GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלמה קרעי: הדברים הללו מחייבים אותנו, אדוני היושב-ראש, להקים גוף ממשלתי שתפקידו יהיה:
שלמה קרעי: בקרה ופיקוח על כך שאף דולר מכספי התמיכה של ארה״ב לפלסטינים לא יושקע בשטחי C הנמצאים בינתיים מחוץ לשטח הריבונות;
שלמה קרעי: זה שבמשך שנים מדינה נתנה למנהל האזרחי עם התקציב והתקנים המדולדלים שלו לנושא הזה לטפל בזה ללא הצלחה, לא אומר שאנחנו צריכים להמשיך ולהישאר אדישים.
שלמה קרעי: כיום למעשה אין שום תוכנית סדורה של מדינת ישראל שנלחמת ונותנת משקל-נגד לתוכנית הפלסטינית.
שלמה קרעי: עכשיו הגיע הזמן לדאוג שהדבר יבוצע על ידי גוף ממשלתי ייעודי לקראת החלת הריבונות, ויפה שעה אחת קודם.
שלמה קרעי: למעשה, אנחנו כבר בפיגור של חצי שנה, לפי התוכנית.
שלמה קרעי: עצירה מוחלטת של ההשתלטות הפלסטינית על שטחי C מחוץ לשטח הריבוני, הייתה צריכה להתחיל מיד בינואר עם פרסום התוכנית.
שלמה קרעי: אני דורש, אני חושב שזאת צריכה להיות דרישה של הוועדה, שיוקם גוף שלטוני ישראלי שתפקידו יהיה שימור שטחי C, שנמצאים לפי התוכנית בינתיים מחוץ לשטח הריבוני, מפני השתלטות פלסטינית –מערך ייעודי, מתוקצב ומגובה בכלים יעילים.
שלמה קרעי: אם אנחנו לא נדאג לעצמנו, אדוני היושב-ראש, חבריי חברי הוועדה, מי יעשה את זה?
שלמה קרעי: כדי שכל זה יהיה אפקטיבי, צריכה להיות, כמובן, חובת דיווח לוועדה הזו.
שלמה קרעי: לקיים, כמו שאמרת, סדרה של דיונים, לעקוב אחר העניין הזה.
שלמה קרעי: בנוסף, שלחתי שאלות לנציגי הממשלה, לגורמי המקצוע, ואני מבקש לקבל תשובות על השאלות ששלחנו לפני תקופה ארוכה מספיק כדי להיערך עם תשובות, תוך כדי הדיווח של נציגי הממשלה.
שלמה קרעי: אני רוצה להודות לחברת הכנסת לשעבר, אורית סטרוק, שהעלתה בפניי, הבהירה את הנושא וישבה איתי על הדברים האלה.
שלמה קרעי: ולתנועת רגבים, שהמנכ"ל שלה גם נמצא כאן.
שלמה קרעי: אני אשמח שגם הוא יאמר כמה מילים מנקודת ראותו.
שלמה קרעי: ותודה רבה.
צבי האוזר: חבר הכנסת מתן כהנא, בבקשה.
מתן כהנא: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.
מתן כהנא: חבריי חברי הכנסת, גם אני רוצה לפתוח בתודה לחברת הכנסת לשעבר אורית סטרוק, שהיא באמת מנוע מאוד חזק של כל בפעילות בנושא הזה; ולתנועת רגבים, שזכיתי להיות איתם בסיור כדי לראות במו עיניי את הדברים.
מתן כהנא: אדוני היושב-ראש, הדיון יכול להפוך לעוד דיון כמו שהיו רבים כמוהו בעבר שבו אנחנו נתעסק ב: תראו, כמה הפלסטינים משתלטים, והינה הם בונים פה והינה הם בונים פה, ועד הוכחה, ועוד מפה ועד תצ"א.
מתן כהנא: אבל אני חושב שהדברים האלה מאחורינו.
מתן כהנא: ההשתלטות של פלסטינים על שטחי C זה עניין ברור ואין שום צורך להוכיח אותו.
מתן כהנא: כמו כן, אין שום צורך להוכיח יותר שהמנהל, עם כל זה שיש בו אנשים נהדרים וחדורי מוטיבציה, הם קטנים מדי והמשימה הזו גדולה עליהם בכמה מידות.
מתן כהנא: הם לא יכולים לעמוד בזה.
מתן כהנא: אצל הפלסטינים זו תוכנית מסודרת שקורית ישר אצל ראש הממשלה הפלסטיני.
מתן כהנא: הוא דיבר על זה.
מתן כהנא: הוא התגאה בתוכנית שלהם.
מתן כהנא: אלה שפועלים על התוכנית מדווחים ישירות לראש הממשלה הפלסטיני, ואצלנו מנגד אין כלום.
מתן כהנא: אני שואל את עצמי: האם בכלל לממשלה שלנו יש דירקטיבה בהקשר של שטחי C?
מתן כהנא: ואני אפילו מרשה לעצמי לשואל, אני שואל פה את חבריי בליכוד: האם יכול להיות שמה שקורה עכשיו בשטחי C זה דירקטיבה ישירה של ראש הממשלה כחלק מהתוכנית טראמפ, כחלק מהקמת מדינה פלסטינית?
מתן כהנא: ככה זה נראה לפחות כשמסתכלים מהצד.
מתן כהנא: אנחנו מאבדים בשטחי C שטחים יום-יום.
מתן כהנא: הפלסטינים פשוט גונבים לנו את השטח, ואנחנו מגד לא עושים שום דבר.
