GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
צבי האוזר: הייתי רוצה אולי מרשות הטבע והגנים.
יאיר גולן: כיוון שזה אזור שאני מרבה לטייל בו - - -
שרה צוובנר: לתת לחברה להגנת הטבע את רשות הדיבור?
שמואל לטקו: הייתי שואל את כולם מי נגד, מי בעד.
צבי האוזר: יש לנו מרשות הטבע והגנים?
צבי האוזר: לפי העמדה שהציגו הם מתנגדים.
מלי מאירי: אנחנו מייצגים את המינהל האזרחי, נטליה ונפתלי איתנו.
מלי מאירי: אם אתם רוצים להתחיל עם העניין של התוכנית אנחנו פה להציג את זה.
צבי האוזר: נתחיל מרשות הטבע והגנים ואחרי זה עם החברה להגנת הטבע.
צבי האוזר: קודם כל אני מבקש לשמוע את המתנגדים.
מיכל (מיקי) חיימוביץ': את ניר פפאי מהחברה להגנת הטבע.
צבי האוזר: ניר פפאי, בבקשה.
ניר פפאי: אשמח להציג את ההתנגדות.
ניר פפאי: תודה רבה, אדוני היושב-ראש, וברכות גם על כינוס הוועדה, ולחבר הכנסת כסיף על העלאת הנושא הזה לסדר-היום.
ניר פפאי: ארצה להציג בקצרה את הדברים.
ניר פפאי: רצינו להציג סרט מרהיב של שלוש דקות שמציג את היופי של האזור שצילמו אותו התושבים שנמצאים כאן איתנו, כי אנחנו מבינים שתמונה אחת שווה אלף מילים, אבל לצערנו זה נמנע מאיתנו, אז אנסה להציג את זה ממש בקצרה.
מיכל (מיקי) חיימוביץ': מדוע זה נמנע, צביקה?
מיכל (מיקי) חיימוביץ': למה אתם לא מראים את הסרט?
צבי האוזר: זה לא נמנע.
צבי האוזר: כל דבר שנשלח נפיץ, אבל, בבקשה, תמשיך.
מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל למה חברי הכנסת לא רואים את הסרטון הזה?
מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה סרטון של שלוש דקות, מה הבעיה להראות סרט של שלוש דקות?
מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני לא מבינה.
מיכל (מיקי) חיימוביץ': אנחנו מדברים פה על מקום שרוב האנשים שנמצאים פה לא ראו אותו מעולם, אז אני חושבת שמן הסתם היה נכון להתרשם בעיניים.
צבי האוזר: הסרט מצורף לכל חברי הוועדה.
ניר פפאי: צריך להגיד שסוד קסמו של האזור הוא גם בעוכריו, זאת העובדה שהוא אינו מוכר לרבים, כמו שציינה כרגע חברת הכנסת.
ניר פפאי: אז אגיד במילים, מדובר באמת באזור מופלא בו מסתובבים עדרים של עשרות צבאים, לפי הערכות שלנו ושל רשות הטבע והגנים נמצאים במרחב הזה כ-8% מהיקף הצבאים שנותרו בארץ.
ניר פפאי: ואני מזכיר, הצבי הישראלי הוא מין בסכנת הכחדה עולמי.
ניר פפאי: ה-8% נמצאים באזור הזה שיושפע מהתוכנית.
צבי האוזר: באותם 2,700 דונם?
ניר פפאי: באותו מרחב שיושפע, כן בהחלט.
ניר פפאי: בנוסף, יש מינים רבים נוספים, יש צבועים, שועלים, דורבנים.
ניר פפאי: זה אזור קינון ייחודי לציפורים, הבתה, השטח הטבעי שמאפשר את זה.
ניר פפאי: הוא גם אחד מאזורי הנדידה החשובים ביותר הקיימים בארץ ובכלל, וממש בימים האלו מתחילה הנדידה מאירופה לאפריקה, מיליוני ציפורים שיעברו מעל האזור הזה וגם יעצרו בו.
ניר פפאי: וכמובן שמדובר גם באזור מאוד ייחודי שבעיקר בחורף בחודשים הקרובים ובאביב פשוט יתכסה במרבדי פריחה מרהיבים, במגוון עצום של פרחים וצבעים, כלניות, נוריות, סחלבים, ועוד רבים.
ניר פפאי: שוב, התמונות רק יוכלו לתאר את זה.
ניר פפאי: דבר נוסף, מלבד היופי והאיכויות, שתיארתי בקצרה, יש לו חשיבות ברמה הארצית הגבוהה ביותר מכיוון שהוא חלק מהמסדרון האקולוגי הארצי.
ניר פפאי: אם תרצו, בשפה אחרת זה כביש 6 של בעלי החיים, עורק החיים והתנועה שלהם, וברגע שהעורק הזה ייקטע בעצם קטענו את המעבר מצפון לדרום.
ניר פפאי: איפה כל האזור המופלא הזה נמצא?
ניר פפאי: כפי שנאמר גם בהתחלה, חמש דקות מראש העין, רבע שעה מתל אביב, ממש בלב ההר.
ניר פפאי: באזור הזה המציאות מורכבת, הוא אזור שביהודה ושומרון, אבל הוא נמצא ממערב לגדר ההפרדה, ולכן גם תפקודית ציבורית וגם סביבתית הוא חלק ממחוז המרכז.
