GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
עידו בן יצחק: נציג השר לביטחון הפנים מקרב עובדי משרדו.
עידו בן יצחק: נציג שר המשפטים מקרב עובדי משרדו.
עידו בן יצחק: המפקח הכללי על כוח אדם כמשמעותו בחוק שירות עבודה בשעת חירום.
עידו בן יצחק: שני נציגי ציבור.
עידו בן יצחק: הודעה על הרכב הוועדה ומענה תפורסם ברשומות.
אבי דיכטר: אין לנו שום קביעה מהו רף תחתון של כל אחד מהנציגים, האם הוא יכול להיות עובד משרד הביטחון שהוא יהיה יושב ראש, הוא לא צריך להיות מינימום משהו?
אבי דיכטר: נציג מפקד פיקוד העורף.
אבי דיכטר: אני מכיר בהרבה מאוד מקומות שקובעים רף תחתון, לא פחות מ-.
אבי דיכטר: נראה לי שכאן עברנו על זה מהר מדי.
אבי דיכטר: אני לא יודע מה עמד לנגד עיניכם, אבל אני שואל.
אבי דיכטר: בסופו של דבר יושב ראש הוועדה יכול להיות כל אחד.
ישי יודקביץ: זה ברמה של ראש חטיבה ומעלה.
אבי דיכטר: אז נכתוב ראש חטיבה ומעלה במשרד הביטחון.
ענת ברקו: למה אתה רוצה להגדיר את זה?
אבי דיכטר: מפני שאני רוצה רף תחתון.
ישי יודקביץ: אם אני לא טועה, מירי, באחת מחקיקות אפ"י לפני שנה-שנתיים כתבנו ראש חטיבה ומעלה.
אבי דיכטר: נכון מאוד.
אבי דיכטר: אני מציע לקבוע את זה.
אבי דיכטר: לא יכולים להשאיר את זה כך.
אבי דיכטר: בסופו של דבר בדין ובצדק יכול לבוא שר ביטחון ולומר שהבחור הזה הוא מוכשר יותר מראש חטיבה.
ישי יודקביץ: כרגע מי שעוסק בזה, זה סגן בכיר לראש אגף ניהול ההון האנושי.
ישי יודקביץ: ראש חטיבה.
ישי יודקביץ: אלה האנשים שעוסקים בזה.
אבי דיכטר: ראש חטיבה לפחות.
אבי דיכטר: לא יודע איך כותבים בחוק "לפחות".
אבי דיכטר: מה זה נציג?
אבי דיכטר: דרגה.
ענת ברקו: אלוף משנה ומעלה.
אבי דיכטר: אלוף משנה ומעלה.
יואל הדר: נציג בכיר.
אבי דיכטר: מה זה בכיר?
ענף אסיף גיל: איך אנחנו יודעים אם זה מדרג מינהלי או מדרג משפטי.
ענף אסיף גיל: תסמכו על השר שממנה נציג.
אבי דיכטר: אני אומר עוד פעם, אנחנו סומכים אבל לא בוטחים.
אבי דיכטר: אנחנו רוצים לוודא.
אבי דיכטר: אני אומר עניינית.
אבי דיכטר: בסוף זה לשון חוק ומי כמוך יודע שבלשון חוק באמת ובתמים יבוא שר ויאמר שהוא רוצה לשים אותו או אותה כי הם תותחי על.
אבי דיכטר: אבל יש גם דימוי ציבורי.
אבי דיכטר: הוועדה המייעצת בראשה עומד רב סמל אבי דיכטר, זה נשמע לך רציני?
ישי יודקביץ: אם תכתבו עובד בכיר לפחות במשרד הביטחון, אצלנו אלה ראשי חטיבה ומעלה.
יואל הדר: הסגל הבכיר של שירות המדינה יודע להגדיר מה זה בכיר.
איל בן ראובן: לדעתי עובד בכיר זה מספק.
אבי דיכטר: אני לא יודע, אני שואל.
אבי דיכטר: אני רוצה להבין מה זה עובד בכיר.
אבי דיכטר: אני רוצה לדעת, עובד בכיר, ממה ומעלה.
אבי דיכטר: אם אני אדע מה זה ממה ומעלה, אני מוכן לחיות עם זה.
ענף אסיף גיל: אין לזה הגדרה.
יואל הדר: בשירות המדינה אין הגדרה.
ענף אסיף גיל: סגל בכיר.
מירי פרנקל-שור: עובד בכיר זה לא סגל בכיר.
אבי דיכטר: משרד הביטחון – ראש חטיבה ומעלה.
אבי דיכטר: פיקוד העורף – אלוף משנה ומעלה.
אבי דיכטר: מה זה נציג בכיר?
אבי דיכטר: תכף נקבל תשובה.
אבי דיכטר: מה זה משרד המשפטים?
ענף אסיף גיל: למה אנחנו כאן?
ענף אסיף גיל: מה הרקע לזה שיושב נציג של משרד המשפטים?
ענף אסיף גיל: אז אני אדע אולי לכוון.
מירי פרנקל-שור: הסברנו את זה לדרור.
מירי פרנקל-שור: אנחנו סברנו שכאשר מרחיבים את הוועדה המייעצת, כאשר אנחנו כבר עוברים להענקת תעודות הערכה לציבור אזרחים הרבה יותר רחב באופן עקרוני מכפי שהוא היה, נכון שתהיה שם עין משפטית.
