GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרדכי יוגב: בדיון הקודם הבאנו להסכמות והחלטנו שאנחנו מתכנסים למספרים כפי שצה"ל מציב בגלל המצוקה המספרית, ואנחנו גם מתכנסים לכך שחייבת להיות אוריינטציה לצה"ל.
מרדכי יוגב: קרי, הורדנו לוטם וארגונים ששירות לאומי יטפל בהם.
מרדכי יוגב: אבל אמרנו שהמסלול הירוק ייכלל בפנים משום שעל דעת שמאל וימין בוועדה, כך נאמר.
מרדכי יוגב: אני מציע הצעה נוספת מכיוון שאני רואה שהיועצת המשפטית לא מצליחה לעשות זאת.
מרדכי יוגב: אני מציע שנסכים על דעת הצבא שהמספר הוא המספר והאוריינטציה היא לצה"ל ודרך משרד החינוך נפנה גם לירוקים את אותם מספרים ואתכם זה לא צריך לעניין.
מירי פרנקל-שור: יש כאן עניין משפטי ואני אמרתי אותו למשרד הביטחון.
מרדכי יוגב: משרד החינוך היה מוכן לכך.
מירי פרנקל-שור: אבל משרד החינוך, צריך גם להגדיר את סמכותו של משרד החינוך.
מירי פרנקל-שור: השיקול האם להציב חיילים או לא להציב חיילים בגוף מסוים הוא של שר הביטחון.
מירי פרנקל-שור: מה שמחויב שר הביטחון הוא להתייעץ עם שר החינוך.
מירי פרנקל-שור: על מנת לא לקבל את עמדתו של שר החינוך, צריכים להיות נימוקים כבדי משקל אבל הסמכות בסופו של דבר, אין סמכות לשר החינוך להציב חיילים בירוקים.
מירי פרנקל-שור: הסמכות היא של שר הביטחון.
מירי פרנקל-שור: את זה חייבים להבין.
הילה ארליך: ולא בכדי.
שלי יחימוביץ': היועצת המשפטית קבעה בצורה מפורשת שאי אישור הצו עכשיו, אלא אם נחכה כמה ימים, לא מונע מיונים.
שלי יחימוביץ': אתם מחזיקים אותנו בעורף עם איום על המיונים.
שלי יחימוביץ': תעשו את המיונים, תעשו את הקורס.
שלי יחימוביץ': הצו נוגע רק להצבה.
שלי יחימוביץ': היא אומרת את זה מפורשות.
שלי יחימוביץ': הסיטואציה היא שעוצרים מיונים למורות חיילות בכלל.
צחי הנגבי: תקנו אותי אם אני טועה לגבי מה שהבנתי אתמול.
צחי הנגבי: אני רוצה שנדע את המשמעויות של כל החלטה לכאן או לכאן.
צחי הנגבי: אנחנו לא יכולים להכתיב לצבא את צורת העסקת המורות החיילות.
צחי הנגבי: אנחנו יכולים לאשר או לא לאשר אבל אין לנו סמכות לעשות שינויים בצו כל עוד שר הביטחון לא מאמץ את ההחלטה פה אחד של הוועדה כבר מזה זמן.
צחי הנגבי: אין לנו סמכות לעשות שינוי בצו מקורי ולהוסיף אם זה מאה אחוזים או אפס, זה לא משנה, מורות חיילות.
בצלאל סמוטריץ': לא צריך להוסיף.
בצלאל סמוטריץ': להקצות מתוך ה-400.
שלי יחימוביץ': אתם מדברים על גופים ולא על מספרים.
צחי הנגבי: אני רוצה להבין את השורה התחתונה.
צחי הנגבי: בהנחה שמה שמסתמן כאן יהפוך מהנחה לעובדה, שהוועדה לא מאשרת את הצו ואתם לא מקבלים את העצה לגבי מיונים, מה המשמעות המעשית לגבי מורות חיילות בצה"ל מרגע זה ואילך?
מירב בן ארי: למה שלא יקבלו את העצה?
צחי הנגבי: זאת שאלה חשובה אבל כרגע הם לא מקבלים את העצה.
מרב קירשנר: אני אסביר.
מרב קירשנר: זה לא עניין של עצה.
מרב קירשנר: אנחנו משבצים את החיילות הללו כבר באפריל.
מרב קירשנר: למיין חיילות בחודש מרץ - ולמה הגענו עד חודש מרץ?
מרב קירשנר: כי דחינו בלית ברירה כי לא רצינו למיין למה שלא קיים – למסלול שלא קיים - - -
שלי יחימוביץ': כן קיים.
