GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אלעזר שטרן: מתוך אלה שטופלו 694 שוחררו.
אלעזר שטרן: זאת אומרת, למעלה מ-50% מהפניות שטופלו – שוחררו.
אלעזר שטרן: עכשיו, הנתון אומר שאם אנחנו מעלים על ראש שמחתנו את אי הפגיעה בשוק העבודה, יכול להיות שהמכשיר הזה, לפחות בדרך הטיפול הנוכחית, הוא פוגע בשוק העבודה.
אלעזר שטרן: הוא מכניס אנשים לבידוד, הרבה אנשים שלא היו צריכים להיות בתוך הבידוד.
אלעזר שטרן: אני עכשיו לא רוצה להיכנס לטכנולוגיות של הכלי, על אנשים באותו בניין, בהפרשים של קומות או הפרשים של קומה אחת, או כל מיני פניות מהסוג הזה – אני חושב שאנחנו גם מוגבלים לדבר על מה בדיוק הכלי יודע לעשות ומה לא, ואני לא רוצה להרחיב כאן, אבל אני מבקש הבהרות על השאלות אלה.
ישראל אייכלר: רק שאלה אחת למשרד הבריאות: יש אנשים שלא מקבלים טקסטים, אלא מקבלים שיחת טלפון, מודיעים להם שהם צריכים להיכנס לבידוד, לא אומרים להם עד מתי ואין להם שום טלפון לחזור לברר עד מתי הבידוד.
צבי האוזר: אתה אומר שאנשים מקבלים טלפון – עליך להיכנס לבידוד, וגם ללא תאריך של סיום?
ישראל אייכלר: ללא תאריך עד מתי.
ישראל אייכלר: אין להם טלפון לאן לחזור לברר עד מתי ולערער.
איילת שקד: אדוני היושב-ראש, אנחנו רוצים לשמוע גם האם משרד הבריאות יכול להתייחס האם הם מתחילים לבנות קישור בין החקירות האנושיות ובין הכלי של השב"כ, או שהם עדיין עובדים בשני שבילים מקבילים.
צבי האוזר: אני מציע שנקבל התייחסות של משרד הבריאות ואחרי זה אבקש זמן להתייחסות נוספת.
קריאה: רק אם אפשר להבין את המושג קו ראשון-קו שני.
צבי האוזר: זה אני חושב שחבר הכנסת שטרן לא נתן את דעתו, כי אנחנו מדברים על הפניות שטופלו אך ורק במה שמכונה קו שני, כי קו ראשון – אין לנו את המספרים, לפחות לא בדו"ח הזה.
צבי האוזר: יש פה אלפי פניות לקו ראשון, יש פה תיאור מילולי, לא מספרי, למיטב הבנתי, אבל יכול להיות שנציגת משרד הבריאות תגיד לגבי ההשגות לקו הראשון האם יש מספרים מה היקף האנשים - - -או אגיד אחרת: מבחינת ההבנה שלנו מתלונות שהגיעו לוועדה, יש הרבה מאוד אנשים בימים הראשונים שלא הצליחו להגיע לקו ראשון, לא הצליחו להשיג את הקו הראשון, וחלק מאותם אנשים שהגיעו למוקדן בקו ראשון אני מבין שחלקם עברו לקו שני – כ-2,700, ובקו שני טופלו כ-1,200, ומתוכם כ-700 שוחררו.
קריאה: אבל אפשר להבין את המושג הזה, "קו ראשון, קו שני"?
איילת גרינבאום הריסון: אני ממשרד הבריאות, אחראית על הקו הראשון.
איילת גרינבאום הריסון: אני ראש אגף השירות של המשרד בשגרה ואחראית על המוקדים של קורונה בחירום, כרגע.
איילת גרינבאום הריסון: החל מהרגע שהתחילו לשלוח מסרונים, כמו שאתם יודעים היו לנו 4-3 ימים מאוד קשים, כי ברגע ששולחים למעלה מ-10,000 אס אמ אסים ביום, זה פשוט הקריס את המוקד, אבל החל מיום רביעי אנחנו כבר מאופסים כשזמני ההמתנה האחרונים שלנו כבר עומדים על 15 דקות, אתמול, כשזה עדיין גבוה, אבל אנחנו במגמת שיפור מאוד משמעותית, ואנשים מצליחים להגיע אלינו, אנחנו רואים שאנשים פונים אלינו שוב ושוב.
איילת גרינבאום הריסון: מבחינת החלוקה לקו ראשון וקו שני – מבחינת מוקד קול הבריאות גייסנו גדוד של פיקוד העורף שייתן לנו מענה לאזרחים ועוד 250 נציגי שירות.
איילת גרינבאום הריסון: וכרגע, בכל רגע נתון יש 150 נציגים שעונים אך ורק לנושא הטלפונים, כשיש למוקד הקו הראשון סמכויות לאשר ביטולי בידוד באופן מידי.
איילת גרינבאום הריסון: לדוגמה, אם מישהו מעדכן אותנו שהוא היה בבית שלו בכל שעה שמצוינת במסרון, אנחנו מאמינים לו, נותנים לו להשתחרר מבידוד, אם הוא כמובן היה עם משפחתו הגרעינית.
איילת גרינבאום הריסון: כשמישהו עדכן אותנו שהוא היה בפעילות ספורטיבית, היה בריצה, לא פגש אנשים ולא שוחח אתם – אנחנו גם מאשרים לו לצאת מבידוד, ואנחנו בעצם מטפלים במסה המרכזית של הפניות.