ניר פפאי: אבל התכנון והחקיקה שחלים עליו הם יהודה ושומרון, ותכף נגיע לזה.
ניר פפאי: בלב האזור הפסטורלי הזה מתוכנן אותו אזור תעשייה של כ-2,500 דונם, שלא רק יחריב את השטח עצמו, אלא כאמור יקטע את הרצף הארצי צפון-דרום, ימנע את האפשרות לבעלי החיים, של הצבאים למשל, לעבור מצפון לדרום ומדרום לצפון.
ניר פפאי: ומה האבסורד הגדול בכל הסיפור הזה?
ניר פפאי: שאזור התעשייה הזה בכלל לא נחוץ, אין בו נחיצות, ואגיד בכמה מילים למה.
ניר פפאי: סקרים של משרד הפנים, מינהל התכנון מהשנים האחרונות מראים על עודפים אדירים של אזורי תעסוקה ותעשייה באזור המרכז.
ניר פפאי: מדברים על כ-60 מיליון מטר מרובע, מדברים על עתודות של עד 2100 שיש היום באזור המרכז.
ניר פפאי: אין צורך באזורי תעשייה נוספים ברמה האסטרטגית של מדינת ישראל.
ניר פפאי: מעבר לזה, בשנתיים האחרונות מקודמת תוכנית אסטרטגית לתעסוקה על ידי מינהל התכנון במשרד הפנים, והם מייעדים לכל יהודה ושומרון – תקשיבו טוב למספרים – 840,000 מטר מרובע.
ניר פפאי: רק באזור הזה של שער שומרון מתוכננים 2 מיליון מטר מרובע.
ניר פפאי: המספרים לא מתיישבים ביחד.
ניר פפאי: ואם יש פה דאגה לתושבים, ויש דאגה לתושבים, אז בואו נבין רק את המספרים יחס תעסוקה לתושבים.
ניר פפאי: התוכניות שמקודמות היום באזור של המועצה האזורית שומרון – אני לא רוצה לבלבל במספרים, אגיד רק מס' אחד – נותנות כ-2.75 מיליון מטר מרובע, אני מוסיף את המועצות השכנות, ל-35,000 תושבים.
ניר פפאי: לשם השוואה, בנתניה, עיר של 250,000 תושבים יש פחות מ-2 מיליון מטר מרובע, וזה אבסורד.
ניר פפאי: לכן אין פה גם מקום ברמה של ההצדקה.
ניר פפאי: אז למה כן מקדמים את האזור הזה?
ניר פפאי: צריך להגיד, כי ביהודה ושומרון יותר קל לקדם תוכניות כאלו; כי במערכת התכנון ביו"ש אפשר להעביר תוכנית כזאת שלא הייתה עוברת אפילו שלב אחד במוסד התכנון בישראל; כי רק ביו"ש אפשר לכתוב בתזכיר דבר אחד, אבל בתקציר שלו לכתוב את ההפך הגמור, וחוות הדעת של הרט"ג של מחוז מרכז, לא של מי שנמצאים פה, יכולה להוכיח את זה; וכי התוכנית הזאת פשוט עוברת מתחת לרדאר.
ניר פפאי: שוב, כי האזור הזה לא מוכר וסגרנו מעגל עם פתיחת הדברים.
ניר פפאי: ולכן לסיכום הדברים, אני קורא לכם לעצור את התוכנית הקשה הזאת, הבעייתית הזאת שתגרום להרס הזה, זאת תוכנית שלא נחוצה.
ניר פפאי: ואנחנו מזמינים אתכם לסייר איתנו, ובטוחים שאחרי שתראו את הדברים בעיניים אז לא נצטרך להסביר יותר במילים והמראות יראו את שלהם.
ניר פפאי: תודה.
צבי האוזר: תודה רבה, ניר.
צבי האוזר: יוסי ארן נמצא איתנו?
יוסי ארן: שלום.
יוסי ארן: אני גר בראש העין, לצידי אבי צודקביץ ידידי.
יוסי ארן: אנחנו ממקימי מטה המאבק להצלת נחל רבה.
יוסי ארן: התחלנו בעבודה שלנו לפני כחמישה חודשים.
יוסי ארן: גילינו במקרה שמקודמות תוכניות פיתוח הנחל הזה, נחל שאני וידידי פה מטיילים בו שנים רבות.
יוסי ארן: כמו שכבוד יושב-ראש הוועדה ציין, את רוב התמונות שנתונות בידיכם אנחנו צילמנו, והעברנו אותם.
יוסי ארן: אנחנו מצלמים באופן יומיומי.
יוסי ארן: אנחנו מטיילים שם, עורכים סיורים לקהל הרחב.
יוסי ארן: בעצם כמו שכולם אמרו, זה אזור מאוד מאוד מאוד מיוחד, מאוד מאוד ייחודי, מאוד ערכי, קרוב מאוד למרכז כמו שצוין.
יוסי ארן: ובעצם אחד הדברים שגם מאוד כואבים לנו זה שיש תחושה שהתכנון נעשה בצורה לא חכמה ולא מחושבת.
יוסי ארן: אני סתם מציין לדוגמה שבאזור הזה קיימת מחצבה מאוד מאוד גדולה בתוך מרחב נחל רבה שעומדת לסיים את חייה בסוף השנה, כרגע יש איזושהי תוכנית שביקשו הרחבה שלה.