מתן כהנא: אדוני היושב-ראש, אני מבקש ממך שבסוף הוועדה הזו תחליט על הקמת רשות ישראלית לטיפול בשטחי C עם תקציבים, עם סמכויות, עם חובות דיווח לקבינט, עם חובת דיווח לוועדת החוץ והביטחון.
מתן כהנא: אני חושב, אדוני, שמה שלא יקרה אצלך בוועדה לא יקרה בשום מקום.
מתן כהנא: דווקא מתוך האהדה שלך לדברים האלה, צריכים לקבוע פה סדרת דיונים שעוסקת בנושא הזה.
מתן כהנא: זה דחוף.
מתן כהנא: אנחנו כל יום מאבדים שטחים לטובת הפלסטינים.
מתן כהנא: תודה רבה.
צבי האוזר: חבר הכנסת משה ארבל, בעצם המציע השלישי, נכון?
צבי האוזר: היו שלושה מציעים.
צבי האוזר: ואחרי זה אנחנו נמשיך את הדיון מצד חברי הכנסת.
צבי האוזר: רק לפני התחלה של זה, אנחנו גם התבקשנו להקרין, במסגרת הפירוטכניקה, 50 שניות של סרטון.
צבי האוזר: אבל, בבקשה, קודם כול אתה.
משה ארבל: מכובדי היושב-ראש, חברי הכנסת, אני מברך גם את חבריי יוזמי ההצעה השותפים.
משה ארבל: בין לבין עד שיתקיים כאן הדיון, כי בעבר הוא נקבע ולאחר מכן נאלצנו לדחותו, פניתי גם בשאילתה לשר החוץ והוא השיב עליה בכתב.
משה ארבל: אני מקווה שהיא גם הוצגה לפני חברי הוועדה, תשובתו של שר החוץ בנושא.
משה ארבל: לא הוצגה?
משה ארבל: אני אעביר אותה להנהלת הוועדה ולאחר מכן לחברים.
משה ארבל: שר החוץ כתב לי בתשובה לשאילתה שאכן מדובר בניסיונות לא לגיטימיים לקבוע גבול בסוגיה הזו של ישויות זרות, קרי, האיחוד האירופי.
משה ארבל: זו עמדה רשמית של מדינת ישראל, של שר החוץ של מדינת ישראל.
משה ארבל: האמירות האלה לא נאמרו בפומבי בעבר באופן מובהק.
משה ארבל: כרגע הם נעשו ונעשו על ידי שר החוץ בכתב.
משה ארבל: ואשר על כן, מכיוון שזו העמדה הרשמית שממשלת כרגע נוקטת, שמדובר כאן בניסיון לקבוע גבול באופן לא לגיטימי, והתהליכים האלה הם תהליכים שאנחנו רואים פעם אחר פעם – אני לא אחזור על מה שחברי כבר אמרו כאן – הטיפול שנעשה עד היום בסוגיה הזו, קרי, דיונים על גבי דיונים, בלי לפגוע בכבודה של הוועדה, אבל בעבר הייתה סוג של קשקוש בזנב אל מול הממשלה והקבינט.
משה ארבל: כרגע צריכים לעבור לשלב מעשי יותר כאשר ברור לכולם ולממשלה מתוך האמירה ברורה שמדובר כאן בתהליך שמבקש לקבוע גבול באופן לא לגיטימי על ידי ישות מדינית זרה, לבצע פעולות אקטיביות יותר על מנת למנוע את התהליכים הללו.
משה ארבל: אלה תהליכים חמורים מאוד ומסוכנים מאוד, שמדינת ישראל לא יכולה לשבת בחיבוק ידיים כאשר הרשות הפלסטינית במימון של האיחוד האירופי מבצעת פעולות בשטח לקביעת גבול, ואנחנו יושבת ב-Hold וממתינים לראות מה יהיה הלאה.
משה ארבל: מדינת ישראל לא יכולה לשבת בחיבוק ידיים וחייבת לעבור לפעולות מעשיות, לפעולות אקטיביות.
משה ארבל: אני גם קורא מכאן לוועדה, לחבריה, ליושב-ראש הוועדה, להרים הילוך בסוגיה הזו ולהכריח את הממשלה, בהינתן שעמדתה הרשמית היא כזו, כפי שצוין בתחילה, בדברי שר החוץ, להחליף דיסקט ולעבור לפעילות מעשית ולא רק לסריקת המצב בשטח ולהסתכלות מהצד על כל התהליכים החמורים הללו שקורים.
משה ארבל: תודה.
קריאה: איזה דברי שר החוץ.
משה ארבל: פניתי לשר החוץ בשאילתה.
משה ארבל: הוא ענה.
משה ארבל: אני אעביר אותה למנהל הוועדה.
צבי האוזר: ברשותך, חבר הכנסת ארבל ולטובת חברי הכנסת שלא ראו, אני מקריא.
צבי האוזר: מכיוון שתשובתו של השר היא קצרה והיא באמת נוגעת בטבורו של הדיון כאן, אז בהמשך באמת ליוזמה והפעלתנות של חבר הכנסת ארבל בנושא, אני חייב לציין את זה גם ברמה אישית, הפניות החוזרות ונשנות אליי, כותב שר החוץ גבי אשכנזי כך: "באשר למניעת מעורבות זרה פסולה בשטחי C" – זאת הכותרת של השאילתה מס' 39, מכתב מ-21 ביולי שנה זו – "בכל עת שמשרד החוץ לומד על פעילות אירופית, קיימת או מתוכננת בשטחי C, נציגיו פועלים מול בני השיח הזרים בארץ ובחו״ל על מנת להעביר מסר נחוש כי:
צבי האוזר: במקרים של אי מתן היתר ופעילות בשטח, יש לצפות להשלכות הנובעות מההפרות;
צבי האוזר: אנו רואים בפעילות זו התערבות אירופית בניסיון לקבוע גבול.
