GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
צבי האוזר: בהינתן שהיכולת לתת מענה מיטבי לאינטרס הציבורי לבלום מחלה איננו אפשרי בכלים הקיימים עכשיו, בנקודת הזמן הזאת.
ענת אסיף: מהחולה ה-201 ומעלה.
צבי האוזר: בכמות מסוימת אנחנו מעדיפים את אותו כלי אפידמיולוגי.
ניצן הורוביץ: הוא פשוט יותר יעיל, זה מה שאנחנו שומעים פה.
צבי האוזר: את זה ניתן לגורם המבצע להחליט.
יאיר גולן: איך הגענו למספר של 200?
צבי האוזר: זאת עמדת משרד הבריאות כפי שנמסרה לי.
יאיר גולן: האם לא נכון לשקול מחדש את עמדת משרד הבריאות?
ענת אסיף: אנחנו רוצים להציג עמדת ממשלה מעודכנת.
יאיר גולן: האם לא נכון לשקול מחדש את המספר הזה?
יאיר גולן: נראה לי שזה מספר שהוא קטן ביחס ליכולות שלנו.
יאיר גולן: אנחנו רואים שהחלק הארי של החולים החדשים כלל לא מגיע לאשפוז.
יאיר גולן: המספר הזה נולד מהמקום שבו חששנו שאין מספיק מכונות הנשמה, מהמקום שבו חששנו שבתי החולים יהיו מפוצצים בחולי קורונה.
יאיר גולן: זה בכלל לא המצב.
יאיר גולן: אנחנו רואים שהרוב המוחלט של החולים החדשים, למרות קצב הגידול שהוא מדאיג, הם חולים קלים שאין שום בעיה של אשפוז לגביהם.
אלי אבידר: לחולים קלים אמורה להיות נזלת לפחות.
אלי אבידר: אין להם אפילו נזלת.
טליה אגמון: ההצעה אומרת שאם יש יותר מ-x חולים, ונשים רגע בצד את המספר, אנחנו מעבירים לשירות את החולה ה-201 ואילך.
מירי פרנקל-שור: לא את החולה ה-201.
מירי פרנקל-שור: אתם תחליטו.
צבי האוזר: משרד הבריאות, אתם תחליטו אם הצוותים אמורים להמשיך בחקירות האפידמיולוגיות או לפנות למשימות אחרות?
טליה אגמון: מה שכתוב כרגע זה שלגבי 200 חולים תתבצע חקירה אפידמיולוגיות, כאשר לגבי יתר החולים תבוצע חקירה אפידמיולוגית או הסתייעות בשירות, הכל לפי שיקול דעת של משרד הבריאות.
יאיר גולן: האם המספר הזה הוא לא אנכרוניסטי, הוא לא משקף את מה שהיה בתחילת המחלה?
טליה אגמון: אני מדברת כרגע על התפיסה.
טליה אגמון: התפיסה שאומרת שאם יש מספר חולים מסוים אנחנו מפעילים כטריגר את כל המנגנון, זה משהו שאפשר לחיות איתו.
טליה אגמון: זה שאנחנו מפעילים את המנגנון רק לגבי חלק מהחולים החדשים באותו יום לא עונה להיגיון של בריאות הציבור.
טליה אגמון: צריך להבין את המטרה של האופרציה הזאת.
טליה אגמון: אמרתי כבר בהתחלה, הכלים הם כלים משלימים.
טליה אגמון: אנחנו עושים חקירות אנושיות על כולם.
טליה אגמון: גם כשיש 800 עושים.
טליה אגמון: זה אולי קצת לוקח יותר זמן וצריך להוסיף אנשים, אבל אנחנו עושים על כולם.
טליה אגמון: אנחנו צריכים לעשות את החקירות בסיוע השירות כאשר יש לנו הרבה חולים, כי אנחנו יודעים שיש מגבלות ליכולת של החקירה האנושית.
ניצן הורוביץ: למה אתם לא רוצים שיפורטו אמות המידה?
מירי פרנקל-שור: להיפך, אנחנו רוצים שאמות המידה יפורט בהצעת החוק, לא בנוהל של משרד הבריאות.
אודי קלינר: כולם רואים את העלייה בכמות החולים הכללית.
אודי קלינר: יש טענה על כך שכמות החולים הקשים לא נמצאת בעלייה דומה.
אודי קלינר: כדאי לדעת שכמות החולים הקשים בחודש יוני הרבה יותר גדולה מכמות החולים הקשים בחודש מאי.
אודי קלינר: יש לנו 84 חולים קשים בחודש יוני לעומת 38 חולים קשים בחודש מאי, ויש 32 מונשמים בחודש יוני לעומת 23 מונשמים בחודש מאי.
אודי קלינר: יכולים להגיד לי שזו לא עלייה מרשימה, אבל מבחינת אחוזים זו עלייה מרשימה.
אודי קלינר: צריך לזכור שהחולים הקשים מגיעים בדיליי, הם מגיעים בפער של זמן אחרי התחלואה הקלה, וזה גם כי יש לנו היום הגנה יותר טובה וגם כי כל חולה קשה מתחיל כחולה קל ולוקח זמן עד שהוא מפתח את המחלה הקשה.
אודי קלינר: התמונה שעכשיו אנחנו רואים לא מייצגת את כל התמונה שאנחנו צפויים לראות בעוד 10 ימים, בעוד שבועיים או בעוד חודש.
