי לשפר את זה בדגש על היתרונות שמאפשרת לנו הקדמה הטכנולוגית.
אמיר ודמני: אנחנו עושים את זה דרך הבנת הצרכים, אם זה בסדקים או בשיח מפקדים, באמצעות סדנאות הכנה לאזרחות שמתקיימות ובאמצעות כנסי משתחררים.
אמיר ודמני: צריך להגיד שבשני הכנסים האחרונים היינו צריכים לשנות את התפיסה שלנו לגבי איך מבצעים כנס משתחררים.
אמיר ודמני: בגלל המצב הבריאותי, הקורונה, אנחנו לא יכולים לעשות כנס משתחררים בתכונת הרגילה, אבל בשיתוף משרד הביטחון עשינו במחזור הנוכחי וגם במחזור הקודם, ממש עד רמת היחידות עצמן.
אמיר ודמני: מן הסתם זו לא אותה רמה שיינו יכולים לעשות בכנס מרכזי.
אמיר ודמני: הדבר הראשון זה מתן המידע.
אמיר ודמני: שם אני נותן לעצמנו ציון לא טוב מספיק.
אמיר ודמני: אנחנו עושים מאמצים כרגע לשפר את זה.
אמיר ודמני: הדבר השני הוא תחום שנכנסנו אליו בצורה חזקה מאוד בשנה וחצי-שנתיים האחרונות, מה שאנחנו קוראים לו "סיכום פרק השירות".
אמיר ודמני: זה יושב תחת מסע שנקרא "בחזרה לעתיד" שעובר אותו כל לוחם בצבא.
אמיר ודמני: בשלב הזה עדיין לא הגענו לכולם.
אמיר ודמני: בנינו תוכנית הדרגתית.
אמיר ודמני: השנה כבר עבורו אותה כל חטיבות החי"ר וככר התחלנו לעשות את זה בחטיבות שריון.
אמיר ודמני: הכוונה היא להגיע כבר השנה למספרים גבוהים מאוד ובשנה הבאה להגיע לכל לוחמי החוד בצה"ל.
שמואל לטקו: מה זה אומר?
אמיר ודמני: יש לכם את הסדרה הזאת בחומר.
אמיר ודמני: זאת סדרה בת 5 ימים בה מתבצע סיכום מנטלי של פרק השירות פלוס רכיבים של הכנה לאזרחות.
אמיר ודמני: בעת הצורך יש שם גם מעורבות של גורמי בר"נ שמפנים לטיפול המשך.
מוטי אלמוז: תתאר את זה בפרקטיקה.
אמיר ודמני: אני אתר את זה.
אמיר ודמני: אני עוד בסעיפים אחרים.
יאיר גולן: פעילות בעלת חשיבות עליונה, במיוחד אחרי אירועים מבצעיים משמעותיים.
אמיר ודמני: אני מיד אגע בזה ביתר פירוט, אבל יש פה ממש משובים ושיח שהתבצע עם חיילים שעברו את זה.
אמיר ודמני: כפי שאמרתי, אנחנו מדברים על הרבה חיילים שעברו את זה.
אמיר ודמני: מדגישים את החשיבות וההבנה שלהם לפני המסע ואחרי המסע לגבי שאלות ספציפיות.
אמיר ודמני: אני אגע בזה.
אמיר ודמני: כרגע אני מסדר את העיסוק שלנו בתחומים שונים.
אמיר ודמני: קודם כל זה היה מתן מידע; השני היה סיכום פרק השירות.
אמיר ודמני: הדבר השלישי זה נושא הכשרה, השכלה והשמה.
אמיר ודמני: פה יש מספר דברים מאוד משמעותיים, אחד זה סוגיות השלמת ההשכלה.
אמיר ודמני: צריך להגיד שבסוגיה הזאת אנחנו בעיצומה של עבודת מטה שהוצגה פה בכנסת בהיבטים של החוזרים בשאלה.
אמיר ודמני: הצגנו שאנחנו הולכים להכפיל בשנה הבאה ואחר להעלות עוד בשנה הנוספת, את המענה שאנחנו נותנים לסוגיות של השלמת השכלה.
אמיר ודמני: היום אנחנו לא נותנים מענה למספיק חיילים.
אמיר ודמני: אנחנו הולכים להכפיל את המענה.
אמיר ודמני: הדבר השני הוא תוכנית "ממדים ללימודים" – עוד מעט ירחיבו על זה גם משרד הביטחון וגן קרן שיושבת איתי – אתם מכירים את התוכנית.
אמיר ודמני: הדבר השלישי הוא "מקצוע לחיים".
אמיר ודמני: יש לנו היום מינהלת שעוסקת בחיבור בין חיילים לבין מעסיקים, גם בהיבטים של עבודה שחלק מהמסלולים הם גם תוך כדי השירות עבור השחרור וגם בשחרור.
אמיר ודמני: יש כבר אלפי חיילים שמשתלבים בתוכנית הזאת.
אמיר ודמני: ויש את "לוחמים להייטק" שזה כבר כולל כמה מאות חיילים.