צבי האוזר: " וחותם שר החוץ גבי אשכנזי: "יש לציין כי בנוסף, הנושא עולה באופן יזום על ידינו מול ממשלות בדיאלוגים בילטרליים.
צבי האוזר: " עד כאן תשובתו של שר החוץ.
צבי האוזר: מכאן אני רוצה להמשיך ולאפשר לחברי הכנסת - - -
שמואל לטקו: סרטון.
צבי האוזר: אנחנו נתחיל עם סרטון 50 שניות.
אבי דיכטר: אדוני היושב-ראש, אני המלצתי לכם, לך - -
צבי האוזר: יוזמתו של חבר הכנסת דיכטר.
אבי דיכטר: - - את הסרטון.
אבי דיכטר: והתייחסו לזה כאן, אפילו חבר הכנסת כהנא דיבר.
אבי דיכטר: לראות איך זה נראה מהצד הפלסטיני של הרשות הפלסטינית מהרמה הפוליטית-מדינית הבכירה ביותר שלה, ראש הממשלה.
אבי דיכטר: 60 שניות, ואני חושב שהדיון יכול להיות הרבה יותר מעניין.
צבי האוזר: תודה רבה לחבר הכנסת דיכטר על כך.
צבי האוזר: (צופים בסרטון) ולהלן תרגום הסרטון: "אני מפציר בכל האזרחים להתנהג בשטחי C כאילו כל סנטימטר בהם הוא שלנו.
צבי האוזר: אין דבר שמונע מאיתנו לזרוע בשטחי C, אין דבר שמונע מאיתנו להציב קרווילות בשטחי C, אין דבר שמונע מאיתנו לזרוע עצים בשטחי C.
צבי האוזר: ולכן עלינו לפקוד את האזורים האלה.
צבי האוזר: "יש יחידה, צוות, במשרד ראש הממשלה, ושמו 'צוות שטחי C'.
צבי האוזר: משימתו של הצוות הזה היא להכין תוכנית , לייצר אפשרויות ולנתב את ההשקעה, וגם את הכספים המגיעים מהמדינות המסייעות לנו, לטובת פרויקטים שיחזקו את אנשינו ואת הנוכחות שלנו בשטחי C.
צבי האוזר: "אנחנו אומרים את הדבר הבא: לאור הקיפאון המדיני, עלינו לחזק את עמידתם של אנשינו בשטח.
צבי האוזר: "
אבי דיכטר: זה, אגב, מעניין, אדוני היושב-ראש, צביקה, שהפלסטינים קוראים לזה: מאנטיקה ג'ים: אזור G, כי באל"ף-בי"ת שלהם G היא האות השלישית.
אבי דיכטר: והציניקנים שלהם אומרים ככה, על בסיס הציניקנים שלנו – אצלנו אומרים: A זה ערבים – ביטחוני ואזרחי; B זה באמצע – ביטחוני שלנו, אזרחי שלהם; ו-C זה שלנו הכול.
אבי דיכטר: הם אומרים: A זה ערבים; B זה באמצע ו-G זה גם שלנו.
אבי דיכטר: זה, הייתי אומר, הציניקנים שלהם.
אבי דיכטר: אבל אני חושב כשראש הממשלה אומר את מה שהוא אומר, אנחנו צריכים לראות את הסרטון המקביל אצלנו.
צבי האוזר: תודה רבה, חבר הכנסת דיכטר.
צבי האוזר: לפי סדר הדוברים, חבר הכנסת סער.
צבי האוזר: אני מבקש שאנחנו נעשה סבב ראשון של חברי הכנסת.
צבי האוזר: אני אבקש מאנשי המקצוע שהוזמנו שיציגו את הדברים.
צבי האוזר: ואז לסיום, ככל שהזמן יתיר, נעשה סבב סיכום גם של חברי הכנסת.
צבי האוזר: אז, בבקשה.
צבי האוזר: שלוש דקות לכל חבר כנסת.
גדעון סער: אדוני היושב-ראש, אני מברך על הדיון.
גדעון סער: בבית הזה יש רוב גדול, רובו בקואליציה, מיעוטו באופוזיציה, אבל יש רוב בבית הזה שתומך במאבק אקטיבי למימוש הזכויות שלנו בארץ ישראל.
גדעון סער: זה היום הקרב העיקרי, המערכה העיקרית על ארץ ישראל בשטחי C.
גדעון סער: בכל ההיסטוריה של התנועה הציונית, מה שקרה בשטח היה הדבר הכי משמעותי בסופו של דבר בקביעת העובדות, בקביעת הגבולות ובקביעת היכולות שלנו.
גדעון סער: התביעה שלנו, והיא נגזרת גם מהסכמים, היא תביעה על כל שטח C.
גדעון סער: ובמערכה הזאת על ארץ ישראל בינינו לבין הרשות הפלסטינית כמי שמייצג את העם האחר, אנחנו לא מהאו"ם.
גדעון סער: יש לנו צד.
גדעון סער: ולמה יש סכנה גדולה בדבר הזה?