אודי קלינר: שיעור ההכפלה במספר החולים הקלים הוא כל כך גבוה, שאנחנו נראה את הדור הבא כבר מודבק.
אודי קלינר: כאשר קצב ההכפלה הוא כל 10 ימים המציאות היא לא טובה.
אודי קלינר: אנחנו צריכים את הכלי המשלים של השירות, שהוא כלי טוב, כדי שיעזור לנו לקטוע עוד ועוד שרשראות הדבקה.
אודי קלינר: אני מפציר לא להגביל אותנו רק לחולה ה-201.
אודי קלינר: כשקובעים את הסף, לא משנה אם זה 100 או 200, תאפשרו לנו להשתמש בכלי הזה כבר מהחולה הראשון, לא רק מהחולה ה-201 או מהחולה ה-101.
צבי האוזר: אנחנו התנהלנו עם הכלי הזה קרוב לשלושה חודשים.
צבי האוזר: הוועדה הייתה קשובה לצורכי משרד הבריאות.
צבי האוזר: היינו ערניים באשר להתנהלות משרד הבריאות בשימוש בכלי הזה.
צבי האוזר: ראינו אתכם מגישים הצעת ממשלה שדיברה על שימוש בכלי באותם מקרים חריגים ומעטים.
צבי האוזר: אחרי זה משרד הבריאות, שהוא הגורם המנחה, הבהיר שהוא מוותר לחלוטין על השימוש בכלי.
צבי האוזר: אם צריך את הכלי מהחולה הראשון, אז היה צריך את הכלי מהחולה הראשון ביום התפרצות המגיפה.
צבי האוזר: ראינו את משרד הבריאות מנהל את המערכת, כולל ברגעים אלה, כשאין לו את הכלי.
צבי האוזר: יש לנו ימים רבים שאנחנו נמצאים באזור ה-200 חולים, 150 חולים, 70 חולים.
צבי האוזר: ביקשתי לקבוע את המספר 200, כי הסתכלתי על ציר הזמן.
צבי האוזר: כל עוד היו 200 חולים לא שמענו מטעם משרד הבריאות צורך בשימוש בכלי.
צבי האוזר: אני מניח הנחת עבודה שיש חקירה אפידמיולוגית.
צבי האוזר: שמעתי שיש כמעט 300 אחיות ו-250 סטודנטים.
צבי האוזר: יש כ-550 אנשים שמקיימים חקירות אפידמיולוגיות.
צבי האוזר: אני מניח שה-550 האלה יודעים לבצע כ-200 חקירות.
צבי האוזר: אם נצליח לבלום את המגיפה ונרד מתחת ל-200 חולים, לא תצטרכו, ואת זה הבהרתם, להשתמש בכלי.
צבי האוזר: אנחנו רוצים לתת את הכלי, אבל אנחנו לא רוצים אותו למעלה מן הנדרש.
צבי האוזר: הכוונה היא לייצר איזה שהוא בנצ'מרק שיעודד אתכם לפעול בכל החזיתות.
צבי האוזר: אנחנו רוצים שתשתמשו בכלי הזה כאופציה אחרונה, לא כאופציה ראשונה.
צבי האוזר: מכיוון שאנחנו לא רוצים שיהיה פה איזה שהוא ויתור על אותו אינטרס יסוד שכולנו עומדים מאחוריו, הצענו איזו שהיא נוסחה שמאזנת בין הדברים.
צבי האוזר: בנוסף, אנחנו נותנים לכם עוד שלייקס או עוד שסתום, שזה אותו סעיף (4) שמאפשר לכם בפרוצדורה תקינה של הרשות המבצעת להוסיף את הדברים.
צבי האוזר: יכול להיות שכשתראו שאתם לא נותנים מענה מיטבי, יתכנס אותו צוות שרים ויבקש להוריד מ-200 ל-100.
צבי האוזר: אנחנו נשמע את הבקשה, נבין מה הרקע שלה, נדון, ואז נקבל החלטה מיטבית.
צבי האוזר: אני לא קובע קטגורית שום חסם ושום בלם, אני רק רואה מה הגשתם.
צבי האוזר: ביום ד' הגשתם הצעת חוק לפי סעיף (א)(2)2, שרק במקרים חריגים ייעשה שימוש בכלי.
צבי האוזר: אנחנו היום נותנים לכם מעבר למה שביקשתם ביום רביעי.
אודי קלינר: הבקשה שלי היא לא מהחולה הראשון ביום הראשון, אלא מהחולה הראשון פעם שעברנו את הרף.
אודי קלינר: אני רוצה לחדד לגבי מה שהשתנה בימים האחרונים - הגענו לשיא תחלואה חדשה.
אודי קלינר: לפני יומיים או שלושה ימים היו 500 חולים.
אודי קלינר: אחוז החיוביים שלנו גדל מאוד.
אודי קלינר: אם בחודש מאי היינו סביב 0.3% של חיוביים, היום אנחנו כבר סביב השלושה-ארבעה אחוז של חיוביים, מה שמשנה את התמונה שלנו.
אודי קלינר: קצב ההכפלה שלנו מאוד מהיר.
אודי קלינר: פעם שהחלטנו או אתם החלטתם לאפשר את הפעלת הכלי, אני לא רואה את ההיגיון בלהגביל אותו.