מרב קירשנר: למסלול שלא קיים, אין בזה הגיון.
מרב קירשנר: נגיד שאני אעשה להן מיון מהיר עכשיו ובחודש אפריל אני אוציא להן הודעות שיבוץ כי חיילות משובצות ביולי, באוגוסט, בספטמבר כבר לגיוס.
מרב קירשנר: זהו, זה סוף השנתון.
מרב קירשנר: אני בעצם אמיין אותן למשהו שלא קיים ויקרה דבר הרבה יותר חמור, אני לא אתן להן מיון לשום דבר אחר למרות שהן מאוד איכותיות.
תמר זנדברג: למה שהוא לא יהיה קיים?
מרדכי יוגב: אבל ראש אכ"א דיבר על טיפול פרטני.
מרדכי יוגב: הוא היה כאן ודיבר על טיפול פרטני.
מרדכי יוגב: בדיוק לגבי אלה, בנושאי מודיעין בסוף ברגע האחרון, בנושאים כאלה ואחרים.
מרדכי יוגב: אתם כשלתם ולא אנחנו.
מרדכי יוגב: אתם לא הקשבתם.
מרב קירשנר: אנחנו לא כשלנו.
מרדכי יוגב: אתם הייתם בעד קיצור שירות ואתם מנסים לאכוף עלינו.
צחי הנגבי: לא קיבלתי תשובה לשאלה שלי.
מרב קירשנר: הייתי באמצע.
מרב קירשנר: זה לא רק למיין אותן למה שלא קיים.
צחי הנגבי: אני לא מדבר על המיון לירוקים.
צחי הנגבי: בהנחה שאתם עומדים בדעתכם שמספר המורות חיילות עם מיונים או בלי מיונים נשאר אפס והצו לא מאושר, מה המשמעות המעשית לגבי מיון מורות חיילות?
מרב קירשנר: אם אין צו לצורות חיילות, אנחנו מיד מזמנים למיונים אחרים סדר גודל של 800 בנות שממתינות למיונים.
מרב קירשנר: אלה חיילות איכותיות שצריכות לקבל תפקיד.
תמר זנדברג: למה אתם לא ממיינים אותן?
צחי הנגבי: למה זאת לא שאלה רלוונטית כרגע.
תמר זנדברג: בטח שזאת שאלה רלוונטית כי אחרת הם יעשו מה שהם רוצים.
תמר זנדברג: אומרת לכם היועצת המשפטית שאת המיונים אתם יכולים לעשות.
צחי הנגבי: חברת הכנסת זנדברג, את בדרך כלל לא נמצאת כאן.
צחי הנגבי: כשאת כאן, את לא יכולה להתפרץ.
צחי הנגבי: זאת לא ועדה רגילה.
צחי הנגבי: זאת ועדה בה לא מתפרצים.
תמר זנדברג: למה זאת לא ועדה רגילה?
תמר זנדברג: במה היא שונה?
צחי הנגבי: כי כאן לא מתפרצים.
צחי הנגבי: פה מדברים.
צחי הנגבי: זאת לא ועדת כנסת ואני מבקש ממך להיות רגועה ולא להיכנס בלי רשות דיבור.
צחי הנגבי: לא להתווכח אתי.
צחי הנגבי: מרב, אני עדיין לא הבנתי את השורה התחתונה.
צחי הנגבי: לי חשוב שחברי הכנסת יבינו מה שלי הוסבר אתמול.
צחי הנגבי: יכול להיות שלא הבנתי נכון אבל אם הבנתי נכון, אני רוצה שחברי הכנסת ייטלו על אחריותם את המשמעות המעשית והיא שבכלל לא יהיו מורות חיילות בצה"ל.
צחי הנגבי: אפשר להצביע בעד זה, אבל שנבין מה המשמעות של אי אישור הצו.
צחי הנגבי: אני צודק?
מרב קירשנר: אם אין צו, אין לנו אפשרות לא למיין לצו שלא קיים ולא לשבץ לצו שלא קיים.
מרב קירשנר: השיבוץ הוא עכשיו.
מרב קירשנר: לא יהיו מורות חיילות.
צחי הנגבי: כמה מורות חיילות אמורות להיות?
מרב קירשנר: בסך הכול, לפי תקן, 400.
מרב קירשנר: זה אומר תכנית תגבורת שנתית של קצת יותר ממאתיים.
מרב קירשנר: כמאתיים השנה.
צחי הנגבי: חדשות.