גדעון סער: דווקא משום שהנושא של מסירת שטחים, בין אם מסירת שטחים בהסכמי, כפי שהיה בהסכמי אוסלו, ובין אם מסירת שטחים באופן חד צדדי, כפי שהיה בנסיגה מחבל עזה, הדבר הזה הוא חסר סיכוי, כי עם ישראל הבין את העומק של הטעויות ההיסטוריות של שני המהלכים הגדולים האלה.
גדעון סער: ולכן הסיכוי לחזור היום על משגים כאלה הוא כל כך רחוק.
גדעון סער: היום הסכנה היא לא מסירת שטחים.
גדעון סער: היום הסכנה היא איבוד שטחים.
גדעון סער: ומה שקורה היום בשטחי C הוא איבוד שטחים.
גדעון סער: זה קורה לכאורה לאט-לאט.
גדעון סער: מי שנמצא בשטח ליד אפרת, לי גוש עציון, מכיר את השינוי, רואה את השינוי.
גדעון סער: אנחנו מאבדים שטח כל יום במחדל.
גדעון סער: לא במעשה.
גדעון סער: גם הפלסטינים שינו פאזה, כי א', הם יודעים שהם מעולם לא הישגו סנטימטר אחד מארץ ישראל בכוח.
גדעון סער: ב', הם יודעים שכל מה שהם השיגו עד היום נמסר להם על ידינו, למרבה הצער.
גדעון סער: ומאחר שב' כבר לא יכול לחזור, אז הם הלכו לאסטרטגיה חדשה שיש בה גם הפרה של הסכמים.
גדעון סער: וכרגע, בהקשר הזה, רק צד אחד מכתיב את המציאות.
גדעון סער: אני מדבר על המאבק על שטחי C.
גדעון סער: ולכן חייבת להיות תוכנית ישראלית מול תוכנית פיאד.
צבי האוזר: לסיכום.
גדעון סער: כאן נדרש שינוי יסודי ומיידי בפעילות הממשלה.
גדעון סער: לקבוע את זה כיעד לאומי ולהתחיל לאכוף מול ההשתלטות הבלתי חוקית הזאת.
גדעון סער: אדוני, רק אם הוועדה הזאת – לא תקיים דיון המשך – תקיים כל חודש דיון בנושא הזה, כל חודש היא תקדיש לדיון בנושא הזה, אני רואה בזה את הסיכוי היחידי שנצליח להסיט את המסילה מהכיוון הנוכחי שלה.
גדעון סער: אנחנו לכאורה היום חזקים.
גדעון סער: ואנחנו צריכים לממש את כוח הרצון של העם, שמבין את העניין הזה של המערכה על ארץ ישראל.
גדעון סער: אנחנו ערב תשעה באב.
גדעון סער: במגילת איכה אומרים: לֹא הֶאֱמִינוּ מַלְכֵי אֶרֶץ וכֹּל יֹשְׁבֵי תֵבֵל כִּי יָבֹא צַר וְאוֹיֵב בְּשַׁעֲרֵי יְרוּשָׁלָ‍ִם.
גדעון סער: אותם אנשים שמנסים לקחת מאיתנו את הארץ שלנו, בסביבות ירושלים, האלה היום האויב שנאבק איתנו על הארץ שלנו ואנחנו חייבים לצאת מהמערכה הזאת כשידנו על העליונה.
גדעון סער: ולכן אני מבקש, אדוני היושב-ראש, להתמיד בקיום הדיונים האלה.
גדעון סער: אני משוכנע שאם זמין את ראש הממשלה ואת שר הביטחון ונשאל את השאלות ונציג את העובדות, כפי שוועדה פרלמנטרית צריכה לעשות, נצליח להביא לשינוי.
צבי האוזר: חברת הכנסת זנדברג, בבקשה.
תמר זנדברג: תודה רבה, אדוני היושב-ראש.
תמר זנדברג: קודם כול, אני מביעה ערכה לוועדה על קביעת הדיון במסגרת דיון מהיר שיזמו חברי הכנסת.
תמר זנדברג: אני רוצה להסב את תשומת לב הוועדה שאני יזמתי דיון במסגרת דיון מהיר בנושא השלכות הסיפוח שבוע לפני הדיון הזה.
תמר זנדברג: אני מזכירה שלפי התקנון צריך לקובע דיונים בשבוע שאחרי.
תמר זנדברג: פנו אליי שהוועדה עסקה בשב"כ, היה בידוד, אבל עדיין כנראה שאפשר לקבוע דיונים במסגרת דיון מהיר.
תמר זנדברג: אז אני רוצה לעמוד על כך שגם הדיון הזה ייקבע.
תמר זנדברג: דבר שני, אני רוצה ככה להביע התפעלות מכל חברי הכנסת מהימין שמקדשים כל כך את האותיות A, B ו-C.
תמר זנדברג: שמענו אפילו פרשנות מאוד מאוד מעניינת מצד חבר הכנסת דיכטר.
תמר זנדברג: כזכור לכולנו, החלוקה לשטחי A, B ו-C היא תולדה של הסכם אוסלו שאנחנו מרבים להתגולל עליו.
תמר זנדברג: אז הינה, כנראה שיש לו משמעות ויש לו חשיבות.