ענף אסיף גיל: אולי צריך להיות נציג היועץ המשפטי.
ענף אסיף גיל: אבל אז בלי בכיר, כי בכיר הוא רק היועץ.
מירי פרנקל-שור: בוועדה, בסופו של דבר רק אנשי ביטחון.
מירי פרנקל-שור: צריך לראות שיש עין נוספת.
ענת ברקו: יש בוועדה שבעה אנשים וזה המון.
ענת ברקו: עד שהם יתכנסו ייקח זמן.
קריאה: נציגי ציבור, בכל זאת העיניים שלהם שוזפות בוועדה.
יואל הדר: קבעתם את אישור ועדת החוץ והביטחון, כך שלא צריך כאן את נציגי הציבור.
ענת ברקו: שבעה אנשים, זה המון.
מירי פרנקל-שור: הרי עובדים גם לגבי האזרחים ולא רק על מערכת הביטחון.
מירי פרנקל-שור: לכן חשבנו שיהיה נציג ציבור.
יואל הדר: אבל עכשיו החזרתם את אישור הוועדה.
אבי דיכטר: המפקח על כוח האדם כמשמעותו.
הילה קפלן רענן: אנחנו מבקשים שזה יהיה או נציגו, במידה והוא עצמו לא יוכל להגיע.
אבי דיכטר: מה זה המפקח הכללי על כוח אדם?
הילה קפלן רענן: תפקיד סטטוטורי, לפי חוק שירות עבודה בשעת חירום.
הילה קפלן רענן: הוא מי שמגייס את העובדים.
אבי דיכטר: או סגנו.
הילה קפלן רענן: יש לו כמה סגנים.
הילה קפלן רענן: חבל שהוועדה לא תתכנס כי הוא לא יכול להגיע.
הילה קפלן רענן: סגנו, זה בסדר.
ישי יודקביץ: התקנות בסוף יגיעו אליכם, לוועדה.
ישי יודקביץ: אולי תנו לנו איזה מרחב תמרון.
מירי פרנקל-שור: יש לכם מרחב תמרון.
אבי דיכטר: אין לנו בעיה עם מרחב תמרון.
אבי דיכטר: אני רוצה לוודא שאנחנו מיושרים.
אבי דיכטר: אנחנו אומרים ראש חטיבה ומעלה במשרד הביטחון והוא יהיה היושב ראש.
אבי דיכטר: זה בוודאי מחייב בכירות.
אבי דיכטר: אלוף משנה כנציג מפקד פיקוד העורף.
אבי דיכטר: נציג בכיר של השר לביטחון הפנים.
אבי דיכטר: נציג היועץ המשפטי לממשלה.
אבי דיכטר: המפקח הכללי ובהיעדרו סגנו.
אבי דיכטר: זאת אומרת, זה לא או זה או זה.
אבי דיכטר: הוא אולי הפונקציונר הכי משמעותי לנושא לשמו נעשתה ההרחבה הזאת.
הילה קפלן רענן: אין בעיה.
אבי דיכטר: ושני נציגי ציבור.
ענת ברקו: מי ממנה אותם?
ישי יודקביץ: שר הביטחון.
ישי יודקביץ: יש לנו נוהל גם לזה.
אבי דיכטר: ענת, לשאלה שלך, טוב שיהיה מישהו שבא מהתחום המשפטי או לפחות מייצג את התחום המשפטי כי כמו שאת יכולה לתאר, רובם יהיו כאן אנשי ביטחון, שני נציגי ציבור ככל הנראה יהיו יוצאי מערכת הביטחון, וצריך שיהיה גם מתמטיקאי אחד.
אריאל סיזל: היושב ראש, למען הדיוק, זה צריך להיות לא נציג בכיר של השר לביטחון הפנים אלא נציג השר לביטחון הפנים מקרב עובדי משרדו הבכירים.
מירי פרנקל-שור: מבין עובדי משרדו.
מירי פרנקל-שור: אנחנו נקפיד על זה.
דרור גרנות: אולי במקום נציג היועץ המשפטי, כי השאלה המשפטית בעיני היא לא הדגש שם.
דרור גרנות: הדגש שם הוא על התפקוד ועל הפעילות בזמן המערכה.
מירי פרנקל-שור: זה לא רק זה.
מירי פרנקל-שור: זה גם נושא של שוויון והסתכלות.
מירי פרנקל-שור: עין משפטית.
דרור גרנות: אני חשבתי שהגורם המקצועי, דיברו על ועדת כשר, דיברו על נציג משרד הפנים כי - - -
מירי פרנקל-שור: אנחנו לא נכניס את ועדת כשר.
מירי פרנקל-שור: אנחנו נישאר עם נציג היועץ המשפטי לממשלה.
מירי פרנקל-שור: נשלח אליכם.
מירי פרנקל-שור: אי אפשר לבוא ולפתוח נושאים כאן בוועדה.
מירי כהן: שאלה.
מירי כהן: שני נציגי ציבור, אני מבינה שהם יהיו יוצאי מערכת הביטחון.
ישי יודקביץ: לא בהכרח.
ישי יודקביץ: שר הביטחון יקבע.
עידו בן יצחק: הוועדה תקבע את סדרי עבודתה ככל שלא נקבעו בחוק זה או לפיו.
עידו בן יצחק: זכאי שנפטר אדם שזכאי לאות מערכה או לתעודת מערכה לפי חוק זה ונפטר לפני הענקתם, יימסרו האות או התעודה לשאר בשרו הקרוב ביותר, לפי הסדר הזה: בן זוגו.