אודי קלינר: בוא ניתן להשתמש בכלי הזה כדי שיחזיר אותנו מתחת לאותו רף שאנחנו שואפים אליו.
צבי האוזר: יש לך צורך היום בכלי?
צבי האוזר: יכול להיות שאנחנו יכולים לקיים את הדיון על החוק כולו, כשבסופו ניתן לכם את הכלי על פי הבקשה.
צבי האוזר: האם למשרד הבריאות יש היום בערב צורך בכלי?
אודי קלינר: כן, אנחנו היום בשיא של תחלואה.
צבי האוזר: אנחנו צריכים לקיים דיון שהוא מדורג, דיון שאיננו חפוז.
צבי האוזר: אנחנו נותנים לך היום כלי שבחודש האחרון הסתדרת בלעדיו.
אודי קלינר: לא הסתדרתי.
אודי קלינר: עובדה שהתחלואה עלתה.
צבי האוזר: יכולת להניח את הצעת החוק בנצור ולבקש מאיתנו את המשך המצב הקיים שהיה.
צבי האוזר: הממשלה לא הניחה את החוק.
צבי האוזר: עד יום רביעי היא לא הציגה חוק.
צבי האוזר: ביום רביעי היא הציגה חוק במתכונת המצומצמת, למקרים הפרטניים בלבד.
אודי קלינר: כל הצעה משפרת את המצב.
אודי קלינר: גם ההצעה שלכם טובה ממה שיש לי היום, זה ברור, אבל אם כבר הגדרתם רף, אני חושב שכון להפעיל אותו באופן מלא.
צבי האוזר: מדוע אי אפשר לטפל ב-200 מתוך 500 חולים באמצעות חקירות אפידמיולוגיות?
אודי קלינר: אפשר הכל, רק התועלת יותר נמוכה.
צבי האוזר: זה אומר שאתם לא רואים תועלת בחקירות האפידמיולוגיות.
אודי קלינר: זה לא מה שאמרתי.
אודי קלינר: יש תועלת בזה ותועלת בזה.
אודי קלינר: כמו שטליה אמרה, זה כלי משלים.
אודי קלינר: אף כלי פה לא עובד לבד.
צבי האוזר: האם היינו יכולים לתפקד ללא הכלי המשלים בכמות מסוימת של חולים?
צבי האוזר: תפקדנו רק בכלי של חקירה אפידמיולוגית?
צבי האוזר: מה היה ההיגיון לא להניח את הצעת החוק?
צבי האוזר: אם אתה אומר שזה כלי משלים מהחולה הראשון, מדוע הממשלה לא הציגה את הצעת החוק בחודש האחרון?
אודי קלינר: אין דומה החולה הראשון כשהוא חולה בודד, לחולה הראשון מתוך 400 חולים.
אודי קלינר: כשיש לי 10 חולים ביום, זה בסדר שאת החולה הראשון או את החולה העשירי לא נבדוק עם השב"כ, אבל כשיש 400 חולים וכבר החליטו להפעיל את הכלי הזה, בוא נפעיל אותו באופן כללי.
צבי האוזר: מה הרף שאתה יכול לטפל רק בחקירות אפידמיולוגיות?
אודי קלינר: אפשר גם ב-300 וב-400, אבל זה לא יהיה כלי אפקטיבי יחיד.
אודי קלינר: אנחנו עדיין יכולים לחיות עם 100 ולקוות שנצליח עם שאר הכלים לא להגיע ל-400,500 ויותר.
אודי קלינר: פעם שהגענו לרף מסוים, צריך להפעיל עוד כלים.
אודי קלינר: מה, אני לא יודע להתמודד עם חולה אחד?
אודי קלינר: אני יודע.
אודי קלינר: לא ביקשנו את השב"כ מהחולה הראשון.
צבי האוזר: מה זאת אומרת "יודע"?
צבי האוזר: אתה לא יודע.
צבי האוזר: אתה אומר שאם הוא ידביק זה בסדר.
אודי קלינר: אני מוכן לנסות בשלב מסוים בלי זה.
אודי קלינר: מרף מסוים זה כבר לא מספיק.
שרן השכל: השאלה אם הרף הזה הוא 200 או הרף הזה הוא 150.
צבי האוזר: אני לא שוכנעתי.
צבי האוזר: ניהלת את האירוע בעולם ה-200 מבלי לבקש חקיקה.
צבי האוזר: אם היינו נשארים על 200, לא היית מבקש חקיקה.
צבי האוזר: אם יש לך 200 שאתה עושה חקירה אפידמיולוגית ועל היתרה אתה מפעיל את אותו כלי, אז יש לך חקירה אפידמיולוגית פלוס את הכלי על היתרה.
צבי האוזר: אני מניח שאתה יודע לעשות הבחנה בין מקרה מורכב אפידמיולוגי לבין מקרה פשוט.
צבי האוזר: אם יש בן אדם שהוא מבוגר יותר, לא יוצא מביתו, גר באזור כפרי שיש בו פחות מגעים ממי שגר באזור עירוני, אתה יודע שבמושבים יכול להיות שחקירה אפידמיולוגית נותנת מענה, במרקם עירוני היא פחות נותנת מענה.
צבי האוזר: אתם מפעילים איזה שהוא היגיון, לפחות ברמת המספרים האלה.