תמר זנדברג: אני רוצה להזכיר, למי שלא זוכר, שהחלקה לשטחי A, B ו-C לא הייתה במסגרת מהם שטחי מולדת או מהם שטחים היסטוריים או מהם שטחים בעלי משמעות מכוננת, אלא היא נוצרה כתוצאה מהסכם אוסלו במסגרת מהם השטחים שמיועדים להדרגתיות ולשלביות שנועדו לצורך – אמנם לא נאמר אז במפורש – לצורך, בעצם ההסכם ההיסטורי, ההידברות ההיסטורית וההכרה הדדית ההיסטורית בין ישראל לבין העם הפלסטיני במסגרת ההנהגה שלו, והיו אמורים בסופו של דבר להיות A, B ו-C בשלביות אל עבר גם פשרה היסטורית או, מה שאנחנו מכנים היום המדינה הפלסטינית העתידית, שהיא בעצם ההסדר היחיד שיוכל להבטיח את החיים כאן של שני העמים שחולקים את אותה ארץ לא במסגרת אלימות, ולא במסגרת חיים על חרב, ולא במסגרת מלחמות חוזרות ונשנות, אלא במסגרת הסכמה שמבוססת על חלוקת הארץ.
תמר זנדברג: על זה מבוססת אותה ההכרה הדדית שפרצה את הדרך להסכמי אוסלו ולתחילת ההידברות בין הצדדים.
תמר זנדברג: ולכן האמירות כאן שכביכול זה ניסיון לקבוע גבול, זה ניסיון להקים מדינה פלסטינית כאילו התגלתה איזו מזימה סודית.
תמר זנדברג: כן, בוודאי.
תמר זנדברג: זאת המטרה.
תמר זנדברג: אחרת, אנחנו נמשיך לחיות על החרב, אנחנו נמשיך ללפות זה את גרונו של זה במסגרת סכסוך דמים בלתי פוסק.
תמר זנדברג: יש דרך אחרת, ומדינת ישראל כבר בשנות ה-1990, בתחילת שנות ה-1990, הכירה בה.
תמר זנדברג: היא הייתה אמורה להביא להדרגתיות במשך חמש שנים עד לשנת 1999.
תמר זנדברג: לצערנו, בשנת 1995 נרצח ראש הממשלה רבין, שבעצם מה שהפסיק הדרך הזאת.
תמר זנדברג: ובהחלט, אני מצטרפת לקולות שהגיע הזמן לחזור אליה.
תמר זנדברג: נכון, זה יהיה כרוך בכך שחבלי ארץ תנ"כיים לא יהיו בריבונות ישראל.
תמר זנדברג: דרך אגב, חבר הכנסת סער וחבר הכנסת דיכטר, הם לא בריבונות ישראל היום.
תמר זנדברג: יש לי חדשות בשבילכם.
תמר זנדברג: השטחים האלה לא בריבונות ישראלית.
תמר זנדברג: ולא במקרה.
תמר זנדברג: לא בכדי.
תמר זנדברג: הם לא בריבונות ישראלית מכיוון שהם מיועדים למדינה פלסטינית, מכיוון שבהם יושב העם הפלסטיני שלא הולך להיעלם מכאן, בדיוק באותה מידה שמדינת ישראל לא הולכת להיעלם.
תמר זנדברג: אלא שמדינת ישראל זכתה לריבונות שלה, לזכות הגדרה העצמית שלה במסגרת ההכרה הבין-לאומית, אותו דבר שעליו נאבק העם הפלסטיני.
תמר זנדברג: לא ברור לי מתוקף איזו זכות מוסרית אנחנו טוענים לכל הזכויות שלנו שכבר קיבלנו אותן, וביד השנייה מונעים אותן מבני ומבנות עם אחר בשטח שתחת שליטתנו, לא תחת ריבונותנו.
תמר זנדברג: ולכן, אדוני יושב-ראש, לסיכום, לא ברור לי למה אנחנו כל כך נלחמים בזכות של העם הפלסטיני, כשאנחנו כבר קיבלנו.
תמר זנדברג: ועוד דבר שלא ברור לי היא אותה פעילות נגד האיחוד האירופי, נגד ההכרה של ארצות הברית, כל הדברים האלה.
תמר זנדברג: אדוני היושב-ראש, צריך באמת טיפה להכיר את המציאות כדי לדעת נגד מה אנחנו נלחמים.
תמר זנדברג: האיחוד האירופי מה מקים?
תמר זנדברג: בתי ספר שעשויים מחמר ומבוץ ומצמיגים כדי שלילדים – שכן הם חיים שם, אין מה לעשות, הם לא הולכים להיעלם – תהיה לאן ללכת ברגל בחום של בקעת הירדן בשביל כמה שעות של תעסוקה.
מתן כהנא: לא נכון, תמר.
תמר זנדברג: מה קרה לנו?
תמר זנדברג: השתגענו?
צבי האוזר: חבר הכנסת כהנא, אני מבקש לא להפריע.
תמר זנדברג: ומתקנים לטיוב מים.
ניצן הורוביץ: קולטנים סולאריים.
תמר זנדברג: וקולטנים סולאריים.
תמר זנדברג: על זה מדינת ישראל מבססת את התוקף המוסרי שלה?
ניצן הורוביץ: לא ייאמן.
תמר זנדברג: בושה.
צבי האוזר: חברת הכנסת זנדברג, הדברים חשובים ולכן נתתי לך להאריך.
תמר זנדברג: סיימתי.
צבי האוזר: אבל אני מודה לך, כי יש לנו עוד הרבה חברים.
צבי האוזר: חבר הכנסת סמוטריץ', בבקשה.
צבי האוזר: אני חוזר, שלוש דקות אני מבקש מחבר הכנסת.