איילת גרינבאום הריסון: עד ליום ראשון, כולל, נכנסו אלינו לתוך מוקד ההשגות 26,281 שאלות על קבלת מסרונים, כש-33% מהפונים ביקשו לערער על המסרון, שזה מהווה קרוב ל-22,000 ערעורים על המסרונים.
איילת גרינבאום הריסון: אנחנו אישרנו ל-54% מהם לצאת מבידוד.
איילת גרינבאום הריסון: קרוב ל-12,000 אנשים שאישרנו לנו באופן מידי לצאת מבידוד, ו-2,676 העברנו לקו שני, שהם מהווים 12%.
איילת גרינבאום הריסון: -
צבי האוזר: אנחנו מדברים על 12% - מה-86% על הערעורים.
איילת גרינבאום הריסון: נכון.
איילת גרינבאום הריסון: מתוך ה-84% שביקשו לערער, מתוכם 54% אושרו על ידינו בקו ראשון, 12% מתוך ה-84%, מתוך ה-22, עברו לקו שני.
אלעזר שטרן: זאת אומרת – זה 64% יחד.
אלעזר שטרן: זאת אומרת, חוץ מה-54% שהוצאתם ישר מהבידוד בקו ראשון – יש 2,700 שעברו לקו שני.
אלעזר שטרן: זאת אומרת שאם בקו השני הוציאו עוד 600 אז זה מתווסף ל-54%.
איילת גרינבאום הריסון: בנוסף, 20% דחינו על הסף, ויש לנו גם חריגים שונים.
איילת גרינבאום הריסון: למשל, לצורך הדוגמה – מי שכבר החלים מקורונה והוא קיבל מסרון, הוא לא צריך להיכנס לבידוד.
איילת גרינבאום הריסון: אז מבחינתי אני אפילו לא משחררת אותו – אנחנו פשוט מעדכנים את זה, במערכת.
איילת גרינבאום הריסון: חשוב לי להגיד שאנחנו כל הזמן מבצעים שיפורים טכנולוגיים ויש גם מקרים אפורים, אבל אנחנו כמובן מחזירים להם תשובה באופן מידי.
איילת גרינבאום הריסון: אלה הנתונים הנוכחיים שלנו כרגע.
איילת גרינבאום הריסון: אני כן אגיד לגבי ההודעות הקוליות.
איילת גרינבאום הריסון: אנחנו הצפנו את הבעיה הזאת לפני מספר ימים.
איילת גרינבאום הריסון: אני מסכימה שלא ייתכן שמישהו מקבל הודעה קולית – לא מבין אותה ואין לו מספר שהוא יכול לחזור אליו.
איילת גרינבאום הריסון: זה משהו שאמור להיות מטופל די באופן מידי.
איילת גרינבאום הריסון: כרגע, ברגע שהם פונים אלינו אנחנו עושים איזשהו מנגנון של הזדהות מחמירה, ואנחנו אומרים לו מה נאמר לו בתוך המסרון.
אורנה ברביבאי: אני יכולה לשאול?
אורנה ברביבאי: אמרת הרבה מספרים, חלק שמעתי וחלק – לא.
אורנה ברביבאי: את יכולה להגיד לי – מתוך ה-84% שפנו אליכם, היה 100, אני מניחה שכל השאר או שמצאו לנכון לערער, או שלא הגיעו אליכם או שחשבו שהבידוד הוא נכון, אבל נגיד שה-100% זה ה-84% שפנו אליכם.
אורנה ברביבאי: כמה מתוכם – תכניסי הכל פנימה, כמה מתוכם מצאתם שאין הצדקה לבודד אותם?
איילת גרינבאום הריסון: זה בעצם 12,00 ועוד ה-600 בקו השני: 12,600 מתוך קרוב ל-22,000.
איילת גרינבאום הריסון: אלה הספרים.
אורנה ברביבאי: זאת אומרת, כמחצית.
איילת גרינבאום הריסון: יותר ממחצית.
אורנה ברביבאי: זאת אומרת, את אומרת שמתוך כלל האנשים שנכנסו לבידוד, אלה שמצאו לנכון לערר – לפחות 69% מתוכם, לא נמצאה הצדקה לבודד אותם.
אורנה ברביבאי: אני מציעה שתקשיב טוב טוב למה שהיא אמרה עכשיו.
צבי האוזר: אני מקשיב טוב טוב, גם למה שאת אומרת.
צבי האוזר: נגיד כך: אלה שחשבו שהבידוד אינו מוצדק פנו, מתוכם 60% נמצאו כמוצדקים.
צבי האוזר: כמה אחוזים פנו?
אורנה ברביבאי: לא, נמצאו כלא מוצדקים.
צבי האוזר: הערר נמצא מוצדק.
איילת שקד: זה דווקא דבר חיובי.
צבי האוזר: זאת אומרת, המערכת - - -כמה אחוזים ערערו?
קריאה: קיבלו את רוב הערעורים.
אורנה ברביבאי: 84.
איילת גרינבאום הריסון: מתוך מי ששוחח אתנו - - -
צבי האוזר: לא הבנת את השאלה שלי.
צבי האוזר: מתוך השיחות שהגיעו למוקד, 84 הם תחת הכותרת "ערר".