עידו בן יצחק: בניו ובנותיו.
עידו בן יצחק: הוריו.
עידו בן יצחק: אחיו ואחיותיו.
עידו בן יצחק: אחיהם ואחיותיהם של הוריו.
עידו בן יצחק: את סעיף (6) מחקנו.
עידו בן יצחק: אין קשר בין האותות והתעודות לפי החוק הזה לבין התגמולים הניתנים לנפגעי פעולות איבה.
עידו בן יצחק: את סעיף 7 כללנו כבר בתוך סעיף 2(א) והוא מתייחס לתחולת הוראות לגבי אותות.
עידו בן יצחק: תיקון חוק העיטורים בצבא הגנה לישראל בחוק העיטורים בצבא הגנה לישראל, התש"ל-1970 – בסעיף 7 - בסעיף קטן (א), במקום הרישה עד המלים "שירות הביטחון הממלכתיים" יבוא "אותות לציון השתתפותו של חייל".
עידו בן יצחק: אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: "(ג1) קבע שר הביטחון אות מערכה לפי סעיף זה, יעניק ראש הממשלה או מי שהסמיך לכך אותות מערכה לעובדי יחידות הסמך של משרד ראש הממשלה שעיקר פעילותן בתחום ביטחון המדינה ותושביה, לפי תנאים שקבע, באישור הממשלה".
עידו בן יצחק: מה שעשינו כאן, דיברנו על כך גם בדיון הקודם.
עידו בן יצחק: היום סעיף 7 מדבר על חיילים, שוטרים, סוהרים, עובדי שב"כ, עובדי שירותים ממלכתיים, כך זה מוגדר שם, והכול תחת שר הביטחון.
עידו בן יצחק: אנחנו בעצם מעבירים בסעיף הזה, מה שכבר בולט לעין, את עובדי השירותים שכפופים לראש הממשלה לסמכות של ראש הממשלה.
עידו בן יצחק: תכף נראה את השוטרים והסוהרים, העברנו לסמכות של השר לביטחון פנים.
עידו בן יצחק: התהליך מתחיל בחיילים.
עידו בן יצחק: שר הביטחון מחליט להעניק אות מערכה לחיילים.
עידו בן יצחק: מהרגע שהוא מחליט את זה והוא כמובן מגיע לאישור הממשלה, כל שר, לגבי הגופים הביטחוניים שבתחום סמכותו, הוא זה שמחליט מה התנאים להענקה בגופים שלו והוא זה שמעניק לגופים שכפופים.
עידו בן יצחק: זה מה שאומר הסעיף הזה.
עידו בן יצחק: לא רק הנציגים מטעם משרד ראש הממשלה לשלוחותיו, אבל הם עדכנו אותנו שמקובל עליהם ההסדר הזה, גם הגופים וגם המשרד עצמו.
אריאל סיזל: מתי השרים יהיו רשאים להתחיל את התהליך?
אריאל סיזל: אחרי שיותקנו התקנות?
עידו בן יצחק: אם קבע שר הביטחון אות מערכה, זה אחרי שהוא כבר עבר את אישור הממשלה.
אריאל סיזל: אישור ממשלה ותקנות.
עידו בן יצחק: סעיף 7א – בטל.
עידו בן יצחק: זה הסעיף הקיים לגבי אזרחים שכל החוק הזה מחליף אותו.
עידו בן יצחק: תיקון חוק העיטורים במשטרת ישראל ובשירות בתי הסוהר בחוק העיטורים במשטרת ישראל ובשירות בתי הסוהר, התשל"ב-1972, אחרי סעיף 11 יבוא: "11א.
עידו בן יצחק: אות מערכה קבע שר הביטחון אות מערכה לפי סעיף 7 לחוק העיטורים בצבא הגנה לישראל, התש"ל-1970, יעניק השר לביטחון הפנים או מי שהוא הסמיך לכך אות מערכה לשוטר או מתנדב במשטרת ישראל או לאדם המועסק על ידה לפי תנאים שקבע השר לביטחון הפנים, באישור הממשלה".
עידו בן יצחק: זה הסעיף בו אנחנו מעבירים את הסמכות לשר לביטחון פנים.
עידו בן יצחק: זה חל גם על שוטרים, גם על סוהרים ולמרות שלא כתוב כאן, גם על כבאים, מאחר שחוק הכבאות מחיל את הסעיף הזה על כבאים.
רון קולקה: יש הערה בעניין הזה.
רון קולקה: אני מהמחלקה המשפטית בנציבות כבאות והצלה.
רון קולקה: אנחנו שמחים להרחבה הזאת של אדם המועסק על ידה, אבל כמו שאריאל אמר, סעיף 16 לחוק כבאות והצלה שלנו, מפנה לחוק העיטורים של המשטרה ומתייחס רק להגדרה של שוטר.
רון קולקה: לכן, על מנת שזה יכלול את כלל עובדי הרשות, אנחנו מבקשים לערוך תיקון עקיף לחוק שלנו כך שבמקום המילה "כבאי" יבוא "עובד הרשות" ובמקום "כבאים" יבוא "עובדי הרשות".
רון קולקה: זאת בעצם המשמעות של אדם המועסק על ידה.
רון קולקה: לא כל העובדים אצלנו הם כבאים.
רון קולקה: כבאי מוגדר בחוק אצלנו רק מי שעבר קורס כבאים.