צבי האוזר: אני יודע שהנושא טעון.
צבי האוזר: מה שאפשר להגיד בשלוש דקות, אז בבקשה.
בצלאל סמוטריץ': אני אפילו אדבר פחות.
בצלאל סמוטריץ': קודם כול, תודה על הדיון.
בצלאל סמוטריץ': תודה ליוזמים.
בצלאל סמוטריץ': אני לא חושב יש מה להרחיב על העובדות.
בצלאל סמוטריץ': הן ידועות.
בצלאל סמוטריץ': וגם לא על הניתוח.
בצלאל סמוטריץ': מוסכם כאן מימין ומשמאל.
בצלאל סמוטריץ': מהלך אסטרטגי, ראשיתו בתוכנית פיאד זה למעלה מעשר שנים.
בצלאל סמוטריץ': אסטרטגיה מאוד ברורה.
בצלאל סמוטריץ': ניתוח אזורי עם התמקדות באזורים אסטרטגיים.
בצלאל סמוטריץ': המון המון המון כסף זר שפועל כאן בניגוד לחוקי מדינת ישראל שחלים היום שם, גם אם זה תחיקה ביטחונית של האלוף.
בצלאל סמוטריץ': אני, אגב, מאוד מתחבר לדבריה של חברת הכנסת זנדברג.
בצלאל סמוטריץ': אצלי אין שטחי A, B ו-C.
בצלאל סמוטריץ': הכול חבלי מולדת.
בצלאל סמוטריץ': אגב, שתי גדות לירדן – זו שלנו וזו גם כן.
בצלאל סמוטריץ': גם את זה צריך לא לשכוח.
בצלאל סמוטריץ': אבל יש כאן מערכה חד-משמעית, מובלת ומתוכננת, אסטרטגית, ממומנת.
צבי האוזר: אני חייב לעצור אותך בכל זאת, כי רק השבוע נשאנו דברים לזכרה של חברת הכנסת המנוחה גאולה כהן.
צבי האוזר: כשגאולה כהן התבקשה לחתום על הכרוז למען ארץ ישראל השלמה - -
ניצן הורוביץ: היא סירבה.
צבי האוזר: - - אותו כרוז מיתולוגי בשנת 1967, אלתרמן, עגנון, שאר גדולי ישראל דאז, היא אמרה: אני אחתום על ארץ השלמה?
צבי האוזר: זה ארץ ישראל השלמה?
צבי האוזר: שתי גדות לירדן.
יאיר גולן: אנחנו נשיר את שמאל לירדן בסוף הדיון.
יאיר גולן: אדוני היושב-ראש, נשיר את שמאל לירדן בסוף הדיון, אם לא אכפת לך.
צבי האוזר: חבר הכנסת גולן, למה?
צבי האוזר: רוח הדברים היא טובה.
צבי האוזר: רציתי להגיד את זה לכבודה, בכל זאת, של חברת הכנסת גאולה כהן.
צבי האוזר: הזכרנו את שמה ואת פועלה רק השבוע.
צבי האוזר: והכול בסדר.
משה ארבל: אבל שלוש הדקות של סמוטריץ' עדיין לא תמו.
צבי האוזר: זה על חשבון חצי הדקה שסמוטריץ' אמר שהוא חוסך.
צבי האוזר: בבקשה, אני מתנצל.
צבי האוזר: פריווילגיה של יושב-ראש.
אלעזר שטרן: אני גם מציע לך לצטט את ז'בוטניסקי בהמשך היום בחוק הלאומי.
בצלאל סמוטריץ': אדוני היושב-ראש, בואו נאמר, היות ואני משתדל להיות אדם פרגמטי, אני מוכן להכיר בעובדה שזמנית בירדן יש מדינה פלסטינית.
צבי האוזר: גם אתה לא היית חותם על הכרוז הזה.
צבי האוזר: זה מה שניסיתי להגיד.
צבי האוזר: מה שנקרא, היית משאיר את עגנון, אלתרמן לבד.
בצלאל סמוטריץ': טוב, בוא נתקדם.
בצלאל סמוטריץ': ב-30 ביולי אשתקד התקבלה החלטת קבינט, שהייתה לי הזכות להיות חלק ממנה, ששמה לראשונה את ההבנה שיש כאן אסטרטגיה מתוכננת היטב, ממומנת היטב, והטילה על מערכת הביטחון לבוא חזרה לקבינט עם שני דברים: אחד, מיפוי מאוד ברור של התוכנית של הצד השני, גם מיפוי רעיוני-אסטרטגי וגם מיפוי של התוצאות שלו בשטח; שניים, תוכנית ישראלית לבלימת התהליך הזה, שמורכבת מהמון אספקטים.
בצלאל סמוטריץ': זה שיח מדיני מול המדינות וארגונים הבין-לאומיים השותפים, תוכניות אכיפה, סיפוח.
בצלאל סמוטריץ': לצערי הרב, זה לא קרה עד היום.
בצלאל סמוטריץ': מערכת הביטחון, למיטב ידיעתי, לא פועלת כדי לייצר לא את ההבנה של מה עושה האויב, כן, ניתוח הקרקע, מודיעין וכו', ובוודאי שלא של תוכנית הנגד שלנו.
בצלאל סמוטריץ': והתחושה שלי, כשאני מסתכל למעלה מעשר שנים אחורה – אני עסוק בזה הרבה מאוד שנים, עוד בתקופת היותי ברגבים – היא שזה לא במקרה.