צבי האוזר: כנראה 16% זה תחת כותרת – קבלת מידע אחר.
צבי האוזר: כמה, אבל, מתוך המבודדים – הרי יש לנו מספרים - - -
אלעזר שטרן: אני עשיתי חשבון – 46% לפחות קיבלו הודעות שהם לא צריכים להיות מבודדים.
צבי האוזר: בואו נעשה סדר במספרים.
צבי האוזר: לפי הדוח של השבוע הראשון יש כ-70 אלף איש שקיבלו הודעה על בידוד, נכון?
צבי האוזר: אותרו כ-70 אלף מגעים.
צבי האוזר: בואו נעשה לשנייה סדר.
צבי האוזר: קודם כל נאחד קו מבחינת העובדות.
צבי האוזר: לפי הנתונים כפי שמסרתם על הקו הראשון, ואני קצת מעגל כדי שהדיון יזרום בצורה יותר טובה: על בסיס העובדה שאיתרתם כ-6,500 חולים שאותם העברתם לאיכון שב"כ, זה הנתון הראשון – 6,321.
צבי האוזר: קודם כל שאלתי הראשונה היא כזו: על פי החוק, לא כל חולה אתם מעבירים לאיכון שב"כ, חלק מהחולים – ישנה חקירה אפידמיולוגית, אנחנו קבענו את הקו של 200.
צבי האוזר: האם את יכולה להגיד לנו כמה סך חולים שאותרו בשבוע הזה – אנחנו מדברים על הסטטיסטיקה של השבוע הראשון.
צבי האוזר: זאת אומרת, לצד ה-6,500 שהועברו לאיכון שב"כ, כמה חולים היו שלא הועברו לאיכון שב"כ?
מירי פרנקל-שור: 1,600, לא?
צבי האוזר: לא, כי גם על ה-200 הם יכולים להעביר - - - אותם אנשים שהחקירה האפידמיולוגית איננה אפקטיבית, גם על ה-200 הם יכולים להעביר.
צבי האוזר: רציתי להבין: לכאורה זה לא 1,600 זה - - - הדו"ח הוא על שבעה ימים?
שרי פנג שגב: הדו"ח הוא על שבעה ימי הפעלה ראשונה.
צבי האוזר: זאת אומרת, לכאורה, מקסימום שבדקתם או שהייתם אמורים לבדוק עצמאית ללא כלי שב"כ, זה 1,400 – 200 כפול שבע, אבל, כמו שאמרתי, על אותם 200 הוחל הסעיף בחוק שהוא החריגים, זאת אומרת – בהינתן שהחקירה האפידמיולוגית איננה אפקטיבית הם כן חולים.
שרי פנג שגב: אז קודם כל כפי שנאמר כאן – יש מנגנון של עבודה מאוד ידנית וסיזיפית שנעשית מבחינת - - -אותם אנחנו לא מעבירים לפי קריטריונים שנקבעו, והם באמת אלה שמתמקדת בהם החקירה האפידמיולוגית הקלאסית.
ניצן הורוביץ: את לא יודעת להגיד כמה, אבל.
שרי פנג שגב: אני יודעת להגיד שאנחנו לא מעבירים 200 ביום.
שרי פנג שגב: יש 200 חולים ביום שאנחנו לא מעבירים.
צבי האוזר: חבר הכנסת ניצן הורוביץ – אני נגד להטיל ספק בפקידות.
צבי האוזר: אפשר להטיל ספק בפוליטיקאים, אבל בפקידות – חזקה שהמערכת מדווחת דיווח אמת.
צבי האוזר: זאת אומרת, כ-200 חולים ביום אתם עושים חקירה אפידמיולוגית, זאת אומרת – יש עוד כ-1,400 חולים, לצד ה- 6,500, עיגלתי.
צבי האוזר: ל-6,500 האלה היו – שוב, אני מעגל קצת למטה – כ-70 אלף מגעים.
צבי האוזר: בשב"כ זה באופן גס – 11 מגעים בממוצע.
ניצן הורוביץ: בוא נגיד שאנחנו - - - תפקידו לא להעביר - - -
צבי האוזר: זו הערה חשובה, אבל אני רק רוצה שכל הוועדה תדבר באותם מונחים, אותם מספרים.
צבי האוזר: יש לנו בסך הכל בשבוע הראשון בערך 7,900 חולים, 1,400 טופלו בחקירה אפידמיולוגית, שזו שכבה ראשונה - - -
מירי פרנקל-שור: זה שמונה ימים.
מירי פרנקל-שור: הדוח הוא עד 8.7.2020.
צבי האוזר: הדוח הוא דוח שבועי.
מירי פרנקל-שור: הם אומרים: הדוח הוא מ 1.7.2020 - - -
צבי האוזר: חברים, אני מבקש שהדוח יהיה פה דוח שבועי, זה החוק מקבל.
צבי האוזר: אני מתייחס אל זה כאל דוח שבועי.
צבי האוזר: 1,400 טופלו בחקירה אפידמיולוגית, 6,500 עברו לכלי שב"כ.
צבי האוזר: כלי שב"כ איתר 70,000 מגעים, זאת אומרת, זה אנשים שאינם חולים וקיימו מגע עם החולה ובשל כך הם נכנסו לבידוד.
