GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רחל עזריה: כשאתה דורש מאנשים להיות הרבה מאוד זמן, עדיף שהם יהיו זמן פחות אבל איכותי מאשר זמן ארוך אבל פחות איכותי וזה מה שאנחנו עושים במהלך הזה שאנחנו בעצם אומרים שמי שצריך אותו לשלוש שנים, אנחנו גם ניתן לו הרבה יותר כסף וזה סוג של מענק שחרור משמעותי יותר לאנשים שצריך אותם, ולעומת זאת מי שפחות צריך אותם, בוא נשחרר אותם חצי שנה קודם, יעשו את הטיול שלהם, ילכו ללמוד, ילמדו תואר ראשון שצריך כדי בכלל להשתלב בשוק העבודה ולא יגיעו בשלב מאוד מאוחר.
רחל עזריה: אגב, העניין הזה של להגיע מאוחר יותר לשוק העבודה, אני רואה את זה בזה שפתאום יש המון סטודנטיות בהריון ואנחנו פתאום צריכים להתמודד עם משהו שלא היה לנו בעבר כי אנשים מגיעים מאוחר לשוק העבודה ויש לזה משמעות.
רחל עזריה: בעניין האזרחי אני רוצה להביא איזשהו היבט פמיניסטי.
רחל עזריה: הפער הזה בין גברים לנשים, בטח כשנושא של הצבא הוא נושא כל כך משמעותי, הפער הזה הוא פער שהוא לרעתנו וזה חוזר על עצמו שזה לרעתנו.
רחל עזריה: אפילו כשהצבא הציג את הנתונים עד כמה זה יפגע בצבא, היה צריך לקבל את הנתונים על הנשים הלוחמות בתוך כלל הנתונים.
רחל עזריה: היינו צריכים לבקש שהנתונים יובאו, שהם לא יובאו בנפרד.
רחל עזריה: הביאו אותם קודם בנפרד לגבי שיעור הנשים הלוחמות.
רחל עזריה: ברגע שאנחנו מקצרים את הפער הזה, אני מתארת לעצמי שזו חוויה ידועה בקרב נשים בצבא, שהגברים כאילו מתייחסים אלינו בזלזול.
רחל עזריה: אגב, עבדתי עם נערות צעירות, מלש"ביות לקראת גיוס וגם עם חיילות צעירות וזה כל הזמן חוזר על עצמו.
רחל עזריה: הן אומרות שמתנשאים עליהן בגלל שהם כאילו עושים שירות אמיתי ואילו אנחנו לא.
רחל עזריה: לגבי הטענות על האם עכשיו או אחר כך.
רחל עזריה: אני חושבת שזה קריטי לעשות את זה בשלב הזה.
רחל עזריה: אני מודה, אני מהמפלגה של שר האוצר ואין ספק שעכשיו הדברים הבאים שאני עומדת לומר, יש להם את ההקשר הזה.
רחל עזריה: אבל זה קריטי שזה יקרה עכשיו.
רחל עזריה: צה"ל יודע להיערך לטווח ארוך.
שלי יחימוביץ': אבל זה לא קורה עכשיו.
רחל עזריה: שעכשיו נקבל את ההחלטה.
רחל עזריה: אחד הדברים הכי מטרידים, אנחנו ראינו את זה בדיון על הפנסיות, שאמרו עוד תשע שנים.
רחל עזריה: אני חושבת ששני דברים צריכים לקרות.
רחל עזריה: האחד, שאנחנו עכשיו נקבל א ההחלטה וגם שנבקש כמה מועדים בהם באים ומדברים בוועדה ומסבירים לנו איך נערכים לקראת השינוי הזה.
רחל עזריה: אני יודעת שאם מישהו במשק שאני יכולה לסמוך עליו, אם מישהו במדינה שאני יכולה לסמוך עליו שיודע לעשות את התכנון לטווח ארוך, זה הצבא.
רחל עזריה: לכן להחליט החלטה כזאת, בעיני זה קריטי מה גם שאנחנו יודעים שיש כאן הזדמנות שלא חוזרת על עצמה לעתים קרובות בהנחה שאני מאמינה שקיצור השירות, בהנחה שכולנו מסכימים, הוא הליך נכון.
רחל עזריה: יש כאן הזדמנות שלא חוזרת על עצמה לעתים קרובות.
רחל עזריה: שוב אנחנו חוזרים לדיון על הפנסיה.
רחל עזריה: מערכת היחסים של כלל המדינה עם צה"ל היא תמיד מורכבת.
רחל עזריה: יש הרבה מידע שחסר לנו, עם האוצר תמיד המשא ומתן מורכב, הגענו לעת רצון, לרגע שבו יש שיתוף פעולה בין שר הביטחון לבין שר האוצר, בין מערכת הביטחון לבין משרד האוצר, שעושים הסכם ארוך ומורכב שמחזיק בעצמו הרבה מאוד דברים שבמשך עשרים שנים רוצים לעשות אותם.
רחל עזריה: אז עכשיו אני חושבת שזאת ההזדמנות שלא תחזור.
רחל עזריה: אני רואה פיצול מחוק ההסדרים, אני לא בטוחה שהמהלך הזה יקרה.
רחל עזריה: אני מאמינה שהמהלך הזה נכון.
רחל עזריה: תמיד אפשר להמשיך לדון והדיון הוא תמיד חיובי אבל אני מציעה שאנחנו נעביר את זה.