יוסי ארן: ולעומת זאת, 200 או 300 מטר צפונית אליה הפקידו ואישרו אזור בית עלמין של מועצה אזורית שומרון והמינהל האזרחי.
יוסי ארן: כאשר אם היו עושים תחשיב נכון היו יכולים לבנות את בית העלמין בתוך המחצבה.
יוסי ארן: הבאתי את זה כדוגמה רק כדי לציין שבעצם כל התכנון של התוכנית הזאת נעשה בלי להתייחס לחשיבות של המקום באופן סביבתי.
יוסי ארן: אנחנו לא מתנגדים לפיתוח של האזור או לבנייה.
יוסי ארן: אנחנו חושבים שאפשר לפתח את האזור, אפשר להכניס את כל התוכניות שרוצים לעשות, גם בתי עלמין, גם אזורי תעשייה, וגם לשמור בשלמותו על המסדרון האקולוגי ועל הטבע שקיים שם אם עושים את התוכנית באופן מחושב ונכון.
צבי האוזר: אתה יכול, ברשותך, פשוט אנחנו מוגבלים בזמן, למקד בדיוק בהערה הזאת, שהיא חשובה, איך אתה חושב שנכון היה לתכנן את הדברים או לבצע אותם.
יוסי ארן: אומר סתם לדוגמה רעיון שאנחנו בודקים בחודש האחרון.
יוסי ארן: אני אזרח, אני לא מתכנן, אני לא איש מקצוע.
יוסי ארן: במקצועי אני בכלל ביולוג.
יוסי ארן: אני מסתכל על התוכניות באזור – יש את אזור בית העלמין שצמוד לגדר, 30,000 מקומות – שהוצג בעצם בתחילת השנה, וק"מ משם מזרחה יש תוכניות מאושרות עוד משנות התשעים לבית העלמין ל-150,000 קברים.
יוסי ארן: אז מה ההיגיון בעצם לבנות בתי עלמין במרחק של פחות מק"מ אחד מהשני?
יוסי ארן: למשל, העליתי רעיון בזמן האחרון שאפשר להכניס את כל בית העלמין לבית עלמין אזורי ענק בתוך המחצבה שבכל מקרה עומדת לסיים את חייה.
יוסי ארן: היא פצע פתוח בתוך האזור הזה.
יוסי ארן: זאת סתם דוגמה.
יוסי ארן: יש עוד חלופה שהכנו אנחנו התושבים אוהבי הטבע – אנחנו לא משויכים לשום אגף פוליטי, כמו שציינתם בהתחלה, יש לנו חבר במטה שגר באורנית, ויש לנו חברים מתל אביב ומראש העין, יש לנו הרבה מאוד תומכים גם באלקנה וגם באורנית – ובעצם אנחנו אומרים שאין שום סיבה להרוס את השטח הזה אם אפשר לשבת יחד ולבנות חלופות שיהיו מקובלות על כל הצדדים.
יוסי ארן: אנחנו רוצים להציל את המסדרון האקולוגי, אנחנו לא מתנגדים לבנייה.
יוסי ארן: אנחנו פשוט רוצים להציל את הטבע הנפלא הזה שקיים שם.
יוסי ארן: אם יורשה לי, תוך כדי שאני מדבר אציג את התמונות של האזור, אתם רואים?
צבי האוזר: כן, אבל קצר.
עופר כסיף: רצינו לראות תמונות.
יוסי ארן: זה תוך כדי שאני מדבר.
יוסי ארן: מה שאנחנו אומרים זה שאין שום סיבה לפתח את האזור הזה בלי להראות איזשהו תחשיב קצר ולהגן על האזור הזה.
יוסי ארן: כל התמונות שאתם רואים פה צולמו בחורף האחרון ובקיץ.
יוסי ארן: זה אזור מופלא.
יוסי ארן: כל מי שמגיע לאזור הזה פשוט נדהם מהיופי שקיים באזור במרחק כל כך קצר מתל אביב.
יוסי ארן: אין שום סיבה להרוס אותו.
יוסי ארן: יש אפשרות לשבת יחד ולחשוב איך אנחנו מפתחים את האזור הזה לשביעות רצון כל הצדדים.
יוסי ארן: אנחנו מבינים שיש צרכים גם לאלקנה, גם לאורנית, ופשוט אין שום סיבה שלא נוכל לפתח יחד את האזור הזה ונוכל לשמור עליו.
יוסי ארן: אתם יכולים לראות את התמונות האלה צולמו בנחל רבה על ידי ידידי אבי צודקביץ שעומד פה לידי, צלם מוערך.
יוסי ארן: יש לנו קבוצת פייסבוק מאוד מאוד גדולה של כמעט 1,000 תומכים.
צבי האוזר: כמה זמן נסיעה מתל אביב?
מיכל (מיקי) חיימוביץ': 20 דקות בבוקר.
יוסי ארן: 22 דקות.
צבי האוזר: אגב, דיון על טבע, מסדרון אקולוגי, תעסוקה, זה נותן לנו גם פרספקטיבה על כל הנושא של הסכסוך, 22 דקות מתל אביב, השאלה מי ישלוט שם?
צבי האוזר: איך ישלטו שם?
צבי האוזר: איך ינהלו את העניינים?
מיכל (מיקי) חיימוביץ': נראה לי שהכי טוב שהצבאים ישלטו שם.
צבי האוזר: הקרבה הזאת באמת די מדהימה.