אמיר ודמני: בשנה הקרובה זה יעלה עוד.
אמיר ודמני: אנחנו מדברים על חיילים שאנחנו מכוונים אותם גם להכשרה להייטק ואחרי זה לעבודה, וגם למסלולים שבנינו יחד עם אגף התקשוב ואגף המודיעין, שמכשירים אותם לקראת השחרור שלהם גם על חשבון שירות וגם בשס"נ.
אמיר ודמני: הרעיון פה הוא של הרבה מאוד תחומים שהמטרה היא להרחיב את סוגיית ההכשרה וההשכלה וההשמה.
אמיר ודמני: יש לנו גם עבודה משמעותית עם המגזר העסקי על העברת נתונים בין הכישורים שבעיקרה הלוחמים רוכשים בעת השירות הצבאי שלהם והתרגום שלהם לצורכי המשק.
אמיר ודמני: יש הרבה מאוד יכולות שדווקא לוחמים מביאים אותם מהשירות וזה מעניין מאוד מעסיקים.
אמיר ודמני: אנחנו יודעים לחבר את התכונות האלה לצורכי המשק.
אמיר ודמני: הדבר הרביעי הוא הנושא של הוקרה ותגמול.
אמיר ודמני: אנחנו מקיימים היום ועדות מחיקת רישום פלילי למי שביצע שירות משמעותי.
אמיר ודמני: זה מתבצע למאות אנשים.
אורנה ברביבאי: במה זה השתנה מהעבר.
אמיר ודמני: קשה לי להשוות את זה לעבר כי אני פחות מכיר את מה שהיה בעבר, אני יודע להגיד שזה נעשה בצורה יחסית רחבה מאוד.
אמיר ודמני: אנחנו לא מחכים רק לפנייה של הפרט אלא אנחנו גם פונים אליו.
עידו בן יצחק: - - - חקיקה בנושא הזה בכנסת הקודמת.
אמיר ודמני: הדבר הנוסף הוא כל הנושא של דברים כמו משלחות של הסוכנות היהודית.
אמיר ודמני: כיום אנחנו מתעדפים בצורה חד-משמעית לוחמים על-פני אוכלוסיות אחרות.
אמיר ודמני: אני אכנס לדברים עצמם.
אמיר ודמני: הדבר הראשון שרצינו לדבר עליו זו מעטפת הפרט לקראת השחרור.
אמיר ודמני: קרן, בבקשה.
קרן וייס: צוהריים טובים.
אורנה ברביבאי: איך זה עובד היום?
אורנה ברביבאי: בין מה למה עשיתם איחוד?
אמיר ודמני: הקמתי - - -
מוטי אלמוז: היא שואלת על הת"ש לא על הפרט.
אורנה ברביבאי: על הפרט.
אמיר ודמני: קרן תסביר.
קרן וייס: התבצע איחוד החל מ-1 ביולי של ענף מדיניות הת"ש שישב באכ"א לבין ענף התרומות.
קרן וייס: אנחנו רואים את הפרט מראיית השלם גם בהקשר המקורות - - -
אורנה ברביבאי: אבל את גם הגורם המבצע או - - -
קרן וייס: הגורם המבצע הוא רע"ן ת"ש במופ"ת.
אורנה ברביבאי: זאת אומרת, יש רע"ן ת"ש שנותן מענה לשטח, את יושבת על המדיניות והחיבור הוא לתרומות.
קרן וייס: בדיוק.
קרן וייס: את צודקת.
קרן וייס: הייתה אפיזודה חולפת של - - -
אורנה ברביבאי: דיברתם על איחוד ונעשה שוב פיצול כדי שלא ישעמם.
קרן וייס: בהקשרי הפקט אנחנו מדברים על איתור צרכים ושיח עם אותם חיילים שלוטשה חודשים לפני השחרור.
קרן וייס: שם - - - המרכזי מבחינתנו זה האוכלוסיות הייחודיות.
קרן וייס: אנחנו קודם כל מדברים איתן ומייצרים להן סוג של הכנה או את ההתחלה של השיח לקראת השחרור.
קרן וייס: בשיח הזה מעורבת משקית הת"ש, קצינת הת"ש, אבל גם המפקד, כצלע משמעותית מאוד בשיח הזה.
אורנה ברביבאי: - - - אוכלוסיות מיוחדות?
קרן וייס: כולן: בודדים, עולים, זכאי תשמ"ש, זכאי ת"ש.
אורנה ברביבאי: בכל יחידה?
קרן וייס: בכל יחידה.
קרן וייס: זוהי הנקודה.
קרן וייס: שלושה חודשים לפני השחרור יש לנו ממש פורמטים מסודרים של מה שצריך לשאול ועל מה אסור לפסוח.
אורנה ברביבאי: זאת אומרת, חייל לוחם שהוא לא בודד בקצה, לא נעשה איתו תהליך כזה.
אורנה ברביבאי: חייל בודד עורפי, נעשה איתו תהליך כזה.
קרן וייס: נכון.