רחל עזריה: מה שכן חשוב זה שיהיו כמה אבני דרך במהלך השנים הקרובות אז יבואו לדווח לנו בוועדה על ההתקדמות ומה ההערכות של משרד הביטחון ושל צה"ל לגבי המשמעות של קיצור השירות.
רחל עזריה: במקביל גם אשמח לקבל גם הערכות של כלכלנים בעניין הזה.
אלעזר שטרן: כולנו תומכים בקיצור שירות.
שלי יחימוביץ': לא, לא כולנו תומכים בקיצור שירות.
שלי יחימוביץ': אני לא תומכת בזה.
אלעזר שטרן: אני מודה שאני קצת מתפלא ששולחים יועכ"ל לדיון על קיצור שירות ויכול להיות שכל משמעויות השירות כאן הן אוצריות.
אלעזר שטרן: אני חושב שקיצור השירות הוא הרבה יותר מאוצרי ואם מישהו רוצה ללכת להמלצות ועדת בן בסט, באותה נשימה שהוא המליץ על קיצור שירות, הוא גם המליץ על ביטול ההסדרים המיוחדים.
אלעזר שטרן: אולי תתחילו שם.
עפר שלח: ואז שירות דיפרנציאלי.
אלעזר שטרן: תכף נדבר על זה.
אלעזר שטרן: אז אין בחורי ישיבות ואין ישיבות הסדר ואין נח"ל.
אלעזר שטרן: אי אפשר להתחיל מה מקום הזה ולהנחית על הצבא את הקיצורים האלה ולומר שאנחנו יודעים שהפה שאסר הוא הפה שהתיר.
אלעזר שטרן: אם אתם רוצים ללכת, בבקשה, תלכו לשם אבל אתם לא הולכים לשם.
אלעזר שטרן: גם את זה אפשר לעשות בחוק ההסדרים.
אלעזר שטרן: בואו נגיד בחוק ההסדרים שאין מסלול נח"ל כי יש לזה משמעות כספית שהצבא מתקציב הביטחון מחזיק בחוץ.
אלעזר שטרן: אין מסלול ישיבות הסדר כי יש משמעות תקציבית לזה שמחזיקים בחוץ.
אלעזר שטרן: את זה אתם לא מעזים לשים בחוק ההסדרים, למה?
אלעזר שטרן: זה חלק.
אלעזר שטרן: רוצים לקצר את השירות, בבקשה, על מי אנחנו חכמים?
אלעזר שטרן: הדבר השני והוא מהותי, כשבן בסט דיבר על קיצור השירות, הוא דיבר על שירות דיפרנציאלי.
אלעזר שטרן: אז אם זה עכשיו דיון שמי שמביא קיצור שירות זה משרד האוצר ואתם על הקופה, תגידו שלהבדיל ממה שחברתי המלומדת יודעת שחצי שנה גברים, מה הם עושים בצבא, אני מקווה שהיא פעם תתנצל על הביטוי האומלל הזה שהוא גם שוביניסט ואני גם אסביר לה איפה הבן שלי נמצא עכשיו ולמה הוא לא בא לשבתות.
אלעזר שטרן: מאיפה האמירה העלובה הזאת, תסלחי לי, על בנים?
אלעזר שטרן: היא יודעת מה הגברים עושים בחצי השנה האחרונה בצבא.
רחל עזריה: בסדר.
רחל עזריה: אני לא יודעת.
שלי יחימוביץ': אני מסכימה עם העמדה שלך אבל מה שאמרת לגבי השוביניסטיות.
אלעזר שטרן: אני ציטטתי אותה.
רחל עזריה: אבל יש דרך לתת טיעונים.
אלעזר שטרן: לא הבנתי.
אלעזר שטרן: אחרי כן שלי תסביר לי.
אלעזר שטרן: אני שאלתי את רח"ט תומכ"א מאיפה בא המספר הזה של חודשיים.
אלעזר שטרן: אתם לא מבינים מה זה חודשיים.
אלעזר שטרן: אף אחד לא מבין מה זה חודשיים.
אלעזר שטרן: הצבא לא יודע לעמוד בחודשיים אלא אם כן רחל צודקת שממילא ארבעה חודשים או חצי שנה לא עושים כלום ואז אפשר לעמוד בחודשיים.
אלעזר שטרן: יעשו ארבעה חודשים פחות משהו.
אלעזר שטרן: אבל אם מזינים משתחררים, מי מזין מי שמקצרים לו את השירות בחודשיים?
אלעזר שטרן: תסתכלו על המלחמה של מה שעושים היום על חופשות לקראת שחרור, תסתכלו איזה מלחמות עושים על זה.
אלעזר שטרן: פעם זה היה שלושה שבועות, חודש, והיום סופרים את הימים בתוך זה.
ענת ברקו: בכלל אין.
אלעזר שטרן: אז עכשיו אתם באים לכאן ומקצרים את זה.
אלעזר שטרן: בשורה התחתונה, כדי לסכם באמת את הדברים האלה, אני לצערי הרב חושב שכל המקצוענות שיש ברעיון הזה, שזה בא בחוק ההסדרים, זאת רק מקצוענות של מספרים ולא של אנשים.
אלעזר שטרן: בצדק, משרד האוצר מבחינתו צודק.
אלעזר שטרן: אני אומר לכם שאני חי את העיוות הזה שמיעוט משרת 36 חודשים או 32 חודשים ורוצים להוריד אותו.