צבי האוזר: כמה זה מראש העין כשאתם יוצאים שם לטיולים?
עופר כסיף: חמש דקות.
מיכל (מיקי) חיימוביץ': חמש דקות.
יוסי ארן: לוקח לי חמש דקות.
צבי האוזר: חמש דקות מראש העין.
צבי האוזר: אני בא.
יוסי ארן: תודה לכם.
אבי צודקביץ: תודה לכם.
צבי האוזר: אני ממליץ גם לחבריי לראות את הסרט, לא רק את התמונות.
צבי האוזר: אני ראיתי.
שמואל לטקו: אתה רוצה לראות עכשיו?
שרה צוובנר: יש לנו את הסרט, אם רוצים אפשר להראות.
צבי האוזר: לא, אין לנו זמן.
צבי האוזר: תראו, רבותיי, זה נורא יפה, אבל יש לנו 33 דקות לדיון הזה.
עופר כסיף: הסרטון הזה שלוש דקות.
צבי האוזר: אבל בסוף אנחנו צריכים לשמוע את משרד הביטחון, המשרד להגנת הסביבה.
צבי האוזר: אם יישאר לנו בסוף זמן אז אולי נקנח בסרט, ואם לא, אנשים יראו אותו בעצמם.
צבי האוזר: אני מבקש את בני אלבז, קמ"ט איכות הסביבה, או שאולי נתחיל דווקא עם מי שעושה את התוכנית.
שמואל לטקו: הוא האיש הכי חשוב פה בעניין הזה, בני.
צבי האוזר: מישהו רוצה להציג מה יהיה כאן ברמת התוכנית?
מלי מאירי: אנחנו יכולים להציג את מה שיהיה ברמת התוכנית, לשכת התכנון, נטליה פה איתנו.
צבי האוזר: כי איכות הסביבה היא השלכה לעצם הפעולה עצמה.
צבי האוזר: הייתי רוצה להבין במה דברים אמורים, לא בטוח שכולם קראו את החומר ויודעים במה מדובר.
צבי האוזר: בבקשה, נטליה אברבוך.
נטליה אברבוך: אני אדריכלית שמטפלת בקידום סטטוטורי של תוכניות באיו"ש כמה שנים.
נטליה אברבוך: כמה דברים חשובים לפני שאני מציגה את התוכנית.
נטליה אברבוך: קודם כול התוכנית מקודמת על ידי רמ"י לפי שלבים שקבועים בחוק.
נטליה אברבוך: לרמ"י, בגלל רגישות האזור ובגלל ההיקף של הבנייה המתוכננת, יש צוות מאוד מאוד רציני של יועצים.
נטליה אברבוך: ההתייחסות לאזור האקולוגי, למסדרון האקולוגי ידוע ומטופל מתחילת הדרך.
נטליה אברבוך: לצורך זה יש משרד שלם ואקולוג שאחראי על ההכנה של התסקיר האקולוגי.
נטליה אברבוך: להבנתי, כאשר מדובר על טענות בתחום מקצוע מסוים אז חשוב מאוד שהציבור הרחב משתתף בתהליך קידום התוכנית, למה?
נטליה אברבוך: כי זה גיבוי למתכננים שלא שכחנו משהו בדרך.
נטליה אברבוך: הם מעלים את הבעיות, אבל את התשובות לבעיות צריכים לתת אנשי מקצוע.
נטליה אברבוך: זה טוב שהתושבים מציגים תמונות של האזור, זה מקום מאוד יפה.
נטליה אברבוך: כל מתכנן שהיה שותף לתכנון פה במקום היה לא פעם ולא פעמיים בסיור, וניתנה התייחסות מאוד מפורטת לכל ההיבטים האקולוגיים והסביבתיים במקום.
מיכל (מיקי) חיימוביץ': שתראה.
נטליה אברבוך: אפשר לדבר פה על שני מסדרונות אקולוגיים בדרום ובצפון.
צבי האוזר: לפני שאנחנו נכנסים להיבטים האקולוגיים אני רוצה להבין קודם כול בבסיס, מדובר באזור תעשייה שנבנה, מישהו יכול להגיד מה היקף פוטנציאל המועסקים שם?
צבי האוזר: למה מיועד אותו אזור?
צבי האוזר: מה היקף הפוטנציאל המועסקים הפלסטינים באזור?
צבי האוזר: אני מבין שההצעה לסדר היא ספציפית לעניין האקולוגיה, אבל אנחנו צריכים לדון באקולוגיה בקונטקסט הכולל.
שרן השכל: יושב-ראש הוועדה, אני חושבת שראש המועצה יוכל גם לתת לנו סקירה טובה בעניין הזה, יש שם שני אזורי תעשייה שכבר קיימים.
צבי האוזר: ראש המועצה או אולי מישהו מהמינהל.
יאיר גולן: צריך לזכור שזה לא רחוק מאזור התעשייה ברקן.
יאיר גולן: יש שם שני אזורי תעשייה - - -
צבי האוזר: רגע, חבר הכנסת גולן, נשמע את הדברים.
צבי האוזר: קודם כול מדובר על זה, לא על מה שיש שם.
מיכל (מיקי) חיימוביץ': אבל השאלה אם צריך את זה כשיש שניים אחרים, זאת השאלה.
צבי האוזר: אנחנו צריכים קודם כול להבין את זה.