צבי האוזר: אני שוב קורא את הדוח ועוד מעט אחזור – מתוך ה-70,000 מבודדים אתרנו כ-3,500, שוב, בעיגול – חולים, שמתוכם כלי השב"כ איתר 2,500, ואלף חולים אותרו בשתי השכבות – גם בשכבת החקירה האפידמיולוגית וגם בשכבת כלי השב"כ.
צבי האוזר: עוד מעט אני אבקש על זה בירור.
צבי האוזר: רק אני רוצה למצות את השיח שהיה פה על מוקד העררים.
צבי האוזר: מתוך ה-70,000 אותם אלה שבאו במגע עם חולים מאומתים ואשר על כן נכנסו לבידוד, כמה פניות שהן תלונות על בידוד היו?
צבי האוזר: כי התלוננו אנשים על כל מיני דברים, 84% מתוך כמה?
צבי האוזר: מתוך 26,000?
איילת גרינבאום הריסון: אשמח להתייחס כי זה הקו אצלי.
איילת גרינבאום הריסון: קודם כל, אני מצטערת – נתוני השבוע הראשון לא כוללים אותנו.
איילת גרינבאום הריסון: אני העברתי נתונים עד יום ראשון, כולל, שהיו קצת יותר - - -אז לצורך העניין, היו קצת יותר מגעים שנשלחו.
איילת גרינבאום הריסון: אני חושבת שהיו לפחות יומיים שנשלחו שזה כמות משמעותית.
איילת גרינבאום הריסון: אז אם אני מסתכלת על 100,000 מגעים שסביר להניח שנשלחו, או 90,000 מגעים שנשלחו – אלינו פנו - - -
צבי האוזר: רגע, לא הבנתי אותך.
צבי האוזר: את אומרת שמשרד הבריאות דיווח לוועדה שהיו 70,000 מגעים ואת אומרת שיש 90,000?
איילת גרינבאום הריסון: לא, לא.
איילת גרינבאום הריסון: אני אומרת שהנתונים שדיברתי עליהם בבוקר – בגלל שמנגנון הערעורים לקח לו מספר ימים עד שהוא התייצב, אני דיווחתי נתונים לוועדה שהם עד יום ראשון האחרון, כולל.
איילת גרינבאום הריסון: לצורך העניין – לא עד ה-9 ליולי, אלא עד ה-12 ליולי.
צבי האוזר: בואי תהיי איתי.
צבי האוזר: הקדמתי ואמרתי: תראו, אירוע הקורונה הוא אירוע של סטטיסטיקה ולוגיסטיקה.
צבי האוזר: אני מנסה לייצר אחידות בשיח בינינו ובין משרד הבריאות.
צבי האוזר: אני מבקש להתייחס לדוח שהונח בפני ועדת החוץ והביטחון על פי חוק, שהוא לשבעה ימים.
צבי האוזר: שימי בצד מה היה אחרי זה, אני מאוד מעריך את זה ואנחנו נקבל את זה בדוח השני.
צבי האוזר: בימים - - -
איילת גרינבאום הריסון: - - -של רבע - - -
צבי האוזר: מתוך 70 אלף מאוכנים – כמה ההערכה שלך הם האנשים שהתקשרו כדי לערער על עצם האיכון?
צבי האוזר: שימי בצד את הדברים האחרים שהם ביקשו לברר.
צבי האוזר: כמה אנשים ערערו?
צבי האוזר: בקו ראשון, ואחרי זה בקו שני.
צבי האוזר: כמה קיבלתם בקו ראשון על אותם 70,000?
איילת גרינבאום הריסון: כשליש.
צבי האוזר: זאת אומרת, 2/3 מהמבודדים כנראה העריכו שהבידוד הוא מוצדק, ושליש העריכו שהבידוד הוא לא מוצדק.
צבי האוזר: אני מסייג את מה שאני אומר מכיוון שהיה ברדק בימים הראשונים, יכול להיות שאנשים ניסו להתקשר והתייאשו.
צבי האוזר: אנחנו לא יודעים אומדן מדויק.
צבי האוזר: מה שאנחנו כן יודעים, שזה כן המערכת יכולה לחתום עליו, שכשליש מאותם 70,000 ערערו.
צבי האוזר: 2/3 לא ערערו ושליש ערערו.
צבי האוזר: מתוך השליש שערערו, כ-60% - אני מעגל מספרים שנעשה דיון מהיר – הערר שלהם התקבל.
צבי האוזר: זאת אומרת שאנחנו מדברים על כ-70,000 מבודדים - - - כמה, סך הכל ההערכה שלכם במספר מוחלט מתוך ה-70,000 אנשים שוחררו?
צבי האוזר: 12,000?
איילת גרינבאום הריסון: כן.
איילת שקד: אז קרה שבערך - - -
צבי האוזר: לכן אני אומר – בוא לא נתבלבל, המספרים פה הם מאוד מעניינים, אבל בואו ניתן את התמונה הכוללת, שגם הציבור יבין וגם אנחנו נבין.
צבי האוזר: יש לנו 6,500 חולים שביצעו 70,000 מגעים.
צבי האוזר: מי שמבצע מגע עם חולה מאומת – נכנס לבידוד.
צבי האוזר: מתוך 70,000 המגעים כ-12 אלף אנשים, לאחר שניתנה אפשרות לערער, 12,000 שוחררו.
צבי האוזר: זאת אומרת, יש לנו כ-58,000, קרוב ל-60,000 אנשים שנשארו בבידוד בשל אותם מגעים.