קרן וייס: הסיפור עם הלוחמים הוא יותר בציר הפיקוד וכל הצירים שאמיר יפרט עליהם בהמשך, כנסי המשתחררים, העברת המידע עד הקצה.
קרן וייס: גם פה אנחנו עושים עוד הרבה תהליכים כדי לראות איך אנחנו מטייבים את זה לאותו לוחם, לכל היחידות.
קרן וייס: המיקוד שלנו כיום הוא בעיקר על האוכלוסיות הייחודיות – קודם כל לראות שיש מישהו שמחכה להם ביציאה החוצה, שיש להם היכן להתגורר, בטח בקרב החיילים הבודדים, שהם מבינים את הזכויות שלהם ואת משמעות הזכויות שלהם וכמה חשוב לממש אותן ולהתחיל להבין איך הם רואים את החיים שלהם קדימה.
קרן וייס: בראשית הצירים יש ניטור הצרכים, להעביר להם את המידע.
קרן וייס: עבור החיילים הבודדים הקמנו את מרכז הבודדים בחודש מרץ והם ממש מהווים כמו רשת הגנה עבור החיילים הללו.
קרן וייס: גם ביציאה מהצבא, בשחרור, הם עדיין ממשיכים לקיים איתם שיח הדוק שמוודא שהם מצליחים למצות את הזכויות שלהם ולראות שהם בסדר.
קרן וייס: גם זה קורה 3 חודשים אחרי השחרור.
קרן וייס: זה מייצר אחיזה עבור אותם החיילים.
אורנה ברביבאי: כל חייל בודד יכול להתקשר למדור בודדים לא דרך מפקדיו ולקבל אינפורמציה?
קרן וייס: הוא יכול להתקשר ישיר.
קרן וייס: אבל הרעיון שלנו הוא ליצור פניות יזומות.
קרן וייס: אני רוצה לדבר עם כולם ולא לחכות שהם יפנו אליי כדי לוודא שהם באמת בסדר.
קרן וייס: אנחנו מדברים על צרכים קיומיים: הלנה בבתי חייל עד 3 חודשים אחרי השחרור ובחלק מהמקרים גם עד חצי שנה בהתאם לסיטואציה שבו אותו חייל משוחרר נמצא.
קרן וייס: חיימ"ש תכף יפרטו, אבל יש את הזכות לשכר דירה בגובה של 1,000 שקלים מדי חודש לאותם חיילים בודדים משוחררים.
קרן וייס: זה נותן להם את התשתית הראשונית לחיים האזרחיים.
קרן וייס: אנחנו מדברים על היכולת להסתכל על החיל הבודד כאשר הוא משתחרר ולהבין שמחד, אנחנו נותנים לו את אותה יכולת שרידות של לינה ומגורים, ומצד שני, מדברים איתו כל הזמן, כולל ביום השחרור, כדי לוודא שיש לו גם מענה כלכלי מספק.
קרן וייס: אם לא – אנחנו יודעים לצייד אותו בכלי משמעותי בצורת סיוע כלכלי חריג לפני השחרור כדי שגם זה ייתן לו את הימים האשונים באזרחות.
קרן וייס: כמקרים חריגים מאוד, בעיקר במקרים ברה"ניים, אנחנו מייצרים העברת מקל סדורה שקורית עוד בימיו כחייל ליתד, כחלק מהתוכנית הלאומית לטיפול בנוער בגילאי 18 עד 26 ושם באמת אנחנו מוודאים את החיבור לעובדת סוציאלית מסוימת כדי לוודא שאף חייל כזה לא יישאר לבדו.
קרן וייס: מייצרים הרבה מאוד שיתופי פעולה עם הרבה מאוד עמותות, בעיקר בתחום הליווי והתמיכה.
קרן וייס: כמובן, הכשרות מקצוע לחיים שגם כאן מקבלות ביטוי משמעותי מאוד עבור האוכלוסיות הללו.
קרן וייס: זו בגדול מעטפת השחרור שאנחנו נותנים לחיילים שכוללת את הרבדים של מידע, ניטור צרכים, שיח מקדים ואחרי השחרור, מתן מענה קיומי, סיוע כלכלי כמו שכר דירה.
קרן וייס: בקצה יש את תוכנית "ממדים ללימודים" שמיועדת ללוחמים וגם לאוכלוסיות ייחודיות כך אנחנו מאפשרים להן את הכלי המשמעותי הראשון של השכלה גבוהה אקדמית.
שמואל לטקו: כל מה שציינת זה לכלל החיילים או רק לאוכלוסיות מסוימות?
אורנה ברביבאי: היא דיברה על אוכלוסיות מיוחדות.
קרן וייס: הפירוט היה לאוכלוסיות מיוחדות, אבל יש חלק מהתוכניות שהן גם וגם.
קרן וייס: "ממדים ללימודים" זה ללוחמים ולאוכלוסיות ייחודיות.
שמואל לטקו: מה זה ייחודיות?
אורנה ברביבאי: תספרו על הביצועים של "ממדים ללימודים".
קרן וייס: השנה אנחנו רואים קפיצה משמעותית מאוד.