שרן השכל: נכון.
שרן השכל: אז בואו נעלה את ראש המועצה ונבדוק מה התפיסה של אזור התעשייה הקיים.
עופר כסיף: אבל, צבי, מה שאמרת בצדק לגבי התמונה הכללית - - -
צבי האוזר: אני מסכים איתך, אבל קודם כול בוא נדבר על אזור התעשייה שבגינו יש טענה שיש פגיעה בהקשר האקולוגי.
צבי האוזר: אנחנו דנים בפגיעה האקולוגית, זה מרכז הדיון, אבל צריך להבין על מה מדובר.
צבי האוזר: הרי לא מדובר פה באנשים שבאו והחליטו לעשות פגיעה אקולוגית לשם פגיעה אקולוגית, יש פה איזושהי מטרה אנושית שבגינה ניתנת הטענה שיש פגיעה עקיפה אגבית אקולוגית.
צבי האוזר: מהי הפעולה המהותית של העניין?
מיכל (מיקי) חיימוביץ': במצגת של החברה של הגנת יש בדיוק את התמונות של - - -
צבי האוזר: המצגת של החברה להגנת הטבע כבודה במקומה מונח.
צבי האוזר: אני מבקש מהרשויות, אולי מראש המועצה או ממי שאחראי, בבקשה, או מלי.
מיכל (מיקי) חיימוביץ': שיסבירו איך המסדרון האקולוגי יישאר פתוח, אני רוצה לראות.
יוסי דגן: אני חושב שכדאי לתת לאנשי המינהל האזרחי שאמונים על התכנון להציג את הדברים שלהם ואחרי זה אני אתייחס.
יוסי דגן: כמובן שהרבה דברים שרצינו המינהל לא אישר בתכנון כי הם עשו את כל האיזונים, אבל אני מציע פשוט שיציגו את הדברים מסודר.
צבי האוזר: בזום יש לנו הרבה אנשים, לא להתפרץ.
צבי האוזר: בבקשה, מלי, רת"ח תשתית.
מלי מאירי: שלום לכולם.
מלי מאירי: התוכנית כוללת כמה וכמה שימושים, גם מוסדות ציבור, גם שטחים לטובת תעסוקה, תעשייה קלה, מלאכה, תיירות, תחבורה, אמור להיות שם איזשהו מסוף תחבורתי.
מלי מאירי: מס' הפועלים הפוטנציאלי, הפלסטינים שעתידים לעבוד באזור התעשייה הזה עד שנת 2040, עומד על בערך 35,000 איש.
מלי מאירי: מעבר לזה, בגלל שכל התכנון התמקד ולקח בחשבון את כל הנושא של המסדרון האקולוגי הבנייה אמורה להתבצע בגבעות, וכל הערוצים באמצע התוכנית, אם יש לכם את זה מולכם, אתם יכולים לראות שבאמצע הכול שטחים ירוקים.
מלי מאירי: אז בהקשר הזה לקחו את כל הדברים האלה בחשבון, ולא הכול מדובר על תעשייה.
מיכל (מיקי) חיימוביץ': אתם פשוט לא מבינים מה זה מסדרון אקולוגי.
מיכל (מיקי) חיימוביץ': פשוט לא מבינים.
מיכל (מיקי) חיימוביץ': נראה לכם שהצבאים יפסעו בין המבנים?
מיכל (מיקי) חיימוביץ': ממש.
צבי האוזר: מדברים איתנו פה על אזור תעשייה, אם אני רוצה לחדד, עם שימוש, נגדיר את זה מעורב, יחסית אין הרבה דוגמאות כאלה.
צבי האוזר: אני מניח שגם במינהל האזרחי בהסתכלותו הכוללת הוא מחויב לפתח את האזור לטובת תושבי האזור, זה כחלק מהתפיסה הבסיסית של תפקידו של המינהל.
צבי האוזר: ובעצם את אומרת שיש כאן
צבי האוזר: החלטה לקדם אזור תעשייה שהוא חלק מהתפתחות וקדמה כלליים, והוא אמור לשרת את האזור לרבות צפי שלכם של כ-35,000 מועסקים פלסטינים.
מיכל (מיקי) חיימוביץ': הוא אמור בעיקר לשרת את הארנונה של היישובים מסביב.
צבי האוזר: אני מניח שיהיו שם אנשים שיעבדו.
צבי האוזר: נכון, ישנן טענות, ואני רוצה להדגיש את התמונה הכוללת.
צבי האוזר: כמו שאמרתי, אין פה איזו כוונה זדונית של המינהל לפגוע בטבע, יש פה כוונה בסיסית שאומרת: אנחנו מחויבים לפתח אזור בפרט לטובת תושביו.
צבי האוזר: וכל עוד השטח חמש דקות מראש העין, 22 דקות מתל אביב, נמצא תחת ניהולו של המינהל האזרחי – על זה יש את הוויכוח הגדול ב-50 ומשהו שנים האחרונות, עד מתי האזורים האלה ינוהלו במתכונת הזאת – אבל בהינתן שזה המצב ואתם מופקדים על העניין, אתם מפתחים אזור תעשייה בראייה פוטנציאלית של 35,000, שזה בסך הכול היקף די גדול.
צבי האוזר: אני מניח שאתם מנצלים את העובדה שהאזור הזה הוא באמת בסמוך לגדר ומאפשר את אותו אזור תעשייה משותף.