אלעזר שטרן: אני חושב שצריך לקצר את התקופה אבל אם אתם רוצים להתחיל בזה, תתחילו שבדיפרנציאציה הזאת, לא משנה בין שירות גברים לשירות נשים, לא משנה בין מי שיעשה 28 חודשים או שלושים חודשים לבין מי שיעשה 32 חודשים או 34 חודשים, יקבל שכר מינימום.
אלעזר שטרן: בבקשה.
אלעזר שטרן: תביאו את זה בתוך זה כי אם לא תביאו את זה עכשיו בתוך זה, בסוף נהיה עוד פעם חכמים על המשרתים.
<עופר מרגלית: זה מה שקורה בהצעה הזאת.
<עופר מרגלית: בסוף מי שיש לו הכשרה והצבא יקבל אותו, הוא יקבל, במקום לשרת שלוש שנים, עוד חצי שנה משכורת קבע.
<עופר מרגלית: יותר משכר מינימום.
עפר שלח: זה באמת כשאתה שם אנשים, כל האנשים אצלך נולדו שווים וכל הג'ובים בצבא נולדו שווים.
עפר שלח: אני אומר לך שאני זוכר עת יישמו את ועדת בן בסט, הרי ועדת בן בסט עברה ממשלה, כזכור לך, ויושמה בצבא.
עפר שלח: אלא מה, באה מלחמת לבנון השנייה ועצרו את זה.
עפר שלח: אני זוכר את הדיונים שהיו בתוך יחידות צבאיות, אני ליוויתי את זה אז כעיתונאי, איך אתה מתמודד עם שחרור של שני מחזורים.
עפר שלח: זה לא אוטומטי שיש לך חייל ואתה מזיז אותו פה ואתה מזיז אותו פה.
עפר שלח: לכן לבוא ולשים את הדבר הזה על השולחן ולהגיד חודשיים כאיזה משהו כזה שקלוט מהאוויר, זה פשוט לא רציני.
עפר שלח: אנחנו ככנסת לא יכולים לקבל משהו שהוא לא רציני גם אם אנחנו תומכים, כמו אלעזר, כמוני או כמו ששלי לא, בקיצור השירות.
אלעזר שטרן: אני רוצה לסכם את הדברים.
אלעזר שטרן: לפני בן בסט אני אמרתי שנעשה שירות דיפרנציאלי.
אלעזר שטרן: אני נכנסתי לתפקידי כראש אכ"א ואחד הדברים ששמתי על השולחן היה שירות דיפרנציאלי.
אלעזר שטרן: בדיוק בגלל הדברים האלה.
אלעזר שטרן: לכן אני גם הופעתי יותר מפעם אחת בפני ועדת בן בסט.
אלעזר שטרן: אני בעד זה.
אלעזר שטרן: אבל אם אני יכול לבקש משהו מכם, לא תהיה בעיה לשר האוצר בצורה מסודרת להעביר קיצור שירות במיוחד כשאתם מדברים על עוד כל כך הרבה זמן.
אלעזר שטרן: אז למה בחוק ההסדרים?
אלעזר שטרן: תגבילו בחצי שנה.
אלעזר שטרן: הרי הרוב שיש עכשיו לקואליציה, בהנחה שהיא תתקיים עד אז – ואם לא, אז לא יהיה – להעביר את קיצור השירות בתוך חוק ההסדרים, אז אותו רוב יהיה גם בעוד חצי שנה.
אלעזר שטרן: אז תביאו את זה בעוד חצי שנה ותחילו משמעת קואליציונית ואולי לא תצטרכו כי גם אנחנו נהיה בעד זה.
אלעזר שטרן: אז המספרים יהיו קצת אחרים והתגמול יהיה אחר והדיפרנציאליות תהיה חלק מתוך זה ואולי גם ההסדרים עם הפטורים יהיו הסדרים נורמליים שמקלים על הצבא לקצר את השירות מה שנכון יהיה לעשות, ואנחנו נתמוך בזה אז.
אלעזר שטרן: אני חושב שצריך להוציא את זה מחוק ההסדרים.
עליזה לביא: גם אני לא קיבלתי מספיק תשובות.
עליזה לביא: אני רוצה לשתף אתכם בשיחה שהייתה לי בשבת עם הבן שלי שאמר לי: אימא, הם לא מספרים לך שמקצרים לנו את המסלול.
עליזה לביא: כלומר, אנחנו פחות מתאמנים.
עליזה לביא: תגידו את האמת, מורידים מהזמן של מסלולי ההכשרה.
<ששון חדד: מה זאת אומרת לא אומרים את האמת?
<ששון חדד: כאן הוצג בדיוק.
עליזה לביא: אני שולחת את הבן שלי לצבא לאחד המקומות האלה שאני לא ישנה בלילה מאז הוא התגייס.
עליזה לביא: אני רוצה לדעת אם הוא יהיה חייל פחות מוכשר טוב עם יכולות בגלל שאנחנו עכשיו דנים בקיצור שירות.
עליזה לביא: אין לי תשובה ברורה.
עליזה לביא: אם הבן שלי אומר לי שהוא יכשיר עכשיו את החיילים שלו בפחות זמן ממה שעשו המחזורים הקודמים, אני לא יודעת, אני מתה מפחד.
עליזה לביא: למה שהבן שלי שמכשיר עכשיו את החיילים שלו כך שהם יקבלו פחות?
עליזה לביא: אני מפחדת.
עליזה לביא: למה קודם חשב הצבא שצריך יותר זמן להכשיר והיום לא?