צבי האוזר: אני מניח שהיה בלגן, ברדק ובעיות בימים הראשונים.
צבי האוזר: אני מניח שהתוצאות של השבוע השני כנראה יהיו אחרות בגלל העדכון שקיבלנו כאן שיש 150 טלפנים, מוקדנים ברגע נתון.
צבי האוזר: המוקד הזה עובד ממתי עד מתי?
איילת גרינבאום הריסון: 24/7, סביב השעון.
צבי האוזר: כי בהתחלה, בהודעה הטלפונית אתם אמרתם שזה עובד עד 22:00 בלילה.
צבי האוזר: זאת אומרת שיש לנו 24/7, בכל רגע נתון – יש כ-150 איש שמאיישים את המוקדים האלה.
איילת גרינבאום הריסון: עד 23:00 בלילה.
איילת גרינבאום הריסון: בלילה יש לנו פחות שיחות אז יש לנו 15 אנשים שהם עד 07:00 בבוקר.
צבי האוזר: אתם מנהלים call center, אני לא נכנס לזה.
צבי האוזר: חזקה שאתם מנהלים את זה בשום שכל ולטובת הציבור.
צבי האוזר: עכשיו אני רוצה לעבור אתכם הלאה, ברשותכם.
אלעזר שטרן: האם אפשר רק לקבל תשובה על הנתונים – האם זה נכון שמתוך 71,000 פחות 70,000 מועברים אוטומטית לאיכוני שב"כ, ולא תוצאה של בחינות אפידמיולוגית.
צבי האוזר: אז רגע, אני אחדד את השאלה שלך: בכל יום נתון אתם עושים 200 חקירות אפידמיולוגיות, נכון?
צבי האוזר: ובחקירות האלה עולים אנשים שבאו במגע.
צבי האוזר: האנשים שבאו במגע בגין אותה חקירה אפידמיולוגית לא נספרים בדוח הזה.
צבי האוזר: זאת אומרת, אם יש 200 איש יש עליהם רק חקירה אפידמיולוגית, כל אחד נגיד מעלה עשרה או שמונה מגעים - - -
איילת שקד: כמה הם שולחים כתוצאה מהחקירה האפידמיולוגית?
איילת שקד: זה גם מעניין.
צבי האוזר: כן, יש לך נתון – מאותן 200 או 1,400 חקירות אפידמיולוגיות שבוצעו - - -
קריאה: זה ההפרש - - -
צבי האוזר: לא, זה לא ההפרש, כי זה אך ורק, אם אני מבין נכון – אותם אנשים שהתחילה החקירה האפידמיולוגית או שיש במקביל חקירה אפידמיולוגית וכלי שב"כ.
צבי האוזר: הם עושים כ-200 אנשים, חקירה אפידמיולוגית ללא מעורבות כלי שב"כ.
קובי וייס: אני מאגף מערכות המידע של המשרד.
קובי וייס: אני רק רוצה להתייחס למה שחבר הכנסת שטרן הציג – שהמספרים פה הם דומים אבל הם שונים.
קובי וייס: זאת אומרת שאנחנו מקבלים יותר איכונים מה-70,000 האלה.
קובי וייס: אנחנו מודיעים, מסיבות של טלפונים לא נכונים או דברים אחרים – זה המספר שהודענו להם, ה-70,949, המספר שהגיע באמצעות השב"כ הוא בעצם יותר גדול.
קובי וייס: ולכן החפיפה שדיברת עליה, של כ-900 מספרים, היא גבוהה יותר.
צבי האוזר: מה הפער בין 70,949 ו-70,051.
קובי וייס: זה מה שאני מסביר – שזה אולי קצת מבלבל במספרים, אבל מספר המגעים שקיבלנו הוא גבוה יותר.
קובי וייס: משרד הבריאות שולח את ה-70,000.
צבי האוזר: מה המספר שאומר 70,949 – מספר האנשים שעליהם הודיע משרד הבריאות כי היו במגע קרוב עם החולה, וזה בגין איכוני שב"כ על ה-6,500 חולים שלגביהם התבקש המידע?
קובי וייס: נכון.
קובי וייס: אני אומר – זה קצת מבלבל, אבל אני רוצה להסביר את זה.
קובי וייס: אנחנו קיבלנו מספר גבוה יותר של איכונים.
קובי וייס: המשרד הודיע בפועל ל-70,949 אנשים, כי חלק מהמספרים לא נכונים, וכו'.
צבי האוזר: ומה זה 70,051?
קובי וייס: ה-70,051 מסך כל המגעים שהגיעו – הם אוכנו רק על ידי - - - כלומר, שהדלתא שמשותפת גם לחקירות הידניות וגם לכלי הוא גבוה יותר מה-900.
אלעזר שטרן: בקצת.
צבי האוזר: אבל מה זה ה-900.
צבי האוזר: למה יש כן משהו משותף?
קובי וייס: זה שני מספרים שהם דומים, אבל הם לא אותה אוכלוסייה.
צבי האוזר: אני מבין שהשב"כ נותן לכם מעבר ל-71,000.
צבי האוזר: אתם עושים בשל טעויות – אתם מורידים, אתם שלחתם הודעות ל-70,949.