מרב קירשנר: כן.
צחי הנגבי: נוסף על המאתיים שמשרתות.
מרב קירשנר: הן מחליפות את אלה שמשתחררות.
מרב קירשנר: היום יש סדר גודל של 600, המספר הולך ופוחת.
מרב קירשנר: אנחנו אמרנו שהצו יועמד לעתיד על 400.
מרב קירשנר: לטובת ההחלפה של המשתחררות, מתוכננות להיכנס במהלך השנתון הקרוב כמאתיים מחליפות.
מרב קירשנר: לטובת זה אנחנו ממינים כ-800.
צחי הנגבי: מצבת המורות החיילות, במידה והצו לא מאושר, נשארת על המצבת התקפה כרגע.
מרב קירשנר: היא הולכת ומשתחררת.
צחי הנגבי: ברור.
צחי הנגבי: יהיו שחרורים ולא יהיו חיילות מורות שמחליפות את המשתחררות.
מירב בן ארי: כן.
מירב בן ארי: לכן אנחנו חייבים להתקדם עם זה.
צחי הנגבי: צריך להבין לאיזה כיוונים מתקדמים.
מרדכי יוגב: אמרתי קודם עת לא היית שבשיח צבא-חברה שהוא חשוב, אנחנו לא מדברים על המספר ברוטו.
מרדכי יוגב: במספר ברוטו אנחנו מתכנסים למה שצה"ל אומר.
מרדכי יוגב: הבעיה היא מספרית ובעיה של כמה חיילות נשארות להם למיין לסיבר, ל-8200, לכל המקומות בהם צריכים חיילות איכותיות כאלה.
מרדכי יוגב: אנחנו לא רוצים להגיד עוד ארבעים לירוקים.
מרדכי יוגב: הגענו להסכמות עם משרד החינוך.
מרדכי יוגב: גם שר הביטחון לפני שבוע וחצי ולפני שבועיים - - -
צחי הנגבי: אתה חוזר למה שהיה לפני שבוע.
צחי הנגבי: גם אני דיברתי עם שר הביטחון.
צחי הנגבי: עמדת שר הביטחון מיוצגת כרגע כטהרתה בידי מרב.
מרדכי יוגב: אבל למסור לשר הביטחון שהייתה כאן הסכמה מקיר לקיר ומה הצעתנו.
מירב בן ארי: מסרנו.
תמר זנדברג: שלוש שנים אנחנו מוסרים.
מרדכי יוגב: יש כאן שתי הצעות.
מרדכי יוגב: אוי לי מיוצרי ואוי לי מיצרי.
צחי הנגבי: הכנסת יכולה לומר את דברה אבל באי אישור הצו, יש בעיה.
בצלאל סמוטריץ': היא יכולה לומר את דברה בעוד כמה דברים.
בצלאל סמוטריץ': הבנו היטב את המשמעויות האלה.
בצלאל סמוטריץ': אני רוצה לבקש מחבריי.
בצלאל סמוטריץ': אין לי זכות הצבעה.
בצלאל סמוטריץ': אני מצביע עכשיו במקום שולי אבל אני קורא לכל החברים כאן.
בצלאל סמוטריץ': אני חושב שיש עוד צווים.
צחי הנגבי: זה יבוא להצבעה היום.
צחי הנגבי: תזכה להצביע.
בצלאל סמוטריץ': אני רוצה להסביר את עצמי ואני יודע להסביר את עצמי טוב.
בצלאל סמוטריץ': אנחנו לא נאשר את הצו היום, ההשלכה היא שהצו הזה לא יאושר על כל הנגזרות אבל יהיו לזה עוד השלכות של עוד צווים שהם ירצו לאשר מחר ומחרתיים וגם הם לא יאושרו ויכול להיות שפשוט אנחנו נביא מחר חוק ואתה כיושב ראש הוועדה יכול להוביל את החוק הזה.
בצלאל סמוטריץ': אין מצב במציאות דמוקרטית מתוקנת, עם כל הכבוד לשר הביטחון, שיושבת קואליציה מקצה לקצה, קואליציה ואופוזיציה, יש הסכמה מקיר לקיר בוועדה וגם מחוץ לוועדה בכנסת, והוא לא סופר את זה.
בצלאל סמוטריץ': אז אין בעיה.
בצלאל סמוטריץ': אנחנו לא נאשר את הצו הזה היום, לא נאשר לכם צווים שתביאו מחר ומחרתיים.
צחי הנגבי: זה מה שאתה מציע.
בצלאל סמוטריץ': אמרתי.