עליזה לביא: האם זו הייתה טעות בעבר, האם המחזורים הבאים יקבלו פחות הכשרות, ידע, ניסיון, הבנה.
עליזה לביא: לא יודעת.
עליזה לביא: האם זה שהעולם הופך להיות יותר טכנולוגי זה כן או לא?
עליזה לביא: אנחנו גם הולכים לראות ורואים ציוד ושומעים כאן לא מעט סקירות על מלחמות חדשות.
עליזה לביא: אנחנו נלחמים לא נגד צבאות אלא נגד ארגונים, נגד יחידים.
עליזה לביא: למה שהילדים שלנו יהיו פחות בהכשרה?
עליזה לביא: זאת נקודה אחת שאני מבקשת להוסיף כאן לדיון.
עליזה לביא: נקודה שנייה בנושא של נשים, נשים וגברים.
עליזה לביא: בטח כל השנים ששמענו שמשך הזמן שנשים משרתות בצבא לא מאפשר, אז אולי סוף סוף נראה כאן שינוי.
עליזה לביא: אני מתחברת לדברים שאמר חבר הכנסת שטרן לגבי דיפרנציאציה.
עליזה לביא: נקודה נוספת אדוני היושב ראש שחסרה לי.
עליזה לביא: לפני זמן מה שמענו על ירידה במוטיבציה לשרת בצבא וגם העדפה לגבי מקצועות מסוימים.
עליזה לביא: איך השינוי הזה יגביר את המוטיבציה לשירות קרבי בהצעה הזאת שלכם?
עליזה לביא: כן, לא, שחור-לבן.
עליזה לביא: אנחנו רואים היום העדפות שקיימות וכיוונים גם בעקבות מקצועות אחרים שהופכים להיות יוקרתיים בטח עם תגמול אזרחי שמגיע אחרי השירות בהם.
עליזה לביא: אשמח לקבל את ההתייחסויות האלה.
אמיר אוחנה: לא נכחתי בכל הדיון אבל זכיתי להיכנס בעיצומם של דבריה של חברת הכנסת רחל עזריה ואני רוצה להצטרף אליהם למרות שאני לא ממשרד האוצר ולא ממפלגתו של שר האוצר.
אמיר אוחנה: אני מזדהה עם הדברים שנאמרו.
אמיר אוחנה: כל מהלך שיעודד גוף כל כך גדול, כל כך חשוב שיש לו השלכה על כל אספקט כמעט בחיים שלנו, הכלכליים והאחרים, להתייעל – בעיני הוא תהליך חיובי וזאת מבלי לפגוע בביטחון, ומיד אני אדבר גם על זה.
אמיר אוחנה: חזקה על אנשי משרד הביטחון שכאשר הם הגיעו עם האוצר לסיכום הזה, ואני מזכיר שאנחנו מדברים על משהו שכבר סוכם, סוכם ונסגר שיקוצר השירות[ ב-2020 - - -
שלי יחימוביץ': שיקולים כלכליים.
אמיר אוחנה: אגב, חזקה עליהם שהם מתוך שיקולי אי פגיעה בביטחון המדינה הסכימו למהלך הזה.
שלי יחימוביץ': זה נבחן?
אמיר אוחנה: האוצר נתן מהצד שלו גם התחייבויות.
אמיר אוחנה: אם פותחים משהו, אולי צריך לפתוח את הכול אבל אני לא חושב שיש צורך לפתוח.
אמיר אוחנה: אני רוצה להזכיר שאנחנו מדברים כאן על שיקולי ביטחון.
אמיר אוחנה: ראשית, ראיתי את כל הגרפים של שחרורים, של גיוסים וכולי, ולא נראה לי שכצעקתה אבל גם אם כן, הרי המשוחררים האלה שישוחררו מתי שהוא ב-2023, כולם עוברים לנורבגיה?
אמיר אוחנה: הם מצטרפים למערך המילואים של מדינת ישראל ואם יש אירוע חירום, אירוע שאנחנו צריכים לטפל בו, אנחנו נוכל לגייס את כולם.
אמיר אוחנה: החוק הזה לא ירד אלינו כתורה מסיני.
אמיר אוחנה: אם אנחנו נשתכנע – ואני לפחות לא שוכנעתי – שיש צורך ביטחוני לשנות אותו, להאריך את תקופת השירות אפילו מעבר למצב שמבקשים לקצר כיום, או מהמצב הנוכחי כיום, בוודאי אנחנו נשנה את החוק.
אמיר אוחנה: אבל כרגע אני חושב שצריך לעמוד בסיכום ואני מצרף את קולי לאלה התומכים בקיצור השירות.
ענת ברקו: אני מרגישה מאוד לא נוח עם הסיפור הזה.
ענת ברקו: עליזה, מאוד התרגשתי מהדברים שאמרת באמת ממקום הכי אישי שאפשר להשליך ממנו על הכלל.
ענת ברקו: אנשים חיים בתחושה שיכול להיות שבאמת אם אנחנו נאפשר ללוחמים לבחור את דרכם, אם הם רוצים להישאר או לא רוצים להישאר, הלא ברגע שאנשים יתחילו בתהליך של השוואה חברתית מי עושה את השס"ם הזה, את השירות סדיר נוסף בתנאי קבע או בתנאים אחרים, זה כבר לא יהיה חוק שוויוני.
ענת ברקו: לדעתי לא נעשתה כאן עבודת מטה מספיק מעמיקה, כנראה בכלל לא נעשתה.