בצלאל סמוטריץ': אני מאוד מתחבר לדברים של חבר הכנסת סער.
בצלאל סמוטריץ': עובדה שאנחנו שוב ושוב ושוב דנים ומציפים ומעלים ושום דבר לא קורה.
בצלאל סמוטריץ': ואולי כן נעיר בסוגריים, אסימטריה מוחלטת בין העובדה שההתיישבות הישראלית מחויבת לקפוא בתוך גבולותיה, וגם שם בקושי להתפתח במשקל, במידה ובמשורה, והצד השני משתולל בבנייה, בפיתוח בסלילת דרכים ובעיבוד שטחים חקלאיים ועוד ועוד.
בצלאל סמוטריץ': חוסר המעש הזה איננו מקרי, והוא משקף כנראה את תפיסתו של ראש הממשלה, שבאמת באמת באמת השטח מיועד להקמת מדינת טרור ערבית, וממילא מה אנחנו עכשיו כישראלים מתחילים להתעסק איתם.
בצלאל סמוטריץ': אני חושב שזאת המציאות שאסור לקבל בשום פנים ואופן, ואת השור הזה צריך לאחוז בקרניו.
בצלאל סמוטריץ': אז דיבר חבר הכנסת כהנא על הצורך להקים רשות.
בצלאל סמוטריץ': אני רוצה להציע להעביר סמכויות פיקוח בשטחים הפתוחים לרשויות המקומיות ביהודה ושומרון, כפי שקיים היום בישראל הקטנה.
בצלאל סמוטריץ': יש ועדות תכנון מקומיות.
בצלאל סמוטריץ': אני לא מדבר על התכנון, אלא על האכיפה.
בצלאל סמוטריץ': זאת אומרת, מועצה אזורית שיש לה בשטחה שטחים גם כן שהם שלה – אגב, המגמה היום של מנהל תכנון היא שיהיו כמה שיותר פחות שטחים פליליים וכמה שיותר שטחים יסופחו לתחומי שיפוט של מועצות אזוריות.
בצלאל סמוטריץ': אני חושב שהמועצות יעשו את זה עם הרבה יותר מוטיבציה, עם הרבה יותר יכולת גם בניהול הליכים המשפטיים, ואם צריך אחר כך גם הוצאה לפועל, וקבלנים וכו'.
בצלאל סמוטריץ': עושים את זה בכל מקום.
בצלאל סמוטריץ': כל רשות מקומית יודעת לאכוף דיני תכנון ובנייה בתחומה.
בצלאל סמוטריץ': זה לא פוטר את משרד הביטחון, את המנהל האזרחי, את הרשות שאנחנו רוצים להקים, שההספק יהיה מדיני מאוד, למנוע את התהליכים המדיניים שמנסים להיקבע דה פאקטו בשטח באופן חד צדדי.
בצלאל סמוטריץ': אבל אני חושב שתהיה לדבר הזה תרומה מכרעת.
בצלאל סמוטריץ': ושוב, בעיקר, כי אני מסתכל עשר שנים אחורה ואומר: ניסינו וניסינו וניסינו.
בצלאל סמוטריץ': ואמרתי קודם שאני מסכים עם מה שאמר חבר הכנסת סער, אם אדוני יקבע על זה דיוני סטטוס כל חודש, זה יכול לתרום.
בצלאל סמוטריץ': ועדיין, כשמהערכת לא רוצה, וכנראה מקבלת הנחייה מגבוה, לא להתעסק עם זה, יהיה לנו מאוד מאוד קשה.
בצלאל סמוטריץ': וצריך לתת לגופים שרוצים להתעסק עם זה.
שלמה קרעי: - - -
צבי האוזר: חבר הכנסת קרעי, לא להפריע.
בצלאל סמוטריץ': טוב.
בצלאל סמוטריץ': עשר שנים.
בצלאל סמוטריץ': יותר מזה, נתניהו בהחלטה מודעת לא מתעסק עם מה שקורה בשטחי C.
בצלאל סמוטריץ': הוא מאפשר את ההשתלטות הזאת.
בצלאל סמוטריץ': שוב, לצערי - - -
שלמה קרעי: יש רשות שהיא - - -
צבי האוזר: אני מבקש לא להפריע לו.
בצלאל סמוטריץ': אני דנתי אותו, חבר הכנסת קרעי, לכף זכות.
בצלאל סמוטריץ': נקודת המוצא שלי היא שאם הוא היה רוצה להתעסק עם זה, הוא היה מצליח.
בצלאל סמוטריץ': אתה אומר משהו הרבה יותר גרוע, שהוא רוצה ובמבחן התוצאה הוא נכשל כישלון טוטלי.
בצלאל סמוטריץ': עכשיו, תבחר אתה איך אתה רוצה - - -
שלמה קרעי: גם אתה ישבת יחד איתו - - -
צבי האוזר: חבר הכנסת קרעי, חבר הכנסת קרעי, שנייה, אנחנו שומרים פה בצורה יפה ונאותה על סדר הדברים.
בצלאל סמוטריץ': אני רק מתנצל שאני צריך לצאת ולחזור לוועדת הכספים.
צבי האוזר: אני מניח שאתה תלווה אותנו בדברים האלה גם בהמשך.
משה ארבל: אולי בדיוק דנים במנהל האזרחי לצורך פיקוח.
צבי האוזר: אני רק רוצה לתקן שגגה שנפלה בפי חברתי המכובדת חברת הכנסת זנדברג.
צבי האוזר: ביקשתי שיבררו.