קרן וייס: אני חושב שאפקט הקורונה השפיע גם עלינו ואותם חיילים משוחררים, במקום לצאת לטיול הגדול או להשתלב באפיקי תעסוקה כאלה ואחרים, פונים לערוץ האקדמי.
קרן וייס: ראינו גידול של כמעט 50%.
קרן וייס: אנחנו מדברים על 11,400 – זה הנתון נכון להיום - - -
אורנה ברביבאי: תדברי איתנו באחוזים.
קרן וייס: - - - היה 5,500 – זה קצת יותר - - -
אורנה ברביבאי: כמה מתוך הפוטנציאל של מי שזכאי, מימש את זה?
אורנה ברביבאי: מיתוך מי שזכאי לעבור את התוכנית הזאת.
קרן וייס: אני לא רוצה לתת נתון לא מדויק.
אורנה ברביבאי: תשלימו לנו את הנתון הזה.
אורנה ברביבאי: צריך לראות כמה מימשו את הזכות הזאת.
אורנה ברביבאי: שאלה נוספת: לגבי מקור המימון, הרי היה סיפור שלם, האם משרד הביטחון מחויב לזה או רק אם תהיה תרומה ואז זה ימומש.
מוטי אלמוז: בשלוה החודשים האחרונים זה הסתדר.
אורנה ברביבאי: זה הסתדר באופן קבוע?
אורנה ברביבאי: מבחינת
אורנה ברביבאי: כם יש תקציב לתוכנית?
מוטי אלמוז: הייתה בעיה לפני שלושה חודשים עם העלייה בהיקף - -
אורנה ברביבאי: אבל היא הסתדרה בתרומה, לא בתקציב.
מוטי אלמוז: - - הלומדים.
מוטי אלמוז: סידרו את זה במשרד הביטחון.
מוטי אלמוז: זה עדיין לא נושא קבוע, אבל במחזור הזה זה מסודר.
אורנה ברביבאי: מה הייתם רוצים שחוק כזה יבטא?
אמיר ודמני: אנחנו חושבים שבחוק כזה יש שני רכיבים.
אמיר ודמני: הרכיב הראשון הוא רכיב דקלרטיבי.
אמיר ודמני: רכיב שאומר שמי שעשה שירות משמעותי וקרבי, צריך להיות מובחן מאנשים אחרים.
אמיר ודמני: זה צריך לבוא לידי ביטוי גם בשירות המדינה, במכרזים; זה צריך לבוא בתעדוף בכל מה שקשור לרכישת השכלה וקבלה למוסקות האקדמיים.
אמיר ודמני: יש לנו הצעה די מסודרת.
אמיר ודמני: אנחנו חושבים שלא צריך להסתכל על זה רק בראייה של השחרור.
אמיר ודמני: זה מתייחס גם לנושא שדנו בו לפני שבוע וחצי פה – המילואים.
אמיר ודמני: אנחנו חושבים שצריך להיות קשר גם למי שעושה עד 10 שנים רצוף מילואים ואז להסתכל על זה כמערכת של הטבות שהמדינה מלווה את אותו חייל שעושה שירות משמעותי, גם בסדיר וגם במילואים.
אמיר ודמני: לכן החקיקה צריכה להיות יותר רחבה מאשר הסתכלות רק על - - - אבל מדובר בעיקר על הטבות לצורך לימודים, לצורך תעסוקה, לצורך כל מיני הטבות בהיבטים של המדינה כגון נקודות זיכוי במס, אחוז מסוים בארנונה ברשויות המקומיות.
אמיר ודמני: זה צריך להיות, בראש ובראשונה, משהו דקלרטיבי.
אמיר ודמני: אני מניח שעל הבסיס הדקלרטיבי אפשר יהיה לבנות את הקומה היותר רחבה.
אמיר ודמני: זה מה שאנחנו היינו רוצים.
אמיר ודמני: כתבנו על זה לא מעט.
אמיר ודמני: זה גם נוכן שזה יובל על-ידי משרד הביטחון ולכן אנחנו גם מעבירים את זה לשם.
אורנה ברביבאי: תיכף נשמע.
אמיר ודמני: זה אולי אחד הדברים הכי חשובים גם ביחס למה שדיברנו קודם.
אמיר ודמני: בסופו של דבר צריכה להיות כאן תשובה טובה למי שבא ונותן את מיטב שנותיו ועושה שירות שבסופו הוא צריך למצוא את עצמו בנקודת זינוק לא פחותה מכל אחד אחר ואפילו הרבה יותר גבוהה.
אמיר ודמני: כיום זה לא המצב.
אורנה ברביבאי: איך זה מתיישב עם הצרכים הטכנולוגיים של הצבא או העובדה שתומך לחמה ביחידה קרבית – הפערים שלכם שם, אמרת קודם בדיון הקודם שהפער הולך ומעמיק גם בטכנולוגיה.
אורנה ברביבאי: איך זה מתיישב - - -
אמיר ודמני: אני לא חושב שזה סותר.