ענת ברקו: אני חושבת שהיה צריך לבוא עם משהו הרבה יותר מבוסס לוועדה.
ענת ברקו: זה נראה לי כאילו חאפ-לאפ מדי בשביל לקצר שירות באופן כזה.
ענת ברקו: זה מאוד מצער.
ענת ברקו: הצבא יודע לעשות את זה וזה לא קשה לעשות את זה.
ענת ברקו: אתם יודעים להציג משמעויות.
ענת ברקו: לגבי ה-32 חודשים, אנחנו יודעים בדיוק מה המשמעויות.
ענת ברקו: לגבי קיצור של עוד חודשיים, עם האווירה וכל הזמן שלפני שהמון פעמים הוא זמן אבוד, אז גוררים את החיילים ובאמת עד השנייה שהם משתחררים אין להם אוויר והם מרגישים שהם צריכים לצאת החוצה.
ענת ברקו: יהיה מאוד מאוד קשה להגיד לחלק מהחיילים בגדוד אתם תישארו ואילו חלק אחר לא יישאר.
ענת ברקו: אני חושבת שזה יהיה מאוד קשה גם לצבא לעשות את זה.
ענת ברקו: אני לא יודעת אם כפו את זה על הצבא, אני שמה את זה באוויר, אני לא יודעת, אני באמת רוצה להציף את השאלה הזאת, אבל זה לא נראה הגיוני לקבל החלטות בצורה כזאת.
אבי דיכטר: יש עוד מישהו שרוצה להתייחס?
אבי דיכטר: אני רוצה לומר כמה מלים.
אבי דיכטר: תראו, בסוגיות כאלה שהן מאוד עקרוניות, לפעמים אתה צריך לומר מה הכיוון שלך.
אבי דיכטר: אני חושב ששירות חובה, אם זה שלוש שנים, שנתיים וחצי, אני כבר לא זוכר לאורך השנים מה היה אורך השירות.
אבי דיכטר: אני התגייסתי כשהיו שלוש שנים ואני יודע שלפני היה פחות.
<קריאה: היו שנתיים וחצי משנות ה-50.
אבי דיכטר: אחרי כן החליטו לקצר ל-32 חודשים.
אבי דיכטר: אני לא יודע באיזו שנה התקבלה ההחלטה הזאת.
עפר שלח: ב-2014.
אבי דיכטר: אבל היא התחילה להיות מיושמת.
עפר שלח: ב-2018 ישתחררו לראשונה.
עפר שלח: המחזור הראשון שהתגייס ל-32 חודשים היה מחזור יולי 2015.
<קריאה: המחזור האחרון הוא מרץ.
אבי דיכטר: אגב, אני לא מכיר את ההודעה לצה"ל על הכוונה הזו כשצה"ל עמד על הרגליים האחוריות ואמר בשום פנים ואופן לא.
אבי דיכטר: אני אומר את זה מהתייחסויות שהיו כאן.
אבי דיכטר: יכול להיות שהרמט
אבי דיכטר: כ"ל לא אמר מפורשות שהוא תומך אבל אני חושב שאם הרמטכ"ל היה חושב שצה"ל לא יכול לעמוד בגזרה הזאת ב-2023, היה אומר את זה.
אבי דיכטר: הוא מדבר עברית טובה והוא גם לא נראה לי ביישן.
אבי דיכטר: לפעמים יש דקלרציה, כשאתה רוצה לומר שזה מה שאנחנו רוצים להקצות.
אבי דיכטר: אני זוכר לפני שנים היו אולפנים לערבית, להבדיל כמובן.
אבי דיכטר: היו מתחילים בשמונה חודשים ולאט לאט זה התארך ופתאום הגעתי להיות אחראי הדרכה והאולפן היה שנה ומשהו.
אבי דיכטר: שאלתי מה קרה, נוספו אותיות?
אבי דיכטר: נוספו בניינים?
אבי דיכטר: מה קרה?
אבי דיכטר: לא, כל אחד שם אמר אין דבר כזה שמונה חודשים.
אבי דיכטר: אמרתי, תורידו לתשעה חודשים.
אבי דיכטר: אין הרבה קווי דמיון ואני רק הולך ברמת העיקרון.
אבי דיכטר: אני חושב שבאיזשהו מקום כשאתה בא ורוצה לחבר את השיקולים, גם הכספיים וגם הענייניים, בכל אופן אנחנו 43 שנים לא מנהלים מלחמות מול צבאות אלא מול מציאות אחרת.
אבי דיכטר: צריך באיזשהו מקום להביא את זה לידי ביטוי.
אבי דיכטר: בן בסט היה כאן בוועדה, ואני זוכר אותו עוד מהתקופות הקודמות עת הוא הופיע בממשלה, אז הקיצור היה, למיטב זיכרוני, ההמלצה הייתה לשנתיים וחצי ואולי אפילו פחות.
<ששון חדד: לשנתיים וארבעה חודשים.
אבי דיכטר: אני חושב שבאיזשהו מקום כשאתה נותן הכרזה על הכוונה שלך, על הכיוון שלך, זה לא תמיד צריך להתכוונן לפי היכולות.
אבי דיכטר: כשעושים הערכות לעובדים, יש שתי צורות לעשות הערכה.
אבי דיכטר: האחת, העובד הוא מאה אחוזים, בוא נחפש את הנקודות השליליות, והשנייה, העובד הוא טבולה ראסה, בוא נחפש את הנקודות החיוביות.