צבי האוזר: אני לא אומר לך שזה המשטר שבו אתה הולך להתמודד עם מגיפת הקורונה, אבל אני אומר לך שאנחנו צריכים לאזן בין קיום דיון מהותי, שאמור להיות מהיר אך לא חפוז, לבין הצורך לתת היום בערב כלי.
צבי האוזר: היום בערב אנחנו יכולים לתת כלי מוגבל.
צבי האוזר: אני מציע לכם לקחת את הכלי הזה.
צבי האוזר: הדברים האלה ממריצים אתכם להגדיל את סרגל המאמץ בצורה יותר גדולה.
צבי האוזר: יש לנו ביקורת מהותית לגבי מודל ההיערכות של משרד הבריאות.
צבי האוזר: אני לא מבין למה 250 סטודנטים גויסו רק עכשיו.
צבי האוזר: אני לא מבין למה 250 ולא 2,500.
צבי האוזר: יש עוד כל מיני שאלות שצריך לשאול, אבל אני שם אותן בצד.
צבי האוזר: אני נותן לך כלי היום בערב.
צבי האוזר: נעשה דיון מהיר ככל האפשר.
צבי האוזר: יש לך שסתום של הוספה שמאפשר לך, במידה והמהירות שלך לא עומדת בקצב התפרצות המגיפה, לעשות את זה בהחלטת ועדה.
צבי האוזר: אם אותו מודל הליך קבלת ההחלטה מוסדר ומתוקן, תעשו אותו.
צבי האוזר: אתם החלטתם להפעיל מהיום הראשון את סעיף 2(א)(2), לא את סעיף 2(א)(1).
צבי האוזר: אני לא מבין מי קיבל את ההחלטה לשחלף את זה.
אלי אבידר: כשחוקקו את חוק השב"כ ב-2002, אמרו מה יגרום לממשלה להחליט להשתמש בכלי הזה גם לא למטרות שלו.
אלי אבידר: מה הוא אומר?
אלי אבידר: הוא אומר שאם כבר אמרת 200, למה לא להתחיל מאחד.
אלי אבידר: קודם תעשו את העבודה שלכם.
אלי אבידר: אל תיכנסו לחירות של האנשים.
אלי אבידר: אתם רצים לפתרון הקל, כשהפתרון הקל הזה חודר לפרטיות של האזרחים.
אלי אבידר: אין לכם סמכות לבקש את זה, גם לא סמכות מוסרית לבקש את זה.
אלי אבידר: מאיפה יש לכם במשרד הבריאות רשות להיכנס לטלפונים כשאתם לא עושים את העבודה שלכם?
אלי אבידר: אל תיכנס לחירות של האנשים.
אלי אבידר: נתנו לכם פה איזה שהוא רף, אבל אתה רוצה לקחת את כל היד.
איילת לוי-נחום: ביטול ההכרזה 3.
איילת לוי-נחום: (א) חדלו להתקיים הנסיבות כאמור בסעיף 2(א) ו-(ב) המצדיקות את ההכרזה, תבטל הממשלה את ההכרזה.
איילת לוי-נחום: ב) הכנסת רשאית לבטל את ההכרזה ג) ביטול ההכרזה ייכנס לתוקף עם ההחלטה עליו, והודעה על הביטול תפורסם ברשומות בהקדם האפשרי.
איילת לוי-נחום: סמכויות 4.
איילת לוי-נחום: (א) בתקופת תוקפה של ההכרזה מוסמך השירות, על פי בקשה לקבלת השירות סיוע כאמור בסעיף 5, לבצע את הפעולות האלה (בחוק זה - פעולות בתקופת סיוע): ההכרזה
איילת לוי-נחום: ולגבי האנשים שבאו במגע קרוב עם החולה, בנוגע לתקופה של 14 ימים לפני תאריך אבחונו כחולה;
איילת לוי-נחום: להלן, או חלק מהם, ככל שהדבר דרוש ואפשרי (בחוק זה – פרטי המידע הדרושים):
איילת לוי-נחום: לפני תאריך אבחונו כחולה;
איילת לוי-נחום: זיהוי, התאריך והשעה שבהם היו במגע קרוב אחרון עם החולה והמיקום שבו התקיים אותו מגע.
איילת לוי-נחום: ב) הכריזה הממשלה כאמור בסעיף 2(א)(2), יתבצעו פעולות הסיוע רק לגבי מקרים פרטניים וייחודיים כאמור באותו סעיף.
איילת לוי-נחום: סעיף (ב) זה הסעיף שאנחנו מבקשים לפצל.
איילת לוי-נחום: ג) פעולות הסיוע יתבצעו על בסיס מידע טכנולוגי בלבד המוחזק בידי השירות לפי כל דין, ובכפוף להגבלות המפורטות בפרק ג'.
איילת לוי-נחום: ד) פעולות הסיוע יתבצעו באופן ממוכן ככל האפשר ובשמירה על פרטיותם וכבודם של החולים ושל האנשים שבאו במגע קרוב עם החולה.
שרן השכל: אני רוצה לחזור לסעיף 3(ב).
שרן השכל: כתוב שהכנסת רשאית לבטל את ההכרזה, אבל לא רשום התהליך, לא רשום איך אנחנו מבטלים את ההכרזה – האם באמצעות חקיקה, האם באמצעות הצעה לסדר, האם באמצעות הוועדה.
ענת אסיף: בהחלטה של מליאת הכנסת, לא בחקיקה.
שרן השכל: האם הכנסת צריכה להגיש הצעת חוק לביטול?