אמיר ודמני: מי שהולך ליחידה טכנולוגית, הוא כבר מקבל את כרטיס הכניסה הכניסה שלו לאזרחות.
אמיר ודמני: אני צריך למצוא את כרטיס הכניסה למי שמשרת בגדוד 13, לדוגמה.
אמיר ודמני: עשינו ניתוח עמוק עם המגזר העסקי.
אמיר ודמני: יש שינוי בשוק התעסוקה שהוא לטובתנו.
אמיר ודמני: כלומר, כיום אנשים פחות מחפשים ידע, הם יותר מחפשים יכולות.
אמיר ודמני: היכולות שאתה רוכש בשירות הקרבי, לא צריך לציין אותן, הן מתאימות מאוד.
אמיר ודמני: אם נדע לייצר – ואני אומר שאנחנו כבר מייצרים את זה – קשר בין הכישורים בצבא לבין התעסוקה בחוץ, קשר בתוך מערכות מידע שאנחנו יודעים לעשות, זה יכול למנף מאוד את החיילים האלה בכל מה שקשור למציאת תעסוקה.
אורנה ברביבאי: שאלתי בכוונה כי כשעוסקים בשאלה מיהו לוחם ורוצים לייצר את האבחנה הזאת, ברור שזה ישים סימן שאלה לגבי הזכויות של מי היה, באילו יחידות קדמיות, מה המשמעות של חוד וכו'.
אורנה ברביבאי: אני מניחה שבצבא אתם יודעים שצריך לעסוק בזה.
אמיר ודמני: זה רק יחזק את המצב שלנו במה שקשור ברצון ללכת ללחימה.
אמיר ודמני: הדבר הנוסף שחשוב לי להגיד זה שהדיכוטומיה בין טכנולוג ללוחם היא קצת מטשטשת כיוון שבשדה הקרב, הלוחמים יהיו במידה רבה מאוד גם טכנולוגים.
אורנה ברביבאי: אני לא עושה את הדיון הזה עכשיו.
אורנה ברביבאי: בסוף תצטרכו לעשות את פירמידת התעדוף כך או אחרת, אם תרצו שאנחנו נהיה יותר מדויקים.
אמיר ודמני: אני אסכם את מה שאמרנו ואוסיף עוד כמה מילים על הפעולות המרכזות שסקרתי.
אמיר ודמני: עשינו ארגון מחדש ואיחדנו את כל הגופים השונים –היה את "מקצוע לחיים" בט"ל ויש את הגופים באכ"א – לגוף ביצוע אחד שמונחה מקצועית על-ידי אכ"א.
אמיר ודמני: זה יסנכרן את כל התוכניות בצורה הרבה יותר טובה.
אמיר ודמני: אנחנו מבינים שאנחנו צריכים לבוא עם מעין מפת דרכים למשתחרר כי לא כל אחד רוצה את אותם דברים.
אמיר ודמני: אתה בא אליו מצד אחד עם אפשרויות של השכלה, השלמת השכלה ומצד שני, עם אפשרות של רכישת מקצוע, לימודים אקדמיים – אם זה קדם-אקדמי או הלימודים עצמם – אתה בא אליו עם הייטק, מי שרוצה להתחיל כבר להשתפשף בשוק ורק לאחר מכן ללמוד.
אמיר ודמני: אתה בא אליו עם לאוטק.
אמיר ודמני: אתה בא עם מעטפת שלמה של דברים.
אמיר ודמני: המינהלת הזאת עובדת מול אגף חיימ"ש במשרד הביטחון והמטרה שלה היא לבוא ל החייל כי אנחנו מבינים שהחייל לא צריך לקבל את המידע הזה רק חודש או חודשיים או שלשוה לפני שחרור אלא הרבה קודם.
אמיר ודמני: הרעיון הוא להביא את המידע הזה הרבה יותר מוקדם ולהסביר מהו כולל.
אמיר ודמני: זה אחד.
אמיר ודמני: הדבר השני – מספר פעולות שהן חדשות או שהעצמנו אותן.
אמיר ודמני: אחד זה "בחזרה לעתיד", המסעות האלה שבשנה הבאה לא יהיה לוחם אחד שלא יעשה והשנה כבר כל לוחמי החי"ר - - -
אורנה ברביבאי: כל יחידות הלחימה, גם אם הן לא היו במסגרת מבצעית עצימה לקראת שחרור.
אמיר ודמני: בשלב הנוכחי אנחנו מתעדפים יחידות שעברו פה.
אמיר ודמני: החי"ר בא יותר לידי ביטוי בשלב הראשון.
אמיר ודמני: מדובר על אלפי אנשים שעשו את זה.
אמיר ודמני: בסקר שענו עליו מאות משיבים עולה כי זה העלה ב-8% את הכוונה להגיע לשירות מילואים.
אמיר ודמני: אנחנו עושים פה חיבור.
אמיר ודמני: זה העלה ב-6% את מי שענה שהוא חווה את השירות הצבאי שלו כדבר חיובי.
אמיר ודמני: זה העלה בכמעט 10% את התפיסה של השירות כלוחם, של המחלקה כמקור עוצמה.