אבי דיכטר: לעולם ההערכה של הראשון תהיה יותר גבוהה.
אבי דיכטר: כלל ברזל.
אבי דיכטר: אני חושב שגם כאן.
אבי דיכטר: יש , לא דברים שאתה אומר צרכים, מלחמת לבנון השנייה, לא עלינו מלחמות אחרות, אתה אומר בוא נאריך כדי לממש את הדברים.
אבי דיכטר: כל שנה, שני אחוזי גידול במספר המתגייסים.
אבי דיכטר: אמר את זה כאן בן בסט או אסא כשר.
אבי דיכטר: שני אחוזים גידול במספר המתגייסים.
אבי דיכטר: הרי הגרף הכי מפורסם שראינו כאן, שאני לא זוכר מי הציג אותו, הוא בדיוק הגרף הלא רלוונטי.
אבי דיכטר: הוא הגרף של הצדק החברתי ולא של הצורך הביטחוני כי הוא מראה לך שלאורך השנים יש פחות מתגייסים מבחינת אחוז אבל יש יותר מתגייסים מבחינה נומינלית.
אבי דיכטר: יותר מתגייסים מבחינה נומינלית, צריך להגיד לצבא האם אתם צריכים את זה או לא צריכים את זה.
אבי דיכטר: לצבא אין ברירה.
אבי דיכטר: אנחנו, הכנסת, קובעים ואתם תקבלו איקס חיילים בשנה ואין לכם שום זכות ערעור.
אבי דיכטר: עומד בקריטריונים – אתם מקבלים אותם.
אבי דיכטר: אני חושב שבאיזשהו מקום ההכרזה היא משמעותית.
אבי דיכטר: הכרזה ל-2023, גם אם עבודת המטה ל-32 חודשים הייתה סדורה יותר והייתה באינטרוול קצר יותר, אני חושב שנדרוש ממערכת הביטחון, מצה"ל, להכין עבודת מטה ואנחנו כוועדה יודעים לבקר את עבודת המטה, לבוא ולומר בהצגה שנדרוש - ואין לי ספק שאם החוק הזה יעבור, והוא יעבור, שטרן.
אבי דיכטר: שמעתי כל מיני קולות על שינויים.
<קריאה: משאלות לב.
אלעזר שטרן: אם תהיה ממשלה?
אלעזר שטרן: יכול להיות.
אלעזר שטרן: זה גם קשור לתקציב הביטחון אם היא תהיה או לא.
אלעזר שטרן: כששנינו היינו צעירים ורצינו להתקיל מישהו, אמרנו לו שיורים עליו מהבניין למעלה.
אלעזר שטרן: כשרצינו להגיד שזה משהו מוגזם, אמרנו לו צוללות בוואדי.
אלעזר שטרן: עכשיו יש לנו צוללות בוואדי.
אלעזר שטרן: כך זה היה.
אלעזר שטרן: תרגיל הכשלה בבה"ד 1, צוללות בוואדי.
אלעזר שטרן: מה אתה עושה?
אלעזר שטרן: נכשלת.
אבי דיכטר: צוללות בוואדי היה אומר המפקד הפחות מיומן.
אבי דיכטר: המפקד היותר רציני היה אומר סגן מבצע, תפוס פיקוד.
אבי דיכטר: לעצם העניין.
אבי דיכטר: אני חושב שיש לנו מספיק זמן, מספיק שנים כוועדה, אולי ועדות נוספות אבל הוועדה שלנו בוודאי, לשבת ולדרוש מהצבא, ממערכת הביטחון, להציג לנו איך זה הולך להיות מבוצע ב-2023 או איך ב-2020, 1 ביוני 2020, מועד תחילת החוק, חייל שמתגייס יודע לאן להתכוונן ואיך המערכת, צה"ל וכלל המערכת יודעת להתכוונן מול הסד"כ שיגויס אז.
אבי דיכטר: אני חושב שבאיזשהו מקום יש לנו את הפריבילגיה מדי פעם לקבל החלטות מרחיקות ראות, בוודאי בתחום שהוא מאוד חשוב, אולי אחד התחומים הכי חשובים, הכי ייחודיים במדינת ישראל, של שירות חובה.
אלעזר שטרן: נכתוב ארבעה חודשים.
אבי דיכטר: אני מרשה לעצמי לומר שאנחנו חברי הכנסת דור מספיק מבוגר שלוקח את הדברים האלה כבר קצת כמובן מאליו מבחינת אורך השירות.
אבי דיכטר: אני לא יודע אם למישהו כאן יצא לשרת פחות משלוש שנים.
אבי דיכטר: זה נראה לנו מובן מאליו.
אבי דיכטר: אני זוכר שבעבר, לפני שנים, גם אני אמרתי שחייל, פחות משלוש שנים, לא שווה שום דבר.
אבי דיכטר: אבל אתה מתחיל להתבגר, להתרגל, יש לך ילדים ונכדים ואתה מתחיל להבין את המשמעויות, ואתה שואל האם אפשר לקצר.
אבי דיכטר: אז אי אפשר לעשות שלום, ולצערי לא בגללנו, אז אתה אומר, בסדר, בואו נשאל את עצמנו האם באמת אורך השירות הוא גזרה שאי אפשר לשנות אותה.
אבי דיכטר: אני חושב שלא ואני חושב שבאיזשהו מקום אני שמח על היוזמה הזו.