ענת אסיף: לא בהצעת חוק.
מירי פרנקל-שור: האם ועדת חוץ וביטחון וועדת חוקה ימליצו למליאה לבטל את ההכרזה?
מירי פרנקל-שור: תבדקו את זה.
ענת אסיף: הכוונה להחלטה של הכנסת כמו שהיא קיימת בתקנות שעת חירום.
מירי פרנקל-שור: המנגנון בחוק יסוד: הממשלה הוא החלטה של ועדת חוץ וביטחון וועדת חוקה, והמלצה למליאת הכנסת.
מירי פרנקל-שור: אם זה המנגנון, צריך לכתוב אותו.
מירי פרנקל-שור: אם זה המנגנון, יש לנו הרבה מה לומר על הביטול.
ענת אסיף: זאת הייתה הכוונה של הממשלה.
שרן השכל: צריך לדבר על המנגנון.
ענת אסיף: זה מהלך ביטול שהוא מהיר יותר מאשר חקיקה.
שרן השכל: כן, רק שהוא צריך להיות כתוב.
שרן השכל: כשכתוב שהכנסת מבטלת, לא ברור אם אנחנו צריכים להציע את זה בחוק.
ענת אסיף: אם צריך להבהיר את זה, כמובן שנבהיר את זה.
איילת לוי-נחום: בקשה לקבלת 5.
איילת לוי-נחום: (א) בקשה לקבלת סיוע תוגש בידי נציג משרד הבריאות באמצעות סיוע והודעה גורם מוסמך במשרד הבריאות, לגורם מוסמך בשירות (בחוק זה - לחולה בקשה לקבלת סיוע).
איילת לוי-נחום: ב) בקשה לקבלת סיוע תכלול את כל פרטי הבקשה לקבלת סיוע לגבי החולה שהבקשה נוגעת אליו, המצויים בידי משרד הבריאות.
איילת לוי-נחום: ג) משרד הבריאות יודיע לחולה שהבקשה לקבלת סיוע נוגעת אליו, על כך שעקב אבחונו כחולה, הועברו פרטיו לבדיקה באמצעים טכנולוגיים בשירות; הודעה כאמור תישלח בסמוך להעברת הבקשה לקבלת סיוע ותכלול גם מידע על מטרת הבדיקה ועל הדרך שבה יוכל החולה לברר פרטים נוספים בעניין זה.
שרן השכל: בסעיף (ג), כשאנחנו מדברים על "בסמוך להעברת הבקשה", למה אנחנו לא כותבים: "במועד העברת הבקשה"?
שרן השכל: כמה זמן אתם נדרשים בין העברת הבקשה לבין היידוע של אותו החולה?
טליה אגמון: התהליך יהיה כמה שיותר אוטומטי.
טליה אגמון: יש צוותים שנשלחים לשירות מספר פעמים ביום.
טליה אגמון: יש מערכת ששולחת מסרונים והודעות קוליות לחולים או למגעים.
טליה אגמון: זה לא בהכרח יקרה באותה דקה, אבל זה יקרה באותו יום, אפילו בטווח של שעות בודדות או פחות.
טליה אגמון: כתבנו את המילה "בסמוך", שזה, לדעתי, אמירה של זמן קצר.
שרן השכל: אנחנו יכולים לתחום את זה במועד של יום אחד, שזה יהיה באותו יום או יום לאחר מכן?
שרן השכל: אני מבקשת להוסיף את המילים: "ולא יאוחר מ-24 שעות מהמועד", כדי שלא פתאום שלושה ימים אחרי זה או ארבעה ימים אחרי זה - -
מירי פרנקל-שור: ענת, המנגנון לא נזכר בדברי ההסבר.
ענת אסיף: זאת הייתה הכוונה.
ענת אסיף: אם יש צורך להבהיר את זה, אנחנו נבהיר את זה.
איילת לוי-נחום: העברת פרטי 6.
איילת לוי-נחום: הוגשה בקשה לקבלת סיוע, יעביר גורם מוסמך בשירות לגורם המידע הדרושים מוסמך במשרד הבריאות, את פרטי המידע הדרושים לגבי החולה שהבקשה נוגעת אליו ולגבי מי שבא במגע קרוב עם החולה; גורם מוסמך בשירות לא יעביר כל מידע אחר.
שרן השכל: אפשר להוסיף את פרטי המידע לפי סעיף 4(א) כדי שיהיה ברור שאלה הפרטים של המידע, לא פרטים אחרים שכתובים בהגדרות?
צבי האוזר: יש הגדרה.
טליה אגמון: זה הוגדר כפרטי המידע הדרושים.
שרן השכל: זה לא נמצא כהגדרה, זה נמצא כסעיף.
טליה אגמון: זה הוכנס לתוך החוק מטעמי ניסוח.
טליה אגמון: יש פה הגדרה שאומרת: בחוק זה - פרטי המידע הדרושים, שזה רק (א) ו-(ב).
איילת לוי-נחום: הודעה לאדם שבא 7.
איילת לוי-נחום: (א) משרד הבריאות יודיע לאדם שנמצא כי היה במגע קרוב עם חולה במגע קרוב עם במועד מסוים על הממצא כאמור ועל החובה החלה עליו לפי דין בשל חולה כך; הודעה כאמור תכלול גם מידע על הדרך שבה יוכל אותו אדם לברר פרטים נוספים בעניין זה ולפנות בהשגה לפי סעיף קטן (ג), ולא תכלול פרטים מזהים לגבי החולה.