צבי האוזר: ואנחנו מתמודדים מול טענה שהמטרה הזאת נבחרה דווקא באזור הזה שהוא פרוזדור אקולוגי.
צבי האוזר: אמרת פה בקצרה שהתכנון מנקודת מבטכם מתחשב בנתון הזה, והבנייה היא על הגבעות ולא בעמק.
צבי האוזר: שמענו ברמת המתנגדים.
צבי האוזר: אומר עופר כסיף, שהוא יוזם הדיון, רבותיי, ככה לא עושים את זה, ואין בדבר משום מתן מענה לאותו צורך אקולוגי.
צבי האוזר: כאשר שמענו כאן את עמדת החברה להגנת הטבע ושמענו שמצטרפים או מפרטים את הדברים, וגם את אותו ועד פעולה מצילים את נחל רבה.
צבי האוזר: אז אלו הדברים.
צבי האוזר: נטליה, האם יש לך בקונטקסט הזה כפי שהצגתי אותו עוד להוסיף לנו?
נטליה אברבוך: לפני שמתחילים לקדם תוכנית, לפני שאני מאשרת להגיש תוכנית בכלל לצורך קידום סטטוטורי אנחנו מבקשים להכין לנו חוברת מאוד רצינית, לבצע עבודה מאוד רצינית, ולהוכיח לנו שיש צורך באזור תעסוקה בהיקף מסוים ובמקום מסוים.
נטליה אברבוך: רק אחרי שרמ"י עשו עבודה מאוד יסודית והכינו לנו את הדבר הזה אישרנו להתחיל את העבודה בתכנון עצמו.
צבי האוזר: זאת אומרת שמנקודת המבט של הגורמים המוסמכים יש צורך באזור התעשייה הזה, יש צורך לתת מענה לדרישות של גידול באוכלוסייה, אני מניח שזה גם יהודית, גם ערבית, ויש צורך לתת מקומות עבודה או פתרונות תעסוקתיים ופיתוח.
צבי האוזר: אגב, גם ארנונה, העירו פה הערה, נקבעת על פי חוק.
צבי האוזר: יש לנו גם פה את בני אלבז, קמ"ט איכות הסביבה ביהודה ושומרון?
מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש מישהו מרמ"י?
מירי פרנקל-שור: יש מישהו ממינהל מקרקעי ישראל?
צבי האוזר: אשמח אם אפשר ליצור עם בני קשר.
צבי האוזר: יש לנו נציגים של המשרד להגנת הסביבה, לב סטרנין, מתכנן יהודה ושומרון; אילה גלדמן, ראש אגף תכנון; אדריכל יהודה אלקלעי, מהנדס מועצה אזורית שומרון; יוסי דגן, ראש מועצה אזורית שומרון איתנו?
שמואל לטקו: מישהו מהמשרד להגנת הסביבה?
שרה צוובנר: מהמועצות המקומיות רוצים לדבר.
מיכל (מיקי) חיימוביץ': צביקה, הייתי שמחה לדעת מהגברות שדיברו מקודם, נטליה, אם הנושא הזה מתואם עם מינהל התכנון הארצי שלנו, עם מחוז מרכז.
עופר כסיף: כמו שאמרתי קודם, זה בעצם ביוזמה ובניהול של מועצת התכנון העליונה, שזה בנפרד.
צבי האוזר: עלית בדיוק על השאלה למה יש פה שאלה של החלת החוק, את יודעת.
מיכל (מיקי) חיימוביץ': כי זה לא.
מיכל (מיקי) חיימוביץ': זה לא.
צבי האוזר: כי החוק לא חל חמש דקות מראש העין והמערכות משולבות, וזה אחד הדברים שאומרים: תראו, לעיתים יש אזור בתפיסה זמנית, שלוש שנים, חמש שנים.
צבי האוזר: כשמחזיקים את האזור 50 ומשהו שנה אנחנו מתמודדים עם סיטואציות כאלה שאין להן היגיון אקולוגי, תרבותי, גיאוגרפי ואחרים, ולכן הדיון כאן הוא לא הדיון המדיני.
מיכל (מיקי) חיימוביץ': ממש לא.
צבי האוזר: אבל אם חושבים שאזור כזה יכול לעבוד עם סטנדרטים שונים כפולים של תכנון, מסתכלים על קונטקסט של מים, של איכות סביבה, של איכות אוויר, של תחבורה, של תעבורה, ברור שמדובר באזורים משולבים, באזורים אחודים שקו הגבול, קו שביתת הנשק איננו משקף את רקמת החיים.
שרן השכל: נוכל לפתור את זה בקלות אם נחיל את החוק הישראלי ביהודה ושומרון.
צבי האוזר: בהחלת החוק מינהל התכנון יעבור לאזור מרכז, ברור שאם זה חמש דקות מכפר סבא.
עופר כסיף: אני דווקא בעד שיתוף פעולה ישראלי פלסטיני בשתי מדינות עצמאיות, זה הרבה יותר טוב.
צבי האוזר: זאת גם אופציה.
צבי האוזר: אבל אתה יודע, אנחנו מסתכלים סביבנו, שיתוף פעולה בין אזורי במזרח התיכון הוא מרתק.
קריאה: באזור הזה שצמוד לראש העין הוא אישור פלסטיני.
צבי האוזר: אנחנו גולשים, ואני אחראי לגלישה פה של הנושא.