אבי דיכטר: יכול להיות שהיה אפשר לעשות את זה בצורה יותר מסודרת, יש לנו שבע שנים עד היישום, יש לנו ארבע שנים עד ההתחלה, פרק זמן מספיק מאתגר מבחינת המערכת הביטחונית ומבחינתנו כוועדה לבקר את זה.
אבי דיכטר: בכל מקרה, אתם רוצים לומר משהו?
אבי דיכטר: אנחנו מתנצלים על האיחור הקל אבל הוא נובע מהמתנה לכמה חברי כנסת, בעיקר לאלה שהציעו הצעות, ואנחנו נשתדל לתת להם את ההזדמנות להסביר את העמדה שלהם לפני שנצביע.
אבי דיכטר: הדיון הראשון עוסק בקיצור השירות.
אבי דיכטר: היו הסתייגויות שעסקו בפיצול החוק מחוק ההסדרים.
אבי דיכטר: נדמה לי שהיו שתי הסתייגויות של שני חברי כנסת.
אבי דיכטר: איל בן ראובן, בבקשה.
איל בן ראובן: אני בסך הכול את דבריי אמרתי באופן מאוד מאוד ברור בדיונים הקודמים.
איל בן ראובן: אני חושב שקיצור שירות איננו מתאים ואיננו נכון להחלטה כחוק במסגרת חוק ההסדרים.
איל בן ראובן: אני חושב שצה"ל לא הציג עבודת מטה מסודרת ורצינית על הקיצור.
איל בן ראובן: אנחנו דנים כאן כמובן על הקיצור לשלושים חודשים.
איל בן ראובן: אני מקווה שזה ברור.
איל בן ראובן: על הקיצור מ-32 לשלושים חודשים.
איל בן ראובן: לכן ההסתייגות שלנו או המלצתנו החד משמעית, לגבי שלושים החודשים, אנחנו ממליצים להפריד את זה מחוק ההסדרים ולאחר שנתקדם, אני חושב שראוי שצה"ל יעשה עבודת מטה, יציע הצעה ואז נוכל להצביע על חוק מסודר כפי שראוי לנושא מעין זה.
איל בן ראובן: לכן ההמלצה שלנו היא להפריד את נושא קיצור השירות לשלושים חודשים מחוק ההסדרים.
אבי דיכטר: מערכת הביטחון או צה"ל, רוצים להתייחס לסוגיה הזו?
<ששון חדד: התייחסנו בשבוע שעבר.
אבי דיכטר: אל תסמוך על הזיכרון שלנו.
<ששון חדד: אפילו יצאה כותרת בעיתון.
אבי דיכטר: כותרת בעיתון היא בוודאי לא ערובה לדיוק בנתונים.
ענת ברקו: נהפוך הוא.
אבי דיכטר: לא אמרתי נהפוך הוא.
ענת ברקו: אני אמרתי.
<ששון חדד: אנחנו אמרנו בשבוע שעבר שמבחינתנו לא עשינו עבודת מטה חוץ מאשר בדיקת היתכנות.
<ששון חדד: בדיקת ההיתכנות מראה שזה אפשרי כך שאין לנו מניעה לעשות זאת.
<ששון חדד: כמובן שאם הדברים ישתנו, גם מה שהיה אפשר לשנות.
אבי דיכטר: מה אתם צופים שיהיה?
אבי דיכטר: באותה מידה שקבעתם שלושים חודשים, יכולתם לקבוע כל מספר אחר.
אבי דיכטר: אני מניח שהיה איזשהו רציונל שהוביל אתכם לשלושים חודשים.
אבי דיכטר: כאן נשמעו בדיונים הקודמים הערות ולמשל אחת ההערות, אי אפשר להקל בה ראש, של ראש אכ"א לשעבר אלעזר שטרן שאמר שהפחתה של חודשיים או קיצור של חודשיים, זה לא היה הקיצור הכי לא סביר מבחינת ההרצה הפרקטית.
אבי דיכטר: אני לא בטוח שאני מסוגל להבין את זה עד הדקויות של זה, אבל מי שהיה ראש אכ"א, מן הסתם יודע מה מסתתר מאחורי אמירה כזאת.
אבי דיכטר: אולי אתם יכולים להסביר.
<ששון חדד: לאחר מכן שוחחתי אתו.
<ששון חדד: מאחר ואנחנו מדברים על ארבע ועוד שניים, זה שישה חודשים וכנראה שנעבור לארבעה מחזורים.
<ששון חדד: זה אחד הדברים שייבדקו או נבדקו וייבדקו בעתיד.
<ששון חדד: זה נותן מענה.
<ששון חדד: אין בעיה מבחינת המחזורים.
<ששון חדד: ברגע שאתה מקצר בחצי שנה מול ארבעה מחזורים כי אלה בדיוק ההפרשים.
<ששון חדד: הדברים האלה ייבדקו וייבחנו במשך השנים הקרובות ולדעתי נגיע לאופטימום הנכון.
<ששון חדד: אני לא רואה מניעה טכנית בדברים האלה.
<ששון חדד: אולי רוצים להרחיב כאן עוד.
<גילי בן מנחם: כפי שציין היועכ"ל, כאשר מקצרים לשישה חודשים, כנראה שיהיה צורך לעבור לארבעה מחזורי גיוס בשנה כדי שההפרש בין כל גיוס יהיה שלושה חודשים.
<גילי בן מנחם: לכן קיצור של חצי שנה ייבלע בתוך שני מחזורי גיוס ולכן הדבר יהיה אפשרי.