ישי יודקביץ: מפקד כבאי, הוא כבאי כהגדרתו בחוק.
מירי פרנקל-שור: אני רוצה להתייחס לנושא העקרוני, לאדם המועסק על ידה.
מירי פרנקל-שור: אני מבקשת להפנות לסעיף 3, לסעיף הוועדה המייעצת, שממליצה לשר הביטחון.
מירי פרנקל-שור: הוועדה שממליצה לשר הביטחון ממליצה לגבי עובדים בשירות צבא הגנה לישראל, ממליצה להעניק לו עיטור.
מירי פרנקל-שור: זאת אומרת, השר לא מעניק עיטור באופן אוטומטי אלא הם עוברים את המסננת של הוועדה המייעצת ובהמלצת הוועדה המייעצת יעניק השר עיטור.
מירי פרנקל-שור: עכשיו גם הנושא הזה יבוא לאישור ועדת החוץ והביטחון.
מירי פרנקל-שור: לכן אני מבקשת, על מנת להשוות את שני הדברים, למחוק מסעיף 11(א) את אדם המועסק על ידה.
מירי פרנקל-שור: מה שיהיה, אנחנו לא אומרים לא מגיע אבל יהיה ברור שמגיע לשוטרים, למתנדבים במשטרת ישראל, לשב"ס, לכבאים וכל אדם אחר שמועסק בדרך זו או אחרת, יעבור את הסינון של הוועדה המייעצת, יגיע לאישור ועדת החוץ והביטחון.
מירי פרנקל-שור: כך אנחנו משווים בין הכבאות למשטרה ולצה"ל.
מירי פרנקל-שור: לכן אני מבקשת להשמיט את המלים "לאדם המועסק על ידה".
ישי יודקביץ: זאת אומרת, מפקחי בטיחות דליקות יעברו דרך הוועדה המייעצת.
מירי פרנקל-שור: דרך הוועדה המייעצת.
רון קולקה: מדוע?
רון קולקה: במה זה שונה מעובדי יחידת הסמך של משרד ראש הממשלה?
רון קולקה: כולם עובדי הרשות.
רון קולקה: לא כולם עושים קורס כבאים.
רון קולקה: יש לנו עובדי חומרים מסוכנים, שזאת סוגיה יותר נרחבת.
רון קולקה: יש לנו את הטייסים של מערכת הכיבוי.
רון קולקה: כמו שכל עובדי שירות בתי הסוהר ומשטרה, כל העובדים, ללא יוצא מן הכלל - - -
מירי פרנקל-שור: אז עובד הרשות.
מירי פרנקל-שור: לא מועסק על ידי הרשות אלא עובד הרשות.
מירי פרנקל-שור: יש הבדל בין עובד הרשות לבין מי שמועסק על ידה.
רון קולקה: אני לא מכיר את ההבדל בין מועסק לעובד.
מירי פרנקל-שור: גם אזרחים עובדי צה"ל, תסתכל בסעיף 3, גם עובדים בשירות צבא הגנה לישראל, עוברים את המסננת את הוועדה המייעצת.
מירי פרנקל-שור: אומר החוק שיש כאן שיש כאן תשתית שמעניקה את זה למערכת הביטחון על שלוחותיה.
מירי פרנקל-שור: עד היום לא קיבלו באופן אוטומטי.
מירי פרנקל-שור: זאת אומרת, השרשרת האוטומטית מתחילה להתבטל.
רון קולקה: כמו שאמר יושב ראש הוועדה, במלחמות, גם האחרונה וגם הבאות עלינו, איך שלא תסתכלי עליהן, כוללות באופן ישיר וברור את עובדי הרשות לכבאות והצלה.
מירי פרנקל-שור: אז נאמר עובדים.
רון קולקה: אני לא רואה הבדל בין עובדים לבין מועסקים.
אבי דיכטר: יש הבדל.
אבי דיכטר: עובד הוא סטטוס אחד ומועסק הוא משהו אחר.
אבי דיכטר: מועסק על ידי צה"ל יכול להיות קבלן ביצוע שעושה את הטשטוש.
אבי דיכטר: אתה הרי מכיר את זה.
רון קולקה: מכיר היטב.
אבי דיכטר: עובד אזרח צה"ל, זה סטטוס אחר.
רון קולקה: מסכים לחלוטין.
רון קולקה: עובד הרשות.
רון קולקה: אני מתכוון לעובדים.
מירי פרנקל-שור: גם עובדים בשירות צבא הגנה לישראל, עוברים את הוועדה המייעצת.
מירי פרנקל-שור: אני לא רואה מקום להבחין בין עובדי צה"ל שגם הם עובדים בצה"ל לבין עובדי אחרים בכל מקום אחר.
יואל הדר: זה סטטוס אחר.
מירי פרנקל-שור: מקסימום בכבאות אנחנו ניתן למי שעובד ברשות הכבאות.
יואל הדר: יש לנו עוד בעיה לגבי המשטרה.
יואל הדר: יש את עובדי הבינוי.
יואל הדר: נתקלנו בבעיה ולא סתם אנחנו מעלים את זה.
יואל הדר: הם עכשיו ביקשו לקבל במסגרת מלחמת לבנון.
מירי פרנקל-שור: עד היום כאשר העובדים האלה קיבלו, הם לא קיבלו באופן אוטומטי.
מירי פרנקל-שור: הם עברו את הוועדה המייעצת והגיעו לאישור ועדת החוץ והביטחון.