צבי האוזר: בבקשה, יוסי דגן.
יוסי דגן: בוקר טוב.
יוסי דגן: תודה רבה לך, אדוני היושב-ראש, תודה רבה לכולם.
יוסי דגן: מס' נתונים, ולפני אזור התעשייה אני אגיד משפט כללי.
יוסי דגן: הטענה שניסו כאן לרמוז שכאילו המינהל האזרחי פחות מקשה במקומות אחרים לא רק שאין לה שחר, אומרים אותה אנשים שמתעסקים בזה, סליחה, בכל הכבוד, היא קצת לא כל כך בתום לב, מכיוון חלק מחברי הכנסת שנמצאים כאן מכירים כל כך הרבה תלונות שיש לכל מיני ארגונים, כמו רגבים ואחרים.
יוסי דגן: אנחנו עובדים מול המינהל האזרחי, אנחנו לא מקבלים הנחה בשום דבר.
יוסי דגן: אני חושב שהם אנשים הגונים.
יוסי דגן: אני לא בא להגיד שיש להם חלילה נטייה נגדנו, פוליטית או משהו כזה כמו שאחרים אומרים.
יוסי דגן: אני חושב שהם הגונים ואנשים ראויים וטובים ומקצועיים מאוד.
יוסי דגן: להגיד שהם נותנים הנחות זה לא נכון.
יוסי דגן: בכל תהליך שאנחנו עושים לשכונת מגורים, לאזורי תעשייה, לכל מתחם, מבקשים מאיתנו מסקר צבים ועד אין ספור דברים.
יוסי דגן: לא שמעתי חלק מהאנשים שדיברו כאן, ואשמח לשמוע אם הם באמת יצטרפו לבג"ץ של רגבים, על מרחק ממש של מאות מטרים אולי ק"מ משם, אזור התעשייה הלא חוקי הגדול ביותר בישראל של כפר קאסם, שהיא אחת המתנגדות מאחור הקלעים ואחת המחוללות של כמה דיונים, ביניהם הדיון הזה, שלא אוכפת 3,000 דונם - - -
עופר כסיף: זה פשוט לא רלוונטי לדיון.
צבי האוזר: יוסי, זה לא רלוונטי לדיון.
יוסי דגן: רגע, ברשותכם.
יוסי דגן: אני סבור שזה רלוונטי, אגיד את זה בחצי משפט ואעבור לעניין, ברשותך, חשוב לי לומר את זה.
יוסי דגן: יש שם אזור תעשייה שיושב על אותו אזור אקולוגי, יש שם 3,000 דונם של בנייה פרועה לא חוקית של פחונים ומפעלים, ואני לא שומע את הצעקה הזו.
יוסי דגן: בצד השני מכיוון מזרח יש את המחצבות של ג'מעין, מאות דונמים שזה קטסטרופה ופיגוע סביבתי אדיר, ואני לא שומע ארגונים מסוימים שמגיעים.
יוסי דגן: רק הייתי חייב להגיד את זה.
עופר כסיף: מה הקשר?
צבי האוזר: חברת הכנסת חיימוביץ' יושבת איתנו, אני מציע לעשות דיון, זה כבר לא אצלנו בוועדת החוץ והביטחון – אזור התעשייה כפר קאסם ופגיעתו במסדרון אקולוגי.
מיכל (מיקי) חיימוביץ': אני אשמח לעשות, אין לי שום בעיה.
צבי האוזר: דומה, אבל יכול להיות ששווה – יש פה חברי כנסת אחרים – ליזום דיון בנושא.
מיכל (מיקי) חיימוביץ': יש לי הרבה בעיות עם - - -
יוסי דגן: נכון, או לחילופין בג'מעין, שזה כן בשומרון - - -
צבי האוזר: אני בטוח שחבר הכנסת כסיף יצטרף לדיון גם בנושא הזה, שהאקולוגיה כמו שאמרתי - - -
עופר כסיף: אני גם בעד סביבה נקייה, ויש לי כל מיני הגדרות של סביבה נקייה.
צבי האוזר: אבל אני מבקש להתמקד בנושא שלנו.
יוסי דגן: בסדר גמור.
יוסי דגן: אגב, על אזור תעשייה ג'מעין אשמח לקיים דיון אצלכם, כי אצלנו בשומרון ממש עשר דקות נסיעה משם יש מאות דונם של עבריינות בוטה, של פיגוע סביבתי, בלי סקר צבים, בלי תכנונים של המינהל האזרחי, הם פשוט מצפצפים על כולם ואין פוצה פה ומצפצף.
יוסי דגן: את זה הייתי חייב לומר כהערה.
יוסי דגן: אזור התעשייה שער השומרון נחל רבה מקודם מזה שנים רבות, עשרות שנים, בערך 25 שנה עובדים עליו בשיתוף פעולה – המועצות האזוריות, מועצה אזורית שומרון, מועצה מקומית אורנית ומועצה מקומית אלקנה.
יוסי דגן: אזור התעשייה הזה אמור לתת מענה – אמרו פה המון המון נתונים שאינם מדויקים, אני מניח שבאמת בתום לב מתוך רצון טוב לעזור, אבל עם פחות הבנה של השטח.
יוסי דגן: לדוגמה, אנחנו 50,000 תושבים במועצה, לא 35,000, בכל המרחב שלנו יש בערך 170,000 אזרחים של מדינת ישראל ועוד רבים כמובן ערבים שגרים באזור.