אמיר ודמני: בשאלת היכולת להתמודד עם המעבר לאזרחות – ההבדל בוא בין 64% ל-88% בסוף הסדנה.
אמיר ודמני: בשאלת ההתמודדות הנכונה בראיון עבודה, עלייה מ-26% ל-92%.
אמיר ודמני: בשאלת ההתנהלות הכלכלית, עלייה מ-41 ל-69%.
אמיר ודמני: אני יכול להמשיך ולהקריא.
אמיר ודמני: במצגת שלכם יש את האמירות של אותם אלה שנמצאים שם לגבי שביעות הרצון ואיך הם הרגישו.
אמיר ודמני: אני מניח שראש אכ"א ירצה גם להתייחס לזה.
אמיר ודמני: הוא היה בעצמו שם והוא יכול להגיד איך הוא חווה את זה ברמה האישית.
אמיר ודמני: הדבר השני הוא הנושא שלכם או סדנאות בשיתוף האגף והקרן לחיילים משוחררים לאוכלוסיות ייחודיות: בני מיעוטים, חיילים בודדים.
אמיר ודמני: תושבי פריפריה, לוחמים וגם חרדים – יצא שזה הרבה מאוד מתוך האוכלוסייה.
אמיר ודמני: אנחנו מדברים שם גם על התנהלות כלכלית, גם על זכויות המשוחרר, גם על מסלול לימודים, כתיבת קורות חיים, התנהלות בראיון עבודה, עולם התעסוקה, אבחון חוזקות וחולשות, תפיסת האזרחות – אני לא אכנס לכול.
אמיר ודמני: יש לנו אתגר גדול מאוד.
אמיר ודמני: אנחנו עושים את הדברים האלה בזום.
אמיר ודמני: זה קצת יותר מורכב.
אמיר ודמני: יש פה לא מעט דברים שאנחנו מטפלים בהם כדי להנגיש את זה יותר טוב, אבל אלה סדנאות חשובות מאוד.
אמיר ודמני: על המשלחות של הסוכנות היהודית דיברתי ואני לא רוצה להרחיב בזה.
אמיר ודמני: חשוב להגיד שאנחנו מדברים על ניסיון מאוד משמעותי של למעלה מ-2,300 חיילים שכבר הוכשרו.
אמיר ודמני: אנחנו מדברים על הרחבה, במיוחד לאור הקורונה יהיה שיתוף פעולה בין משרד הביטחון למשרד הכלכלה בכל מה שקשור בהכשרה והשמה עכשיו לקראת השחרור.
אורנה ברביבאי: זה מונגש לחיילים לקראת שחרור?
אורנה ברביבאי: הם יודעים לקראת מה הם הולכים?
אמיר ודמני: העניין הספציפי לקראת הקורונה הוא משהו חדש מאוד.
אמיר ודמני: יש הצעה שמתגבשת ממש בימים אלה, כשהיא תהיה רלוונטית, אנחנו נגיש אותה.
אמיר ודמני: אבל מקצוע לחיים בוודאי שכן.
אמיר ודמני: לוחמים להייטק שזה הכיוון היותר חדש שעשינו השנה, כבר לפני שנה וחצי, זה מביא בשנה מאות אנשים או למסלול של לימודים של 15 חודשים עם רכישת מקצוע, או לתוכניות שציינתי קודם - - -
אורנה ברביבאי: שהיא עבור האזרחות.
אמיר ודמני: גם העניין של 8200 והגנה בסייבר שאנחנו עושים איתם פרויקטים כאלה.
אמיר ודמני: המטרה שלנו היא להגיע השנה ל-600-500 משתחררים בהיבט הזה.
אמיר ודמני: השנה היו בערך 300.
אמיר ודמני: לסיכום, הפכנו את שער היציאה לווקטור צבאי.
אמיר ודמני: זה לא היה קיים קודם.
אמיר ודמני: זה לא היה קיים קודם לא בגלל שאף אחד לא היה מספיק חכם אלא בגלל שהבנו את הערך של זה ביחס למורכבות שיש לנו בסוגיית המוטיבציה וערך השירות בצה"ל ולכן נכנסנו לזה בצורה משמעותית מאוד.
אמיר ודמני: יש פה דור מתגייסים שמצפה לא רק לתת את חובתו בשירות אלא למיצוי אישי.
אמיר ודמני: הוא רואה בצבא פלטפורמה למימוש באזרחות ואנחנו צריכים להיות חלק מהעניין הזה.
אמיר ודמני: הדבר הכי מרכזי שאנחנו מנסים עכשיו לעשות זה להתחבר למגזר העסקי עם תוכניות שחוצות את הצבא.