צבי האוזר: האם אני יכול להבין שלכ-900 מהם שלחתם הודעות כי גם השב"כ איכן אותם וגם החקירה האפידמיולוגית איתרה אותם?
קובי וייס: לא.
קובי וייס: - - - את מספר המגעים הכולל שהגיע, להפחית ממנו את ה-70,051, וזה המספר שבעצם חופף.
שרי פנג שגב: אני אוסיף לזה שאנחנו לא התבקשנו – לא בדוח לפי חוק ולא בהכנה לוועדה הזו להתייחס למספר של החקירות האנושיות.
שרי פנג שגב: לא עשינו את שיעורי הבית האלה בשביל לדבר על החפיפה הזאת ולכן אנחנו מתקשים לענות.
שרי פנג שגב: אנחנו יכולים להתייחס לכל דבר אחר.
צבי האוזר: אני אנסה לעזור לך – יש פער של כאלף, שוב, אני מעגל – בין כלל האנשים שאובחנו כחולים לבין האנשים שאובחנו כחולים ואותרו אך ורק באמצעות כלי שב"כ.
צבי האוזר: זאת אומרת, האלף חולים האלה שאותרו גם על ידי השב"כ וגם על ידי החקירה האפידמיולוגית – זה אותם אנשים שחלה עליהם גם חקירה אפידמיולוגית וגם כלי שב"כ?
שרי פנג שגב: אז אתה מדבר בקו הזמן על שני דברים שונים.
שרי פנג שגב: בעצם, נשארת השאלה – השאלה שלצורך העניין היא מצד השיח של הערעורים – אנחנו מדברים על מגעים, אז בקו הזמן נשאלת השאלה כמה מהר אנחנו מאתרים מגעים של חולים, וכמה מהר ביחס למה שקורה בחקירה האנושית.
שרי פנג שגב: זה הכוח של הכלי, מצד אחד.
צבי האוזר: ומה את יודעת להגיד על זה?
שרי פנג שגב: אנחנו יודעים להגיד שבגל הנוכחי היישום של הכלי הוא מהיר מאוד.
שרי פנג שגב: חולים עוברים בניכוי 200 מקרים שאנחנו לא מעבירים ביום שבו מתקבלת תשובה חיובית, ולמחרת כבר נפתחות הודעות למגעים.
שרי פנג שגב: אין בכלל יכולת להשוות את הדבר הזה למה שקורה כשיש חקירה של הלשכה.
שרי פנג שגב: חקירה של הלשכה דורשת מן הסתם שהאדם שחוקר יתפנה בתור לראיין את החולה, להבין מי המגעים שלו, ואז ליצור קשר – כן או לא, אם יש פרטי קשר, עם המגעים שלו.
צבי האוזר: זאת אומרת, אני אחדד אתך כך: שאני מתייחס עכשיו רק לחולים, מתוך 70,000 מגעים אותרו כ-3,500 - שוב, בעיגול, חולים.
צבי האוזר: זאת אומרת, מתוך ה-3,500, אלף אותרו גם על ידי הכלי של השב"כ, זאת אומרת קיבלו תוך 24 שעות את ההודעה, ובמהלך הימים אחרי זה גם שוב התגלו או אושררו כחולים על ידי חקירה אפידמיולוגית – זה אלף.
שרי פנג שגב: כמגע.
שרי פנג שגב: גם על ידי השירות וגם על ידי החקירה.
שרי פנג שגב: זאת אומרת, השאלה היא כמה מהר כמגע – הכנסנו אותם לבידוד והם הפסיקו לסכן את המעגל השני, שלהם, כאשר אחר כך גילינו שאותם אנשים הם גם חולים.
שרי פנג שגב: זה בעצם מה שהנתון הזה אומר.
אבי דיכטר: אדוני היושב-ראש, אני חושב שהחמצנו משהו מהדברים של הגברת, כי בעצם אם אני מבין אותך נכון, את אומרת ככה: כשמעבירים את מספר החולים לשב"כ, בתוך זמן קצר מקבלים את הסביבה שהיתה בקרבה מסוכנת.
אבי דיכטר: ה-200 שעליהם אתם עושים את החקירה האפידמיולוגית שלכם - - -
שרי פנג שגב: אנחנו עושים על יותר מ-200.
אבי דיכטר: המספר שאתם עושים עליו את החקירה האפידמיולוגית, 200 או מעל 200, שם הסיפור הוא הרבה יותר איטי, שם הוא לא שעות, הוא ימים, ובפרק הזמן הזה המספר 200 או כל מספר גבוה מ-200 אלה בעצם אנשים שמסכנים את הסביבה שלהם מפני שהחקירה האפידמיולוגית שלהם מתעכבת בגלל שמדובר בבני אדם שצריכים לחקור ולא מכשיר אלקטרוני.
אבי דיכטר: זאת אומרת, מספר האנשים שנמצאים בסיכון והם לא יודעים שהם נמצאים בסיכון הוא אלפים.
שרי פנג שגב: כן.
אבי דיכטר: זאת אומרת, עכשיו, השאלה המתבקשת – ה-200 זו מגבלה שאנחנו, כמחוקק, קבענו לכם.
אבי דיכטר: אם זה היה תלוי בכם, ה-200 האלה היו נשארים או היו מוסרים?
שרי פנג שגב: ה-200 האלה זו אוכלוסייה שהוגדרה בחוק.
שרי פנג שגב: אתה צודק, זו מגבלה חוקית.