מירי פרנקל-שור: אנחנו לא משנים שום דבר.
מירי פרנקל-שור: מה שאתם מבקשים לעגן כאן בחקיקה, לעגן את האוטומטיות של ההענקה.
יואל הדר: מי שעובד בכביש - - -
מירי פרנקל-שור: אנחנו לא משנים.
מירי פרנקל-שור: ברגע שאתה קובע שעובדים עוברים דרך הוועדה המייעצת, אנחנו מקבעים את המצב הקיים.
מירי פרנקל-שור: מה שהיה בחוק העיטורים הצה"לי עובר לכאן.
מירי פרנקל-שור: משמע, היו דברים שהם צריכים לעבור את הוועדה המייעצת.
אבי דיכטר: מה שאת אומרת, האנשים בקבוצות המפורטים להלן על ידי השר, בסעיף 3.
אבי דיכטר: נצטרך להוסיף קטגוריה (ד)?
מירי פרנקל-שור: יכול להיות שכן.
אבי דיכטר: עובדי המשרד לביטחון הפנים?
יואל הדר: אני חושב שצריכה להיות הבחנה בין נותני השירותים כפי שדיברו כאן לבין אלה שהם לא נותני שירותים אלא עובדים באותו גוף.
יואל הדר: כמו בכבאות, כולם עובדים שם.
יואל הדר: לא לגבי נותני השירות.
יואל הדר: למרות שהטייסים לכאורה הם נותני שירות, אז הם יצטרכו לעבור דרך המסננת של הוועדה כדי לא לעשות הפרדה בין אלה שנותנים אוכל לבין אלה שנותנים שירות מהאוויר.
מירי פרנקל-שור: לו לא הייתה באה לעולם הוועדה, הצעת החוק של חבר הכנסת איל בן ראובן, מה היה מצבם?
מירי פרנקל-שור: אתה מעתיק את אזרחי עובדי צה"ל.
מירי פרנקל-שור: צריך להיות כאן קו מנחה.
יואל הדר: יש שדרוג.
מירי פרנקל-שור: כשאתה משדרג, השאלה אם אתה לא מביא ל - - -
יואל הדר: לא.
יואל הדר: כאן הקטגוריה היא מאוד חדה.
אבי דיכטר: אני רוצה להיות עקבי עם כלל הגופים באותו הסגנון.
אבי דיכטר: העובדה שבסעיף 3(א)(3), יש לנו (א), (ב), (ג).
אבי דיכטר: כל מי שאינם נמנים על אחת הקבוצות, רכזי ביטחון שוטף צבאיים, עובדים בשירות צבא הגנה לישראל ומה שמתבקש זה שיהיה סעיף נפרד שעוסק במקרה הפרטי של המשרד לביטחון פנים.
אבי דיכטר: אז אתה כולל גם את אנשי המשטרה, גם את אנשי הצבא, גם אנשי המשרד לביטחון פנים שהם עובדי כבאות והצלה.
אבי דיכטר: אתה כולל את עובדי המשרד לביטחון הפנים שאלה הם עובדי הבינוי אם אתה רוצה.
אבי דיכטר: הם באים לוועדה המייעצת.
אבי דיכטר: זה לא שהם לא מקבלים אלא אתה רק אומר שאתה שם אותם על אותו קו עם כלל העובדים, עובדי צה"ל, עובדי צה"ל שהם לא בהגדרה עובדי צה"ל אלא רכזי ביטחון.
ישי יודקביץ: מועסקים על ידי עובדי שירותים.
יואל הדר: יש הבדל.
יואל הדר: עובדי הבינוי דווקא יותר דומים לעובדי צה"ל מבחינה מסוימת.
יואל הדר: אבל לגבי הכבאות זה שונה כי כולם עובדי מדינה לצורך העניין.
יואל הדר: במשטרה יש סטטוס של שוטר ויש סטטוס של עובד בינוי, אבל אצל הכבאות כולם עובדי מדינה.
יואל הדר: לכן אצל הכבאות ודאי צריך לעשות את ההבחנה הזאת.
יואל הדר: לגבי אחרים, זה עניין של איך שתקבלו את זה אבל לגבי הכבאות אין לי ספק.
יואל הדר: אתה יוצר את ההבחנה שהיא לא במקום לגבי הכבאות כי כולם עובדי מדינה.
אריאל סיזל: אני גם רוצה להוסיף על הדברים.
אריאל סיזל: אני חושב שהבעיה היא שאם המנגנון הוא הוועדה המייעצת, אנחנו מדברים על ועדה מייעצת שמייעצת לשר הביטחון.
אריאל סיזל: כאן אנחנו מדברים על עובדים של הגופים שלנו.
אריאל סיזל: בעולם אידיאלי אולי היה ראוי להקים גם ועדה מייעצת לשר לביטחון פנים אבל זה לא נעשה ולכן אנחנו כן מבקשים.
קריאה: אתם חברים בוועדה.
אריאל סיזל: אנחנו חברים בוועדה אבל בסופו של דבר זו ועדה שלשר הביטחון יש הרבה יותר שליטה על הוועדה מאשר לשר לביטחון פנים והיא מייעצת לשר הביטחון ולא לשר לביטחון פנים.
אבי דיכטר: כן, אבל בסוף זה מגיע לאישור ועדת החוץ והביטחון.
אבי דיכטר: זה לא משנה אם אלה עובדי כבאות והצלה או עובדי המשרד לביטחון פנים.