אמיר ודמני: אם הנתונים שלך לפני השירות, תוך כדי השירות ובסוף השירות שאנחנו מבינים שלנו יש ערך משמעותי מאוד ביכולת לתת את המידע הזה, במיוחד על הכישורים שרוכש בתוך השירות, ולכן סיימנו לא מזמן עבודה שממפה את כל היכולות של כל תפקיד ותפקיד בצבא, איך הוא מתרגם לשפה אזרחית עסקית כדי שיהיה את החיבור הזה, כולל זה שאנחנו רוצים להכניס את זה לתוך המערכות הממוחשבות שלנו כדי שתהיה לנו מעין חוות דעת, גיליון דיגיטלי - - -
אורנה ברביבאי: האם נעשה תהליך של קרדיטציה על פעולות?
אורנה ברביבאי: פעם היו מחשבות לפחות, אני לא יודעת איפה זה עומד היום, על הסבה קצרה יחסית שמתאימה מקצועות טכניים, טכנולוגיים, לאזרחות.
אורנה ברביבאי: האם הצבא עוסק בזה?
אמיר ודמני: לדעתי לא מספיק.
אמיר ודמני: אני לא יוכל להגיד שיש איזושהי קרדיטציה כרגע.
אורנה ברביבאי: זה משהו שבפירוש אפשר לתרגם כערך.
אמיר ודמני: אני יכול להגיד שככל שאנחנו מוציאים את האנשים עם מקצוע שהם רכשו בצבא או עם ההכשרות האלה לקראת השחרור ובשחרור, בוודאי שזה מעניק יכולת חיבור אחרת לאזרחות.
אמיר ודמני: הכוונה שלנו בשנה הקרובה היא להעצים את הווקטור הזה עוד יותר, גם ברמה של תוכנית העבודה שלנו באגף כוח אדם.
אמיר ודמני: אנחנו רוצים כרגע להרחיב את הפלטפורמות הדיגיטליות – אמרתי את זה בהתחלה – לתקשר עם החייל ולקיים איתו שיח מתמשך ולא לבוא רק בנקודה של 3 חודשים לפני ולהגיד לו: זה מה שאתה יכול לקבל.
אמיר ודמני: זה לא מספיק.
אמיר ודמני: על זה אנחנו שמים דגש גדול.
אורנה ברביבאי: היחידה להכוונת חיילים משוחררים, בבקשה.
ענבל פז-פיטל: צוהריים טובים, יושבת-ראש הוועדה, חברת הכנסת אורנה ברביבאי, ראש אכ"א ורח"ט תומכ"א, השותפים היקרים שלנו וחברי הוועדה.
ענבל פז-פיטל: המצגת כולה משקפת את הרצון של אגף חיילים משוחררים והקרן לקליטת חיילים משוחררים להביע את ההוקרה לשירות, להעמיד תקציב לעידוד אוכלוסיות משרתות, עידוד השירות המילואים ובשנתיים האחרונות גם הוקרת הלוחם.
ענבל פז-פיטל: הייעוד של האגף והקרן נועד לשלב את החיילים המשתחררים באופן המיטבי בחברה, אם בהשכלה, אם בהכשרה מקצועית עם אופק תעסוקתי על-ידי הענקה של מגוון זכויות והטבות.
ענבל פז-פיטל: קהל מסיימי השירות הוא כלל החיילים המשוחררים וכולל גם צה"ל, מג"ב, משטרה ושב"ס.
ענבל פז-פיטל: מי שלא יודע, לחיילים המשוחררים יש זכאות של 5 שנים, למעט בודדים משוחררים ומשרתי מילואים פעילים, שב-2017, לשמחתנו, תיקנו את החוק ולגביהם התקופה היא 10 שנים מיום השחרור מצה"ל.
ענבל פז-פיטל: גם בנושא שער היציאה, הקדמנו ב-2017 את החוק ל-3 חודשים לפני השחרור כדי שיאפשר לנו את השת"פים ששמעתם על חלקם מנציגי צה"ל וממני.
ענבל פז-פיטל: התקציב הוא המהות.
ענבל פז-פיטל: התקציב של האגף מורכב מתקציב הקרן לקליטת חיילים משוחררים שקמה ב-1994, תקציב האגף ותקציב ממקורות חוץ.
ענבל פז-פיטל: בתקציב הקרן שאתם רואים פה שני הנושאים הראשונים הם הפיקדון האישי ומענקי השחרור.
ענבל פז-פיטל: על הקרן לסיוע נוסף אני אדבר בהמשך.
ענבל פז-פיטל: עידוד השכלה גבוהה מוכר כחוק הפריפריה שמאפשר בשנה הראשונה תוכנית חליפית למי שהוא בן הפריפריה או למי שלומד במוסדות מוכרים בפריפריה.
ענבל פז-פיטל: יש פה את נושא הקורונה, אבל לא ניכנס לזה.
ענבל פז-פיטל: הנהלת הקרן ממונה ומנוהלת על-פי חוק קליטת חיילים משוחררים.
ענבל פז-פיטל: יש לנו יושב-ראש הנהלה ומנהלת קרן שהם מינוי של שר הביטחון.
ענבל פז-פיטל: היום יושבת הראש התחלפה, מדובר באלוף-משנה (במיל') אורלי גל.
ענבל פז-פיטל: אני מנהלת הקרן בנוסף לתפקידי כראש האגף.