צבי האוזר: הדיון הזה אושר ב-8 ביוני כאשר הדיון שאת ביקשת בעניין הסיפוח, אין לי בדיוק את הכותרת, אושר ב-29 ביוני.
צבי האוזר: זאת אומרת, הדיון הזה הותר.
צבי האוזר: זו הייתה שגגה ואני מניח שתבקשי למחוק את הדברים מהפרוטוקול.
תמר זנדברג: אז אני מתנצלת.
תמר זנדברג: כנראה שהוגש דיון נוסף.
תמר זנדברג: ובכל מקרה, הדיון שביקשתי עומד - - -
צבי האוזר: הכול בתום לב.
צבי האוזר: אנחנו מכירים את זה.
משה ארבל: ועדיין כחבר הנשיאות אני רוצה לבקש מיושב-ראש הוועדה לעמוד בתקנון הכנסת בעמידה בקביעת לוחות הזמנים של עשרה ימים מהאישור של דיונים מהירים.
משה ארבל: עשרה ימים זה התקנון.
משה ארבל: אם רוצים לשנות אותה לוועדת החוץ והביטחון, תגישו בקשה.
צבי האוזר: אנחנו נבחן את הדברים.
תמר זנדברג: אני חייבת.
תמר זנדברג: אני קיבלתי את ההסברים של הוועדה, שהיה בידוד ואחר כך היה - - -
משה ארבל: לא הבנתי פשוט מה הטעם.
משה ארבל: אם היית - - - ריבונות, היינו מבינים.
צבי האוזר: גם ועדת החוץ והביטחון מתנהלת תחת אילוצים ייחודיים בנושאים של הקורונה לדברים שהיו כאן, לרבות איכוני שב"כ לא מעט דיונים.
צבי האוזר: אבל אני רוצה להמשיך בדיון שלנו.
צבי האוזר: חבר הכנסת יאיר גולן, בבקשה.
צבי האוזר: שלוש דקות לרשותך.
יאיר גולן: האמת היא שיש משהו אירוני בדיון הזה, מכיוון שיש פה אנשים שדורשים את קיום הסכמים ואת קיום החוק, אנשים שפארם ומורשתם הם על הפרת החוק, כולל החוק הישראלי בצורה הכי ברורה ובוטה.
יאיר גולן: אז יש בזה משהו קצת אירוני.
יאיר גולן: אבל אני חושב שדיון הזה, אדוני היושב-ראש, בראש ובראשונה, באמת נוגע בשאלת השאלות: האם פנינו לכיוון סיפוח או פנינו לכיוון היפרדות מהפלסטינים?
יאיר גולן: עכשיו יש לציבור הישראלי נטייה מוזרה.
יאיר גולן: כשהמצב הוא שקט, כולם חסידי הסיפוח.
יאיר גולן: וכשהמצב הוא אלים מאוד, אז אנחנו מאמצים תוכניות של היפרדות מהפלסטינים.
יאיר גולן: רבין הגיע לאוסלו אחרי אינתיפאדה אחת.
יאיר גולן: שרון הגיע להתנתקות אחרי אינתיפאדה שתיים.
יאיר גולן: ואני שואל את עצמי: אם לא הגיע הזמן שבמקום שנגיע לסבב אלימות שלישי מקיף ודרמטי, ננקוט ביוזמה כמדינה חזקה, כמעצמה אזורית הכי חזקה, וניקח את גורלנו בידינו ונכריע פעם אחת ולתמיד מה אנחנו רוצים.
יאיר גולן: כי אם פנינו לפתרון שתי המדינות, לפתרון של מדינה ולידה מדינה מינוס, אז כל מה שצריך לעשות הוא לחלק את השטח בעצמנו, לא להמתין לשום הסכם בין-לאומי, ובאופן טבעי מרב השטח שעליו אנחנו מדברים יהיה שטח פלסטיני.
יאיר גולן: אם פנינו לסיפוח, וזה החזון הישראלי בראייה ארוכת טווח, ועוד אחרי זה עוד נמשיך לגדה המזרחית של הירדן, אז אכן למה לעסוק פה בדקדוקי עניות של הסכמי אוסלו והסכמים בין-לאומיים בחלוקת השטח?
יאיר גולן: המעשה המדיני הישראלי צריך להיות הרבה יותר נמרץ, ולא לעסוק פה בקוצו של יוד, את יודע, על מה קורה בשטח כזה או בשטח אחר.
יאיר גולן: אז זה קודם כול ברמה העקרונית.
יאיר גולן: ברמה הפרקטית, ברמה של הכרות אינטימית עם השטח, בואו נסתכל על המפה של השטחים שבהם הפלסטינים בנו.
יאיר גולן: רוב השטחים האלה הם סביב היישובים הפלסטינים.
יאיר גולן: עכשיו, ליישובים האלה אין תב"ע.
יאיר גולן: אין תוכנית בניין.
יאיר גולן: מה אנחנו מצפים שהם יעשו?
יאיר גולן: האם אנחנו באמת מתכוונים, האם מישהו בחדר הזה מתכוון לאכוף את הגבלת הגדילה של טול כרם או של ג'נין או של קלקיליה?
יאיר גולן: אני מסתכל מסביב.
יאיר גולן: מה אנחנו מצפים שיקרה בשטח?
יאיר גולן: איפה אנחנו רוצים שהם יבנו?
יאיר גולן: לתוך האדמה?
יאיר גולן: גורדי שחקים?
יאיר גולן: לאיפה זה בדיוק הולך ומתכוון?