אבי דיכטר: אני לא רואה שום הבדל כשאתה אומר עובדי המשרד לביטחון הפנים, שזה כולל את העובדים בכבאות והצלה, במשטרת ישראל או בגופים נוספים, ודאי עובדי צה"ל.
מירי פרנקל-שור: מה קרה בצוק איתן בכבאות?
מירי פרנקל-שור: מי קיבל בכבאות?
רון קולקה: כל עובדי הרשות.
מירי פרנקל-שור: כבאים ואחרים?
רון קולקה: ההפרדה הזאת של כבאים, מקורה בחוק.
רון קולקה: לא הייתי בתקופת חקיקת החוק ולכן אני לא רוצה להיכנס לזה.
רון קולקה: בחוק הרשות לכבאות והצלה כבאי מוגדר בחוק.
רון קולקה: הוא חייב לעבור קורס כבאים.
רון קולקה: יש הרבה מאוד עובדים ברשות שלא עברו קורס כבאים.
יואל הדר: לגבי הכבאות, אני לא חושב שיש מקום להבחנה.
יואל הדר: הכבאות, אלה כולם.
יואל הדר: כל עובדי הכבאות ואין מקום להבחנה.
יואל הדר: לגבי האחרים, אני עוד מבין את ההבחנה.
אבי דיכטר: המשמעות היא עובדי רשות הכבאות.
מירי פרנקל-שור: עובדי רשות הכבאות.
מירי פרנקל-שור: אנחנו משמיטים את לאדם המועסק על ידה.
רון קולקה: אני מבקש לעשות את התיקון העקיף.
מירי פרנקל-שור: בהסדר.
מירי פרנקל-שור: נשב אחר כך.
עידו בן יצחק: חייבים לומר שיש עוד משמעות לתיקון העקיף שהוא מבקש.
עידו בן יצחק: אתה מבקש לתקן את הסעיף בחוק הכבאות שמחיל את חוק העיטורים המשטרתי על כבאות.
רון קולקה: גם כך הוא מחיל.
עידו בן יצחק: התחולה הזאת, כפי שהיא מנוסחת כיום, עוד לפני שנגענו בתיקון, היא היום מדברת גם על עיטור המופת, כל העיטורים מהסוג הזה.
עידו בן יצחק: כלומר, התיקון הזה יאפשר לתת גם עיטורי גבורה.
קריאה: ליועץ המשפטי.
יואל הדר: אם הוא עשה מעשה גבורה.
עידו בן יצחק: צריך להבין שזאת המשמעות.
מירי פרנקל-שור: הכוונה היא שתעודת ההוקרה תינתן לעובדי רשות הכבאות אבל מבלי להחיל את כל ההסדרים.
יואל הדר: לא, לא תעודה אלא אות.
מירי פרנקל-שור: סליחה.
מירי פרנקל-שור: אות.
מירי פרנקל-שור: מבלי להחיל את כל הוראות חוק העיטורים וכולי וכולי.
מירי פרנקל-שור: זה מקובל עליך?
מירי פרנקל-שור: זאת המשמעות.
מירי פרנקל-שור: אנחנו נמצא דרך לומר את זה.
יואל הדר: שוטרי משטרת ישראל לא מקבלים אוטומטית וצריך להוסיף אותם.
יואל הדר: שוטרי משטרת ישראל ושירות בתי הסוהר.
יואל הדר: לא שהיום יש, אבל אנחנו לא רוצים לפתוח את החוק כל פעם.
מירי פרנקל-שור: זה כבר מקבע את זה שיש אזרחים עובדי המשטרה.
יואל הדר: יש אזרחים עובדי משטרה.
עידו בן יצחק: אתה אומר שגם הם יקבלו?
עידו בן יצחק: כל האזרחים?
מירי פרנקל-שור: מי אלה עובדי משטרת ישראל?
יואל הדר: הבינוי.
יואל הדר: עובדי יחידות הבינוי.
מירי פרנקל-שור: הבינוי במערכת הביטחון כן מקבלים?
אבי דיכטר: הם אזרחים עובדי צה"ל.
מירי פרנקל-שור: הם צריכים לעבור את הוועדה המייעצת?
אבי דיכטר: עידו, בבקשה לסיים את ההקראה.
עידו בן יצחק: ביצוע ותקנות השר ממונה על ביצועו של חוק זה והוא רשאי להתקין תקנות בכל הנוגע לביצועו.
מאיר אסרף: אנחנו ביקשנו לגבי אזרחים עובדי צה"ל שחל עליהם חוק השיפוט הצבאי, שימשיך להיות דינים כדין לובשי המדים.
מאיר אסרף: אלה לא אזרחים בשירות צבא הגנה לישראל אלא אלה אזרחים עובדי צבא הגנה לישראל.
מירי פרנקל-שור: אנחנו לא משנים את מעמדם.
אבי דיכטר: יש עוד שאלות?
אבי דיכטר: אנחנו רוצים לעבור להצבעה.
אבי דיכטר: אם יש עוד הערה, בבקשה.
אבי דיכטר: נמצאים כאן חברי הכנסת איל בן ראובן וענת ברקו.
אבי דיכטר: אנחנו מצביעים על הצעת חוק הוקרה לאזרחים במערכות ישראל, התשע"ז-2017 בנוסח כפי שהקריא עידו בתום כל התיקונים, ההערות והשלמות שהוכנסו.
אבי דיכטר: מי בעד הצעת החוק לקריאה שנייה ושלישית?