ענבל פז-פיטל: תקציב האגף נועד להטבות נוספות כמו הכנה למבחן הפסיכומטרי, ייעוץ ואבחון תעסוקתי.
ענבל פז-פיטל: גם אנחנו לפני פיילוט של מסע בזמן.
ענבל פז-פיטל: אנחנו יודעים שלצה"ל ייקח זמן עד שהוא ירשת את זה מול כל הלוחמים, לכן הקצבנו סכום מסוים כדי לאפשר למי שכבר משוחררים 5 שנים ולבחור מתוכם עם אותם שותפים, עם ברה"נ, לצערנו, בעקבות הקורונה והקו הסגול, אז הפיילוט הזה קצת נדחה.
ענבל פז-פיטל: אתם רואים תקציבים ממקורות חוץ ותקציבים גדולים מאוד – האפוטרופוס הכללי, למשל.
ענבל פז-פיטל: היו תקציבים בעבר של בים 8 ל-12 מיליון.
ענבל פז-פיטל: לצערנו, גם הקורונה מכבידה על זה.
ענבל פז-פיטל: אנחנו מחלקים את עבודת האגף לשני חלקים.
ענבל פז-פיטל: החלק הראשון הוא שער היציאה שזה לקראת השחרור.
ענבל פז-פיטל: החלק השני הוא הפעילות הענפה שיש לנו במשך 5 שנים מול הזכאים ו-10 שנים מול בודדים ומשרתי מילואים.
ענבל פז-פיטל: בתחומי העשייה בחרתי להציג פה תחומים עיקרים.
ענבל פז-פיטל: בשקפים ניתן קצת טעימות, אם תרצו לשאול, אתם מוזמנים.
ענבל פז-פיטל: מענקי השחרור והפיקדון האישי, כולנו יודעים, זה לפי ראש, לפי תקופת השחרור וסוג השירות.
ענבל פז-פיטל: הייעוץ וההכוונה, לא הרבה יודעים, יש לנו 4 מחוזות עם עובדים שהם יועצי קריירה.
ענבל פז-פיטל: אבל חברנו ל-52 מרכזי צעירים ברשויות שמרוחקות מהמרכזים שלנו.
ענבל פז-פיטל: להם אנחנו נותנים את המידע וידע וגם מממנים לפי קריטריונים ותקציב ולפי כמות החיימ"שים שנמצאים - - -
אורנה ברביבאי: כל חייל זכאי לזה?
ענבל פז-פיטל: כל חייל זכאי לגשת למרכז העירוני ברשות.
ענבל פז-פיטל: אם אני גר בחדרה, במקום לנסוע לחיפה, אני ניגש לרשות ויש להם את כל המידע מרכז חיימ"ש שאנחנו מממנים את המשרה שלו ברשות ב-75% והוא מקבל מאיתנו את כל המידע המקצועי.
ענבל פז-פיטל: ככה הצלחנו להרחיב את הפוטנציאל של הנגשת המידע מצד אחד, והרשות מרוויחה, מצד שני, את שמירת בני העיר.
ענבל פז-פיטל: זה שת"פ נפלא.
ענבל פז-פיטל: על המכינות הקדם-אקדמיות, ההנדסאים וההכשרות המקצועיות אני אדבר בהמשך.
ענבל פז-פיטל: בנושא הפיקדון חשוב היה לי להדגיש שהוא בתוך ה-1.1 מיליארד.
ענבל פז-פיטל: זה בתוך 5 שנים עבור 6 מטרות בחוק – אתם מכירים, שמעתם – נישואים, רכישת דירה, פתיחת עסק, לימודים, הכשרה מקצועית ולימודי נהיגה.
ענבל פז-פיטל: חשוב לי לספר לוועדה שכל השמועות שהיו פעם על זה שחיילים שוכחים לקחת את הכסף הסתיימו בחקיקה מ-2017, שם קבענו שבתום 5 שנים אנחנו דוחפים להם את זה לתוך הפיקדון ובכל מקרה הארכנו את התקופה שמאפשרת להם משיכה עד 10 שנים – עוד 5 שנים למימוש ועוד 5 שנים נוספות – כדי למצות ואנחנו גם דואגים כל שנה לתזכר אותם.
ענבל פז-פיטל: מהלך חשוב נוסף שאני לא יודעת אם אתם מכירים כי הוא חדש זה ההפרדות מהבנקים.
ענבל פז-פיטל: מאז הקמת הקרן, הפיקדון נוהל על-ידי כ-1,200 פקידי בנק ב-600 סניפים ברחבי הארץ.
ענבל פז-פיטל: בחודש אוגוסט עלינו עם פיקדון מקוון.
ענבל פז-פיטל: היום, דרך האזור האישי, אנחנו מאפשרים להם בקליק.
ענבל פז-פיטל: מתוך 100% שניגשו לבנקים, היום כ-90% יכולים לממש את זה דרך האתר בצורה מאוד נגישה ולגבי עוד 10% שפרטי הבנק שלהם לא מעודכנים, עשינו הסדר עם בנק הדואר.