שרי פנג שגב: אולי טליה תרצה להתייחס אליה - - -
אלעזר שטרן: לא, זו לא מגבלה חוקית.
אבי דיכטר: זו מגבלה שאנחנו הכנסנו בחוק.
אלעזר שטרן: כבר דיברנו על זה.
אלעזר שטרן: מה שכתוב בחוק – שכשיש יותר מ-200 מפעילים את הכלי.
אלעזר שטרן: אבל לא מפעילים אותו רק על ה-201 ומעלה אלא מפעילים אותו על כולם.
אבי דיכטר: לא, לא, לא.
אלעזר שטרן: אם יש 200 אני לא מעביר כלום.
צבי האוזר: חבר הכנסת שטרן, קודם כל זו שאלה מאוד חשובה.
צבי האוזר: דבר שני – הדין ודברים כאן
צבי האוזר: בין חבר הכנסת דיכטר לשרי הם מאוד חשובים.
צבי האוזר: אנחנו, על פי ההסדר הזמני הקיים של השלושה שבועות אמרנו של-200 הראשונים יטופלו בחקירה אפידמיולוגית.
צבי האוזר: אם העקומה משתטחת, נניח שהיה קורה הטוב ובמהלך השלושה שבועות האלה זה היה יורד ל-190 חולים ליום, השב"כ יוצא מהתמונה בכלל וזה נשאר רק בחקירה אפידמיולוגית.
צבי האוזר: נכון לרגע זה החקירה בכלי היא לא מהחולה הראשון ועד האחרון.
צבי האוזר: זאת אומרת, יש לנו 1,500 חולים ביום.
צבי האוזר: זה לא מהחולה הראשון עד ה-1,500, אלא 200 הם עושים חקירה אפידמיולוגית בלבד, למעט באותם 200 הם רשאים להגיד אם יש מקרים פרטניים שהחקירה האפידמיולוגית לא נותנת תוצאה מספקת – הם יכולים להכניס אותה למאגר של השב"כ, ומ-201 צפונה זה כלי השב"כ, זו החקיקה בתקופה הזמנית, שמתרחשת בשבועיים הקרובים והיא תקפה עד ה-20 לחודש.
צבי האוזר: כשאנחנו נדון בהסדר הקבוע, לכאורה, בהוראת שעה אבל שהיא לשלושה חודשים פלוס שלושה חודשים נצטרך ליתן את הדעת בהינתן שהרף הזה של 200 נשאר – האם הרף של 200 בהינתן מגפה הוא מ-201 וצפונה, או כאשר מספר החולים במדינה ביום הוא מעל 200 – אפשר להפעיל את כלי השב"כ לגבי כולם.
צבי האוזר: זו שאלה בצריך עיון.
צבי האוזר: נכון לעכשיו הלכנו לחומרה או - --
יאיר גולן: אני חושב שאנחנו מפספסים את תכלית הדיון הזה.
יאיר גולן: אם אני מבין נכון את הטענה של חברת הכנסת אורנה ברביבאי בתחילת הדיון – התכלית של הדיון הזה היא פשוטה: לעמוד על מידת האפקטיביות של הכלי.
יאיר גולן: כלומר, אם הכלי הוא אפקטיבי אז כנראה צריך להמשיך במתודה הזאת.
יאיר גולן: ואם הכלי אינו אפקטיבי אז כנראה צריך להפסיק את המתודה הזאת.
צבי האוזר: תכלית הדיון היא כפולה: היא לא באפקטיביות, אלא – האם המנגנון בראש ובראשונה מנגנון הערר פועל או לא פועל.
צבי האוזר: הדיון הזה - - -
יאיר גולן: סליחה, אדוני יושב-ראש הוועדה.
יאיר גולן: מנגנון הערר, נאמר פה על ידי נציגה של משרד הבריאות, אחראית על הקו הראשון, שלמעשה היו פה קשיים ניכרים בהפעלת המנגנון, ואם אני מבין נכון את הדוח של משרד הבריאות, הוא אומר: שיפרנו את המצב הזה, גייסנו גדוד של פיקוד העורף, העלינו את כמות המשיבים בסדרי גודל, עדיין איננו שבעי רצון כי יש זמן היענות ממוצע של 15 דקות, רוצים להוריד את זה, יש קריטריונים, אגב, מה זה call center רציני – צריך לענות הרבה יותר מהר.
יאיר גולן: תגייסו עוד גדוד של פיקוד העורף, זה לא כל כך מסובך.
יאיר גולן: יש המון מרכזי מענה בארץ שלה
יאיר גולן: ערכתי היום בגלל השבץ הכלכלי הם פנויים לעבודה ויכולים לתת אחר.
יאיר גולן: אני חושב שאם אנחנו רוצים לעמוד על היעילות אז ניתן להתרשם שבסופו של דבר, 3.5% מתוך אלה שעליהם נעשה מעקב בעקבות הפעלת כלי השב"כ, נמצאו בסופו של דבר חולים.
קריאה: 3,500.
קריאה: 5%.
יאיר גולן: לא.
יאיר גולן: 3,500 זה לא רק מכלי השב"כ.
יאיר גולן: זה גם מכלים נוספים.
יאיר גולן: רק כלי השב"כ זה 2,468, זה 3.5%.
יאיר גולן: זה נתון רציני, אני לא בא לתקוף פה אף אחד.