<גילי בן מנחם: כמובן שנבחן את זה ונציג משמעויות במידה וכך יוחלט.
ענת ברקו: זה די מפליא שלא הצגתם משמעויות קצת לפני.
ענת ברקו: זה לא היה נייר מטה.
ענת ברקו: זה די מוזר.
איל בן ראובן: אנחנו מצביעים היום על חוק שהמושג כנראה הוא המושג המוביל בו.
איל בן ראובן: המושג כנראה.
איל בן ראובן: אני חושב שזאת זילות לגבי סוגיית קיצור שירות בצה"ל.
איל בן ראובן: להצביע על חוק שכל כולו בנוי על כנראה קיצור שירות, מחזורים וכולי, כל דבר כזה, מי כמוכם בצה"ל יודע איזו עבודת מטה נדרשת לדבר הזה וכמה בדיקות צריכות להיערך.
איל בן ראובן: אני אמרתי כבר קודם שיכול להיות שצריך לקצר ל-28 חודשים, יכול להיות שאני אגלה את זה בעוד זמן, אבל יש עבודת מטה.
איל בן ראובן: להצביע על חוק שהמושג כנראה הוא המוביל בעבודת המטה שלו, זאת זילות הן בעבודת עדת חוץ וביטחון והן בעבודה של צה"ל.
אבי דיכטר: אתה טועה.
אבי דיכטר: סגן אלוף גילי אומר לך בצורה הכי ברורה שמדובר בשני מחזורים.
אבי דיכטר: עפר, המתנו שתגיע.
אבי דיכטר: אם אתה רוצה להתייחס עכשיו לנושא הפיצול בלבד, בבקשה.
אבי דיכטר: לאחר מכן נשמע עוד הערות ונעלה את זה להצבעה.
עפר שלח: הנושא, בלי קשר לעמדה עקרונית בעד או נגד, חודשיים או ארבעה או כל דבר אחר.
עפר שלח: אנחנו מדברים על חוק אחד שאין לו שום קשר לחוק ההתייעלות הכלכלית, חוק ההסדרים במשק.
עפר שלח: שום קשר.
עפר שלח: הוא אמור להיכנס לתוקף באופן אקטיבי מיוני 2020.
עפר שלח: זה לא רק מעבר לאופק התקציב, זה מעבר לאופק התכנית הרב שנתית של הצבא שקיימת היום.
עפר שלח: האפקט שלו יהיה ב-2023.
עפר שלח: לפעמים יש לי תחושה שזה מעבר לאופק שלי אבל בוודאי אין לזה שום קשר.
ענת ברקו: תהיה אופטימי.
עפר שלח: אני אופטימי.
עפר שלח: זה כשאני אופטימי.
עפר שלח: יותר מזה.
עפר שלח: הממשלה שמחוקקת את החוק הזה, הקבינט שהעביר אותו בעצמו הודיע שהוא יתכנס ב-2019 כדי לדון אם זה בכלל נכנס לתוקף.
עפר שלח: מבקשים מאתנו לא רק לדון על חוק של כנראה כמו שאיל אמר, אלא על חוק שהוא מותלה על ידי הממשלה עצמה שמחוקקת אותו וזה בנושא שהוא נושא כבד ומשמעותי.
עפר שלח: העלינו כאן כל מיני סוגיות שנוגעות לעבודת מטה והצבא אפילו לא ידע להגיד, וזה בסדר גמור ואין לי טענה, אם הדבר הזה כולל מעבר לארבעה מחזורי גיוס בשנה או לשלושה מחזורי גיוס בשנה.
עפר שלח: לדון בדבר הזה במסגרת חוק ההסדרים תחת האילוץ שכל המטרה היא להגיד שאנחנו עומדים באיזשהו סיכום שעשינו, שאין לסיכום הזה – וגם אנשי הצבא וגם האוצר יודעים את זה – קשר.
עפר שלח: אגב, החוק הזה הוא בכלל מעבר לסיכום התקציבי.
עפר שלח: האפקט שלו הוא לא נוגע בכלל.
עפר שלח: אין בעיה לקיים את הסיכום התקציבי, אין בעיה לקיים את הדברים החשובים שנוגעים ושגם הובאו לנו לחקיקה וכדי לעשות את זה, זה פשוט לא ראוי לא לכנסת ולא לוועדת חוץ וביטחון.
<עופר מרגלית: הצגנו את זה בדיונים המעמיקים שהיו כאן.
<עופר מרגלית: היו כאן שלושה דיונים מעמיקים והצגנו את כל התועלות הכלכליות המובהקות שהמהלך הזה עושה.
<עופר מרגלית: את מספרי המתגייסים גם הצגנו וכמות פוטנציאל הגיוס בשנים האמורות יהיה יותר גבוה אפילו מאשר היום.
<עופר מרגלית: לכן הצבא חתם על הסיכום, מתוך ביטחון ומתוך כך שהוא בטוח בעצמו שהמהלך הזה לא פוגע בביטחון המדינה.
<עופר מרגלית: כבר ציינו בעבר ואני מציין שוב שכדי שהצבא יתכנס ויתחיל להיערך בצורה טובה, אנחנו לא רוצים לקבוע את זה לשנה הבאה, לקצר, ולכן נקבע במשא ומתן יעד ארוך לעוד חמש שנים שהצבא ייערך כמו שצריך והכול יהיה מוכן לקראת המהלך הזה שיעבור בצורה הכי חלקה.