אבי דיכטר: הצעת החוק התקבלה פה אחד.
אבי דיכטר: החוק אושר בוועדה ויעלה לקריאה שנייה ושלישית במליאה.
אבי דיכטר: שלום לכולם, אני מתנצל על האיחור.
אבי דיכטר: אנחנו ברצף של דיונים, אבל אני סומך על הציבור שידע לכלכל את צעדיו בתבונה ובזריזות.
אבי דיכטר: אנחנו בדיון על תקנות בנושא דחיית שירות ביטחון לתלמידי ישיבות.
אבי דיכטר: הישיבה היא בלמ"סית, פתוחה.
אבי דיכטר: קחו בחשבון, מי שמתבטא ויש לו פה ושם דברים שהם בעייתיים – זה לא המעמד לומר את זה.
אבי דיכטר: "בעייתיים" מבחינת סיווג ביטחוני, לא מבחינת דברים אחרים.
אבי דיכטר: הפותח הוא משרד הביטחון, בבקשה.
הילה ארליך: שלום לחברי הוועדה.
הילה ארליך: שר הביטחון הניח על שולחן הוועדה, לאישורה, שני סטים של תקנות מכוח חוק שירות ביטחון שעוסקות בנושא גיוס בני ישיבות לצה"ל ופטור או דחיית שירותם בצה"ל.
הילה ארליך: התקנות האלה מחוקקות מכוח תיקון 19 ו-21 לחוק שירות ביטחון, שנעשה גם בכנסת הקודמת וגם בכנסת הנוכחית, ועוסקות ככלל בשני נושאים עיקריים: קובץ תקנות אחד עוסק במעמדו של הפרט אל מול מערכת הביטחון וצה"ל לטובת דחיית שירותו ותנאיו במהלך דחיית שירותו.
הילה ארליך: בהמשך אני ארחיב; סט התקנות השני עוסק באמות מידה להכרה בישיבות, במוסדות, שלטובת לימוד בהם ייתן שר הביטחון, או רשאי לתת הפוקד בשם שר הביטחון, דחיות שירות לפי חוק שירות ביטחון.
הילה ארליך: תקנות הפרט עוסקות בתנאים מוקדמים לעלייה על מסלול דחיית השירות.
הילה ארליך: לא כל אדם בישראל זכאי מלכתחילה לדחיית שירות, רק אם הוא תלמיד תיכון דתי או ישיבה חרדית, קטנה וכו'.
הילה ארליך: התקנות עוסקות גם בפרוצדורות – איך מגישים את הבקשה לדחיית שירות, למי מגישים, מה תאריך ההגשה, מועד ההגשה והוראות פרוצדורליות שונות.
הילה ארליך: בתקנות מוסדר כל נושא החופשות של תלמידים במהלך השנה, שנת הלימוד בישיבות.
הילה ארליך: ”חופשת בין הזמנים", מה שנקרא, וימי חופשה חלופיים.
הילה ארליך: זו תוספת שהוספנו לבקשת האיגודים; יציאות לחוץ-לארץ של תלמידי ישיבה; מוסדרת האפשרות של לימוד בשני כוללים במקביל עבור אברכים נשואים; מוסדר כל נושא מעבר בין ישיבות ומעבר בין מסלולים, ממסלול שילוב למסלול ישיבה גבוהה, ממסלול ישיבה חרדית למסלול שילוב וכו'; מוסדר כמובן המצב שכשבוטלה הכרה בישיבה כיצד נשמר מעמדו של התלמיד בישיבה.
הילה ארליך: אלה תקנות הפרט.
הילה ארליך: תקנות ההכרה במוסדות עוסקות בתנאים להכללה של מוסד, של ישיבה ברשימה של הישיבות המוכרות, ששר הביטחון מאפשר דחיית שירות בהן.
הילה ארליך: הן כוללות גם פרוצדורות של אופן הגשת הבקשה, בחינת הבקשה על-ידי שר הביטחון וכו'; הן עוסקות במספר המזערי של התלמידים שיש צורך שילמדו בישיבה כדי שהיא תוכר כישיבה; עוסקות בהצהרות שונות שנדרש ראש הישיבה לתת עבור תלמידיו ובהצהרות שונות שנועדו לוודא שלראש הישיבה אין לו אישומים פליליים מאוד חמורים ששוללים את האפשרות להכיר בישיבה; יש כללים לגבי סיום פעילותה של ישיבה, הסרה של ישיבה מרשימת הישיבות על-ידי שר הביטחון; שיעור מקרב תלמידי הישיבה שאם הם לא מתייצבים לבדיקות רפואיות ולדחיות גיוס, הישיבה מאבדת את הכרתה.
הילה ארליך: כל אלה מוסדרים בתקנות שהונחו, כאמור, על שולחן הוועדה.
הילה ארליך: חשוב לי לציין שהתקנות האלה הונחו לאחר שיח ודיונים ארוכים מאוד ומתמשכים עם כלל האיגודים שמייצגים את כל סוגי הישיבות שהחוק עוסק בהן, הן איגוד ישיבות ציוניות גבוהות, הן איגוד ישיבות ההסדר, והן איגוד הישיבות הגבוהות מטעם החרדים.
יואב בן צור: כולם הביעו את הסכמתם לתקנות?
הילה ארליך: אני חושבת שניתן להגיד שכולם הביעו את הסכמתם לתקנות.