איילת לוי-נחום: ב) משרד הבריאות רשאי לשלוח לאדם שנשלחה לו הודעה כאמור בסעיף קטן (א), הודעת תזכורת לגבי החובה החלה עליו לפי דין כפי שנמסר לו בהודעה כאמור.
איילת לוי-נחום: ג) אדם שקיבל הודעה לפי סעיף קטן (א), רשאי לפנות למשרד הבריאות בבקשה לבחינה חוזרת של הנתונים שעל בסיסם התקבלה ההודעה (בחוק זה- השגה); פנה אדם בהשגה, רשאי משרד הבריאות להעביר לשירות בקשה נוספת לביצוע פעולות הסיוע לגבי החולה שאותו אדם היה במגע קרוב עמו ואת פרטי ההשגה, ככל הנדרש, והשירות יהיה רשאי לבצע פעולות סיוע לגבי אותו חולה, פעם נוספת, אם הדבר נדרש; משרד הבריאות ישיב להשגה בהקדם האפשרי בנסיבות העניין ולא יאוחר משלושה ימים ממועד הגשת ההשגה.
איילת לוי-נחום: ד) נציג משרד הבריאות או מי שהוא יסמיך לכך יפרסם אחת לשבוע באתר האינטרנט של משרד הבריאות, ללא ציון פרטים העלולים להוביל לזיהויו של אדם, את ההשגות שהתבררו באותו שבוע בעניין חוק זה, ולגבי כל אחת יפרסם את תיאור ההשגה, הבירור בהשגה, ההחלטה בהשגה והלקחים שהופקו.
טליה אגמון: לגבי סעיף קטן (ד), אנחנו בהחלט בעד שקיפות של נושא ההשגות.
טליה אגמון: גם הסברנו בדיווחים שלנו לכנסת בפעילות הקודמת את הנושאים של ההשגות.
טליה אגמון: אני מבקשת לסיים במילה "זה", כיוון שאני לא רואה איך אפשר לכתוב באינטרנט את תיאור ההשגה, את הבירור בהשגה ואת ההחלטה מבלי לסכן פגיעה בפרטיות של אנשים.
מירי פרנקל-שור: את לוקחת את המקרה ואומרת מה הייתה הבעיה, מה הוחלט ומה הלקחים שהופקו.
מירי פרנקל-שור: אחד הלקחים שהפקנו לאורך הזמן שבו הייתה החלטת הממשלה בתוקף זה עניין ההשגות.
מירי פרנקל-שור: דווקא לאור השקיפות, ודווקא לאור הסמכת השב"כ לאכן, אני חושבת שנכון שמשרד הבריאות יפרסם את ההשגות באופן אנונימי.
צבי האוזר: ללא ציון פרטים מזהים.
מירי פרנקל-שור: זה כתוב.
טליה אגמון: יש דברים שחוזרים על עצמם ודברים שלא חוזרים על עצמם.
טליה אגמון: המקרים שלא חוזרים על עצמם מטרידים אותי הרבה יותר מהמקרים שכן חוזרים על עצמם.
צבי האוזר: את אומרת שאם יש, למשל, אדם עם שני ראשים שאתה לא מציינת את שמו, ידע העולם במה מדובר.
טליה אגמון: בדיוק.
צבי האוזר: במקום המילים "העלולים להוביל", נכתוב את המילים "ללא ציון פרטים מזהים".
טליה אגמון: ככל שאנחנו יורדים ליותר פרטים של כל מקרה ומקרה - -
צבי האוזר: פרטים מזהים זאת קונוונציה מקובלת גם בחקיקה אחרת.
צבי האוזר: אני אצמצם לך את נוסחת ניהול הסיכונים.
ניצן: העניין הזה של בירור השגות הוא חשוב.
ניצן: אנחנו חושבים שהעניין הזה מעורר קושי, כי הוא מתמודד עם האופן שבו מופעלים כלי השירות.
ניצן: אנחנו מבקשים שככל שיהיה המנגנון שהוועדה מבקשת לקדם, שזה פיצול של החוק לשני חלקים, העניין הזה יידון במסגרת החוק לתקופה המלאה, לא במסגרת החוק לשלושה שבועות, כי יש לזה משמעות מבחינת חשיפת הכלים.
צבי האוזר: אני מקבל את בקשתך.
צבי האוזר: אנחנו נבחנים גם במבחן התוצאה, לא רק בתהליך.
איילת לוי-נחום: נוהל השירות 8.
איילת לוי-נחום: (א) ראש השירות יקבע נוהל שיכלול הוראות לעניין דרכי הפעולה של השירות במסגרת פעולות הסיוע, ויאושר על ידי היועץ המשפטי לממשלה, ויובא לידיעת ועדת הכנסת לענייני השירות.
איילת לוי-נחום: ב) נוהל השירות הוא חסוי וגילויו או פרסומו אסור, ויחולו לעניין זה הוראות סעיף 22(א) ו-(ב) לחוק שירות הביטחון הכללי.
איילת לוי-נחום: נוהל משרד 9.