יאיר גולן: זה נתון רציני מאוד, אני לא מזלזל בו.
צבי האוזר: אני רוצה לעזור לך וקצת להפריע לך.
יאיר גולן: תמקד את הדיון.
צבי האוזר: קודם כל הדיון המהיר, ואני מציע לך לעיין בו – הוא על מוקד קבלת העררים.
צבי האוזר: כותבת חברת הכנסת אורנה ברביבאי: עקב איכוני השב"כ שלח משרד הבריאות הודעות לעשרות אלפים, אזרחים רבים טוענים כי שהו בביתם בשעות המדוברות ולא באו במגע עם איש, אין באפשרותם לערער על ההחלטה.
צבי האוזר: על פי החוק מי שקיבל הודעה יכול לפנות למשרד הבריאות ולבקש בחינה חוזרת אולם בפועל אזרחים רבים טוענים שאי אפשר לקבל מענה במשרד הבריאות, וגם אלה שקיבלו מענה התברר כי לא ניתן להגיש ערעור.
צבי האוזר: הדיון המהיר הוא על מנגנון הערר.
יאיר גולן: אז בוא נדבר על זה.
צבי האוזר: אז קודם כל נדבר, וקיבלנו תשובות.
צבי האוזר: אני חושב שמה שאתה העלית הוא לא פחות חשוב, אולי יותר חשוב, ואני רוצה לציין, וזה חלק מהדיון – כי הדיון המהיר הזה הוא גם חלק מהדיון שלנו על החקיקה הקבועה שנצטרך לעשות.
צבי האוזר: עכשיו צריך להגיד כך: מ-70 אלף אנשים שבאו במגע אותרו כ-3,500 חולים.
צבי האוזר: זאת אומרת, בין מגע לבין קבלת המחלה זה בערך 5% לפי הנתון שעומד בפנינו.
צבי האוזר: השב"כ בשבוע הזה איתר 2/3 מהחולים, כשהחקירה האפידמיולוגית איתרה שליש.
צבי האוזר: זאת אומרת שהאפקטיביות של כלי השב"כ בשבוע הראשון היתה כפולה מהאפקטיביות של החקירה האפידמיולוגית.
צבי האוזר: אני הולך לנתונים שהוצגו לוועדה מגל א' שזה נתונים אחרים.
צבי האוזר: שם האפקטיביות היא הפוכה.
צבי האוזר: שם 2/3 מהחולים אותרו על ידי חקירה אפידמיולוגית, ושליש על ידי השב"כ.
צבי האוזר: במספרים מוחלטים, בגל קודם אותרו כ-180,000 מגעים.
צבי האוזר: אגב, השבוע אותרו רק 70,000 זאת אומרת שהאוכלוסייה היום לעומת הגל הראשון - - - בצורה יותר פעילה, יש גם קיץ, זו עונה אחרת, ומה-180,000 אותרו כ-15,000 חולים – אני שוב מעגל את המספרים.
צבי האוזר: כ-5,000 אותרו על ידי כלי שב"כ, לא היו מאותרים אלא באמצעות כלי השב"כ, וכ-10,000 מחקירה אפידמיולוגית.
צבי האוזר: אלה הנתונים.
צבי האוזר: למה הדבר דומה?
צבי האוזר: שאתה אומר – ואת זה דווקא אחד החולים שלח לי, הוא אמר לי: תראה, זה כמו שמפעילים אזעקות ולא נפל טיל.
צבי האוזר: אז הכניסו 70,000 איש לבידוד ורק 5% נמצאו חולים.
צבי האוזר: קודם כל – כך מתנהג הנגיף.
צבי האוזר: איפה אני מודאג?
צבי האוזר: ופה אני רוצה להפתיע אותך, או להוסיף עליך - - -
אבי דיכטר: יש הבדל קטן – באזעקות אתה יורד לחצי דקה.
צבי האוזר: אנחנו איתרנו כ-3,500 חולים חדשים מ-6,500 חולים מאומתים שעברו לכלי השב"כ.
צבי האוזר: אני עכשיו לוקח מספר אחר.
צבי האוזר: אני שואל את משרד הבריאות: מה מקדם ההדבקה שקיים היום?
שרי פנג שגב: אני יכולה לקבל עזרה, זה לא התחום שלי.
צבי האוזר: לפי הבנתי – מקדם ההדבקה הוא סדר גודל של 1.4.
צבי האוזר: המגפה, נכון לעכשיו הולכת וגדלה.
צבי האוזר: מספר החולים היומיים גדל.
צבי האוזר: זאת אומרת, כל חולה מדביק יותר מחולה אחד.
צבי האוזר: אם הוא היה מדביק פחות מחולה אחד אז מספר החולים היומיים היה יורד.
צבי האוזר: אם הוא היה מדביק רק חולה אחד, מספר החולים היומיים היה קבוע.
צבי האוזר: מכיוון שאנחנו בציר עלייה, כל חולה מדביק 1.4 ,למיטב ידיעתי.
צבי האוזר: הווה אומר – 6,500 חולים שהכנסנו אותם למכשיר, מדביקים על פי הסטטיסטיקה סדר גודל של כ-9,000, או אולי קצת יותר, חולים.
צבי האוזר: מתוך אלה אנחנו מאתרים היום בשכבה א' של חקירה אפידמיולוגית ובשכבה ב' של כלי השב"כ כ-3,500.