יוסי דגן: אתייחס אליהם בעוד שני משפטים כי זה נותן מענה מצוין כמובן גם להם, כמו בכל אזורי התעשייה הישראלים ביהודה ושומרון שמהווים מודל ואי של דו-קיום בכל מרחב המזרח התיכון.
יוסי דגן: אזור התעסוקה הזה, בשונה ממה שנטען, הוא ממש לא נועד להעביר רק ארנונה, כי בתכנון מראש לבקשתנו מול המינהל האזרחי שאמון על התכנון, יש שם בכל הסיפור הזה נטו בערך 800 דונם של תעשייה.
יוסי דגן: יש שם כמה מאות דונם של מוסדות חינוך, מרכזי שירותים, כל מיני דברים של תחבורה, דברים אזוריים, כך שממש לא חיפשנו למקסם ארנונה, למרות שזאת לא בושה למקסם ארנונה, אנחנו צריכים את זה, אבל זה ממש לא נכון.
יוסי דגן: פשוט לא נכון.
יוסי דגן: לגבי מה שנאמר כאן על איכות הסביבה.
יוסי דגן: הנושא הזה בעצם מלווה את זה בכל השנים הארוכות של התכנון, המינהל האזרחי לא עשה לנו שום הנחה וגם לעצמו – היו שם סיורים, כולל עם נציגים ירוקים של אנשי המינהל האזרחי, כולל איתנו.
עופר כסיף: צבי, כל מה שהוא אומר עם כל הכבוד לא רלוונטי לדיון.
יוסי דגן: חשוב לי להדגיש נקודה שהיא, במחילה, מרגיזה אותי גם כאזרח המדינה – גם אני אזרח, אני לא רק ראש מועצה – כל מי שמכיר קצת את האזור במסדרון, שהוא באמת מסדרון יפה וחשוב למדינת ישראל וחשוב לעם ישראל ולכל בן תרבות, יודע שהנזק המרכזי שהיה בשנים האחרונות למסדרון הזה והוא כבר קיים זה קודם כול גדר ההפרדה.
יוסי דגן: ושתיים, ב-2018 התקבלה תוכנית ענקית להרחבה של כפר קאסם עד צמוד לאורנית, וכל בעל מקצוע סביר שכשיקרא את זה מבין שהתוכנית הזו עם גדר ההפרדה זה מה שפוגע במסדרון האקולוגי, ואין פוצה פה ומצפצף על ההרחבה של כפר קאסם שבאמת פוצעת והורסת את המסדרון הזה.
עופר כסיף: זה פשוט, עוד פעם, הוא לא אומר שום דבר שרלוונטי לדיון.
יוסי דגן: לעומת זאת, אצלנו אזור התעשייה כל כך גדול בשטח אבל הוא רק 800 דונם.
יוסי דגן: למה הוא 800 דונם?
יוסי דגן: כי המתכננים גם של המינהל האזרחי יחד עם רמ"י שעבדו על זה וכל הזרועות האמונות במדינת ישראל יחד איתנו הרשויות ובהסכמתנו המלאה, לא צייצנו על זה, הורדנו המון המון שטחים, אולי פי שלושה-ארבעה שהיינו יכולים, כי כל אזור התעשייה הזה בנוי בראשי הגבעות, בראשי ההרים.
יוסי דגן: זה שטח הררי מבחינה טופוגרפית, ולמטה על כל השטח התחתון, התחתי, שבעצם הוא האזור שבין הגבעות, לא אמור להיבנות כלום.
יוסי דגן: זה מייקר את הפיתוח, מייקר את הבנייה, זה מוריד לנו מאות אחוזים בארנונה שהיינו יכולים לקבל, וגם בחינוך ותעסוקה ובשירותים שהיה אפשר לעשות שם.
יוסי דגן: ואנחנו באהבה גדולה – אנשי המינהל האזרחי שכאן, גם מלי וגם נטליה ובני אלבז יכולים להעיד שאנחנו מעולם, לא אני כראש מועצה אזורית שומרון, לא אסף חברי ראש מועצה מקומית אלקנה, ולא ניר ראש מועצה מקומית אורנית, לא ניסינו לתחמן ולא ניסינו ל-.
יוסי דגן: אכפת לנו מאיכות הסביבה לפחות כמו שלאנשים החשובים שדיברו כאן לפניי.
יוסי דגן: זה הדבר השני.
עופר כסיף: זה לא קשור לדיון בכלל.
יוסי דגן: הדבר השלישי, צריך להבין שיש מצוקה אדירה של תעסוקה במרחב אצלנו.
יוסי דגן: איך אני יודע את זה?
יוסי דגן: משתי סיבות.
יוסי דגן: סיבה אחת היא שיש אצלי באזור התעשייה ברקן, שזה רבע שעה-20 דקות נסיעה משם, שתבינו, זה לא איזה אזור תעשייה קטן, זה למעלה מ-800 עובדים עם כ-170 מפעלים, יש לי ביקוש של למעלה מ-30 מפעלים כרגע ממתינים בתור להיקלט ואין להם מקום.
יוסי דגן: כל שבוע מגיעים אלינו פניות של אנשים, תעשו לנו טובה, תמצאו לנו, ואנחנו אומרים: חכו, עוד מעט יהיו עוד אזורי תעשייה, חכו, חכו.