איילת לוי-נחום: (א) המנהל הכללי של משרד הבריאות יקבע נוהל שיכלול הבריאות את כל המפורט להלן, ויאושר על ידי היועץ המשפטי לממשלה:
איילת לוי-נחום: אופן השימוש בפרטי המידע הדרושים, החזקתם,
איילת לוי-נחום: ההנחיות הקליניות של נציג משרד הבריאות לעניין מגע קרוב עם חולה, כפי שהן בתוסף מזמן לזמן;
איילת לוי-נחום: סעיף 2(א)(2);
איילת לוי-נחום: ב) אמות המידה לפי סעיף קטן (א)(4) ייקבעו על פי המלצת ראש שירות בריאות הציבור במשרד הבריאות ובהסכמת ראש השירות.
איילת לוי-נחום: באתר האינטרנט של משרד הבריאות.
איילת לוי-נחום: סייגים בהפעלת 10.
איילת לוי-נחום: (א) בהפעלת סמכויות השירות לפי חוק זה, לא יעמוד השירות סמכויות השירות בקשר כלשהו עם חולה או עם אנשים שבאו במגע קרוב עם חולה.
איילת לוי-נחום: ב) השירות לא יעסוק בפעילות פיקוח ואכיפה על הפרת חובת בידוד לפי צווי הבידוד, ולא יסייע לפעילות כאמור.
איילת לוי-נחום: מינוי צוות 11.
איילת לוי-נחום: (א) הממשלה תמנה צוות שרים שיכלול את ראש הממשלה, שרים לבחינת ראש הממשלה החלופי, שר הבריאות, שר המשפטים, שר המודיעין הצורך ושרים נוספים כפי שתחליט (בחוק זה – צוות השרים), לבחינת בהסתייעות הצורך בהמשך ההסתייעות בשירות לפי חוק זה, בהתחשב במצב בשירות התחלואה בישראל בשל נגיף הקורונה החדש, בתרומת תוצאות פעולות הסיוע לצמצום התפשטות המחלה ובקיומן של חלופות להסתייעות כאמור, והכל בהתחשב, בין השאר, בפגיעה בזכות לפרטיות; בפני הצוות תונח חוות-דעתה של הרשות להגנת הפרטיות במשרד המשפטים בעניין זה.
איילת לוי-נחום: ב) צוות השרים ידווח לממשלה על ממצאיו והמלצותיו לגבי הנושאים שבחן לפי סעיף קטן (א), כדי שהממשלה תבחן את הצורך בהמשך ההסתייעות בשירות, לפי חוק זה.
צבי האוזר: אותה הפעלה נושמת מנוהלת בצורה ברורה ומבוקרת על ידי צוות השרים, עם הליכי ההיוועצות ואיסוף מידע.
צבי האוזר: אני לא רואה שהממשלה נתנה דעתה למנגנון כזה, כי ביום ד' היא קבעה שהיא רוצה להפעיל את החוק על פי ההסדר שקבוע בסעיף 2(א)(2), שהוא ההסדר המרוסן, ועכשיו באים ומבקשים להפעיל לפי ההסדר שקבוע בסעיף 2(א)(1).
צבי האוזר: לא יכול להיות שנושא כה מהותי, כה משמעותי, נושא שהוא בליבת מודל ההפעלה של החוק, נשכח או לא עמד בפני הממשלה, ולכן אין מקום פה לשחלף בין הדברים.
איילת לוי-נחום: פרק ג': שמירת מידע, שימוש בו, העברתו ומחיקתו שמירת מידע 12.
איילת לוי-נחום: (א) השירות ישמור את פרטי הבקשה לקבלת סיוע ואת פרטי בשירות ומחיקתו המידע הדרושים, במחשבי השירות בלבד, ובנפרד מכל מיד אחר המוחזק בידי השירות לפי כל דין.
איילת לוי-נחום: ב) מידע כאמור בסעיף קטן (א) יישמר לתקופה של 14 ימים מיום העברת פרטי המידע הדרושים לגורם מוסמך במשרד הבריאות לפי סעיף 6, ובתום התקופה – יימחק; כל מידע אחר שנוצר בעת עיבוד המידע הטכנולוגי כאמור בסעיף 4(א)(1) – יימחק מיד.
מירי פרנקל-שור: כאן שאלנו את השירות, מדוע הוארכה התקופה לשמירת המידע ל-14 ימים.
טליה אגמון: זה אחד הלקחים של תקופת ההפעלה.
טליה אגמון: הצורך בשמירת המידע בשירות הוא לצורך בירור של מקרים, השגות ופניות מהציבור.
טליה אגמון: קרה לנו מספר פעמים שמישהו פנה בהשגה טיפה באיחור ועד שהגענו לברר כבר לא היה את המידע בשירות, אי אפשר היה לדעת אם קרתה טעות או לא.
טליה אגמון: הבקשה שלנו הייתה להשוות את זה לתקופת הבידוד המקסימאלית.
איילת לוי-נחום: הגבלות לעניין 13.
איילת לוי-נחום: (א) השירות יעשה שימוש בפרטי בקשה לקבלת סיוע ובפרטי שימוש במידע המידע הדרושים לצורך ביצוע פעולות הסיוע בלבד.
איילת לוי-נחום: בשירות, והסמכת (ב) ראש השירות או מיש הוא הסמיכו לכך יסמיך בעלי תפקידים בעלי תפקידים בשירות לצורך ביצוע פעולות סיוע (בחוק זה – גורמים מוסמכים בשירות); הגורמים המוסמכים בשירות, והם בלבד, יהיו רשאים לבצע את פעולות הסיוע ויהיו מורשי גישה לפרטי בקשות לקבלת סיוע ולפרטי המידע הדרושים.