קריאה: אני מציע שתדברו בשמכם.
הילה ארליך: נדבר בשמנו ולא בשם אף אחד אחר.
הילה ארליך: אני חושבת שעל השיח אין מחלוקת.
הילה ארליך: השיח נעשה, והוא נעשה באריכות רבה, לא אגזים אם אגיד בעשרות דיונים שנעשו בכלל הנושא הזה, תוך שמיעת טענות, בקשות, מטעם האיגודים וניסיון להשיב ולתת מענה הולם וראוי בתקנות לרוב רובן של הערות האיגודים.
הילה ארליך: אני חושבת שחשוב מאוד לומר את הדברים האלה כשאנחנו מניחים תקנות מהסוג הזה על שולחן הוועדה.
הילה ארליך: כמובן שבשיח נטלו חלק גם אנשי צה"ל ואנשי מערכת הביטחון בכלל, וגם בצרכיהם – כגוף שמטפל בנושא וגוף שדוחה את השירות – יש להתחשב.
הילה ארליך: אנחנו נשמח לדון בתקנות ולאשר אותן.
אבי דיכטר: אני רוצה לשמוע את תא"ל ערן שני, ראש תומכ"א.
תא"ל ערן שני: לכל אורך הדרך היינו שותפים לתקנות.
תא"ל ערן שני: כמובן שהתקנות האלה מקובלות על הצבא.
תא"ל ערן שני: בתוך האירוע הזה של התקנות התייחסנו בעיקר לתקנות הפרט.
תא"ל ערן שני: היו כמה דברים שהיו על הפרק תוך כדי הדיונים, בעיקר בכל מה שקשור לחופשות ויציאות לחו"ל.
תא"ל ערן שני: הסתכלנו על הסיפור הזה שמצד אחד אנחנו רוצים לייצר שוויון – אי אפשר לייצר שוויון, שוויון זו לא בדיוק המילה, מכיוון שעל-פי חוק זה לא בדיוק מוגדר כך, אבל רצינו לייצר איזושהי סטנדרטיזציה, שמצד אחד אנחנו לא רוצים להיתפס כמי שמתעמר בציבור כזה או אחר, לאפשר לאנשים לחיות את חייהם, ללמוד בישיבה ולטוס לחו"ל כשצריך, ומצד אחר לא ליצור פער גדול מדי בין אלה שקיבלו דיחוי ללמוד בישיבה לבין אלה שמשרתים בצה"ל.
תא"ל ערן שני: לכן התקנות, כפי שמונחות כאן, אנחנו בצבא סבורים שהן מנוסחות באופן כזה שאפשר לצאת איתן לדרך.
תא"ל ערן שני: הצבא צריך תקנות.
תא"ל ערן שני: זה שיש פער גדול כתוצאה מזה שבמשך תקופה ארוכה אין תקנות, זה לא טוב.
תא"ל ערן שני: אנחנו פועלים משיקול דעת, פועלים בשום שכל, אבל לא פועלים מתוקף חוק או תקנות, ולכן אנחנו מבקשים להסדיר את התקנות האלה, כדי לעשות סדר בעניין הזה.
אבי דיכטר: מאה אחוז, תודה רבה.
אבי דיכטר: חברת הכנסת שולי מועלם, בבקשה.
שולי מועלם-רפאלי: אני רוצה להתנצל שב-11:30 צריכה ללכת, אני מנהלת היום את יום זכויות החולה בכנסת.
אבי דיכטר: הרבה בריאות.
שולי מועלם-רפאלי: חשוב לי להגיד שברור לכולנו שאנחנו בתוך תהליך גדול ומשמעותי של הבנה, וחשיבות גדולה שמדינת ישראל מייחסת הן לשירות הצבאי והן ללימוד התורה, ברוך השם, ולשמירה על רצף לימוד התורה במדינת ישראל כעוגן של העולם היהודי כולו.
שולי מועלם-רפאלי: עדיין, בניגוד לדברים שנאמרו כאן, לא הגענו אל סוף השיח.
שולי מועלם-רפאלי: בתקנות שמונחות כאן יש חוסר הסכמות מהותיות בנושאי הליבה שקשורים לעולם התורה, בין המפלגות, האיגודים, לבין משרד הביטחון.
שולי מועלם-רפאלי: בסופו של תהליך קיבלנו את עמדתו של היושב-ראש להתחיל להניע את הדיון הזה, אבל ברור לחלוטין שעם יציאתנו לפגרה מחויבות להתקיים עוד פגישות.
שולי מועלם-רפאלי: ישנם לפחות מספר סעיפים שמבחינתנו לא יכולים להישאר בתקנות כמו שהם.
שולי מועלם-רפאלי: ועדת החוץ והביטחון, כמו חברי הכנסת האחרים, היא לא חותמת גומי לרצונם – לשמחתי או לצערי – לא של שר הביטחון וגם לא של הצבא, למרות שאנחנו לא מתווכחים כמובן לא על הצורך בצמצום הפער וכתיבת תקנות שיאפשרו לצבא לפעול מתוך אותה רגישות ובשום שכל, אבל גם בתוך תקנות, וגם לשר הביטחון להתקין את התקנות שהוא מחויב.
שולי מועלם-רפאלי: עדיין, כיוון שיש חוסר הסכמות מהותיות, כמו שאמרתי, אני מציעה לא לחשוב שאנחנו סיימנו את השיח מחוץ לוועדה, אלא אם כן תתקבל פה החלטה אחרת.