מירי פרנקל-שור: ביקשנו לדעת מי הגורם שיוסמך בשירות.
איילת לוי-נחום: הם עדכנו אותי הבוקר שמדובר בראש מחלקה.
איילת לוי-נחום: ג) בעל תפקיד יוסמך לפי סעיף קטן (ב) לאחר שחתם על טופס התחייבות לשמירה על סודיות שבו הובהרה לו המשמעות הפלילית של שימוש במידע בניגוד להוראות חוק זה.
איילת לוי-נחום: ד) מידע לגבי פעולות שביצעו גורמים מוסמכים בשירות לפי הוראות חוק זה יתועד באופן ממוחשב בשירות.
ניצן: העניין של הבאת נהלי השירות בפני ועדת המשנה נדון גם בשעת קידומה של החלטת הממשלה.
ניצן: נהלי השירות חסויים מכוח סעיף 19, לכן אנחנו מציגים בפני הוועדה את נהלי הפעולה שלנו, את שיטות הפעולה, באופן חסוי.
ניצן: מצב שבו הנהלים הפנימיים של השירות יידרשו לבוא בפני הוועדה נראה לנו עודף ומיותר.
צבי האוזר: בפני ועדת המשנה, לא בפני הוועדה.
מירי פרנקל-שור: זה רק לידיעה.
מירי פרנקל-שור: ניצן, מדובר פה בדבר מהותי שהיה אמור להיכלל בחקיקה.
מירי פרנקל-שור: היות והדבר הוא חסוי, נכון להביא את הנוהל לידיעת ועדת הכנסת לענייני השירות.
ניצן: הוא לא היה אמור להיכלל בחקיקה.
ניצן: מדובר בדרכי הפעולה והשיטות של השירות שהן חסויות.
מירי פרנקל-שור: בגלל שהנושא לא מוסבר לחברי ועדת החוץ והביטחון נכון שהנוהל יוצג לוועדת הכנסת לענייני השירות.
צבי האוזר: אין מניעה.
צבי האוזר: ועדת הכנסת לענייני השירות דנה בכל ההיבטים המסווגים של הדיון.
ניצן: זה לא עניין של סיווג המידע, זה עניין של הפרדה בין הרשויות.
ניצן: הנוהל הזה מכוון לעובדי השירות, הוא קובע להם איך הם יפעלו.
ניצן: עקרונות הפעולה יוצגו בפניכם.
צבי האוזר: אין כאן דרישה לאישור של הרשות המחוקקת.
צבי האוזר: ועדת המשנה מבקרת את פעולות השירות.
צבי האוזר: למיטב הבנתי, ותתקן אותי היועצת המשפטית אם אני טועה, אנחנו יכולים לבקש מכם, וזה גם בלי אותה הסמכה בחוק, לראות כל נוהל.
צבי האוזר: במסגרת חלוקת התפקידים בין הרשויות ותפקידה של הרשות המחוקקת כפי שקבועה בחוק היסוד, תצטרכו לתת לנו לעיון את אותו נוהל.
צבי האוזר: אנחנו לא כותבים אותו, אנחנו לא מאשררים אותו.
ניצן: בוודאי.
צבי האוזר: אנחנו עוסקים בביקורת.
צבי האוזר: בשים לב שאנחנו דנים בנושאים עם רגישות, שזו הסמכות שממילא נתונה וקבועה לוועדת המשנה לענייני השירות בחוק השב"כ, אנחנו קובעים פה שהנוהל יהיה מונח בפניה.
צבי האוזר: כמי שעומד בראש הוועדה, אני מבקש שהנוהל יעמוד בפניה.
ניצן: אנחנו נביא בפני ועדת המשנה את כל אשר נתבקש, אבל האזכור של זה בחקיקה, הקביעה של זה בחקיקה, היא ראשונית, ייחודית ונראית לנו מיותרת.
מירי פרנקל-שור: גם זה הסדר ראשוני וייחודי.
מירי פרנקל-שור: אין מה לעשות, זה חלק מהמשחק.
צבי האוזר: נשאיר את זה בשלב זה בצריך עיון.
איילת לוי-נחום: שמירת מידע 14.
איילת לוי-נחום: (א) פרטי המידע הדרושים יישמרו במשרד הבריאות בדרך במשרד שתבטיח את אבטחת המידע, את סודיותו ואת חיסיון נתוני הבריאות הזיהוי של החולים או של האנשים שבאו במגע קרוב עם חולה.
איילת לוי-נחום: ומחיקתו ב) בתום תקופת תוקפו של חוק זה ימחק משרד הבריאות את פרטי המידע הדרושים שהועברו אליו על פי בקשות לקבלת סיוע.
איילת לוי-נחום: ג) על אף הוראות סעיף קטן (ב), רשאי משרד הבריאות לשמור את פרטי המידע כאמור באותו סעיף קטן, לתקופה שלא תעלה על 60 ימים לאחר תום תקופת תוקפו של חוק זה, לצורך תחקיר פנימי של הפעולות שביצע משרד הבריאות לצמצום התפשטות המחלה.
איילת לוי-נחום: ד) נציג משרד הבריאות יוודא את ביצוע מחיקת פרטי המידע כאמור בסעיף זה.