בצלאל סמוטריץ': אני קורא כאן לכל חברי הוועדה.
צחי הנגבי: בסדר.
צחי הנגבי: זה תספר למועצת יש"ע, זה לא טוב בוועדה הזאת.
בצלאל סמוטריץ': אני מקווה שהחברים כאן יהיו מספיק אמיצים כדי פעם אחת להבהיר גם לחברים שיושבים כאן וגם לשר הביטחון שיש מערכת יחסים בריאה בין כנסת לממשלה.
בצלאל סמוטריץ': או שמייצרים דיאלוג הגון וכאשר נושא הוא כל כך בוער לחברי כנסת מקצה לקצה, אז קצת מתקפלים ומתחשבים, או שיש לזה מחיר.
עליזה לביא: בדברי הפתיחה היא אמרה שהם סגורים.
בצלאל סמוטריץ': אני מבטיח שבוועדת הכספים זה יבוא לידי ביטוי באצבע שלי ואני קורא גם לחברי הוועדה הזאת לנהוג כך.
צחי הנגבי: זאת טריטוריה בה אין לי משמעות.
עפר שלח: רק להבהיר במשפט אפרופו הדברים שבצלאל אומר, מי כאן מנסה לכופף את מי.
עפר שלח: זה לא שאנחנו באים עכשיו לשר הביטחון ואומרים לו שעמדתו לא מקובלת.
עפר שלח: אחרי שהוועדה וועדת המשנה של מוטי הביעו את עמדתן באופן מאוד מאוד ברור בנושא שבסוף הוא בסמכותנו.
עפר שלח: מעט דברים הם בסמכותנו וזה בסמכותנו.
עפר שלח: מנסים להעמיד אותנו בפני עובדה ואת הדבר הזה לדעתי אנחנו לא צריכים לקבל.
שלי יחימוביץ': דיברנו כאן בהרחבה יתרה ושטחנו את טענותינו.
שלי יחימוביץ': זה לא נאמר לריק.
שלי יחימוביץ': יש באמת תמימות דעים בקרב כל חברי הוועדה ומכל הקשת הפוליטית ואין כאן פוליטיקה.
שלי יחימוביץ': זה לא יכול להיות, זה בלתי אפשרי שיכתיבו לנו את הדבר הזה ויבואו עם איום, פשוט איום ואין לזה שום הגדרה פרלמנטרית אחרת, או שתצביעו עכשיו בעד הצו ככתבו וכלשונו ואנחנו לא סופרים אתכם, או שאתם ממוטטים בזה את כל מערך המורות החיילות לרבות כל מה שלא רלוונטי לצו.
שלי יחימוביץ': אני ממש מבקשת ממך כיושב ראש הוועדה שתייצג אותנו כאן ולא תאפשר את הכפייה הזאת.
צחי הנגבי: אני לא מסכים אתך לחלוטין.
צחי הנגבי: אני לא חושב שזה איום.
צחי הנגבי: יש כאן מאות צווים שמגיעים בבחינת כזה ראה וקדש וגם הכנסת מקבלת מהממשלה מאות חוקים.
צחי הנגבי: בשוליים אפשר לנסות ולהכניס את האימפוט שלנו.
צחי הנגבי: הנושא הזה נדון בעבר עת הייתי בחוץ לארץ וביקשתי ממוטי לנהל את הישיבה.
צחי הנגבי: התקיימה ישיבה והדעה הכללית שהייתה כאן, הייתה גם שם.
צחי הנגבי: פה אחד.
צחי הנגבי: לא היה אפילו אחד שתמך בגישה הפוכה אבל הם נמלכו בדעתם והיו דיונים, ומוטי דיבר עם שר הביטחון ועם ראש אכ"א וכולי, והם נותרו בעמדתם.
מרדכי יוגב: יש הסכמות.
צחי הנגבי: זה לא שמישהו כאן מכופף.
צחי הנגבי: יש כאן שתי עמדות.
צחי הנגבי: זכותה של הכנסת, אני לחלוטין מסכים עם עפר, וזאת סמכותה.
צחי הנגבי: סמכותה לא לאשר את הצו.
צחי הנגבי: זה מה שקבע המחוקק.
בצלאל סמוטריץ': ולא לאשר עוד צווים.
שלי יחימוביץ': באי אישור הצו טמון איום.
צחי הנגבי: המשמעות המעשית.
צחי הנגבי: יש כבר מחיר להחלטה לא לאשר את הצו.
שלי יחימוביץ': זה מחיר חד צדדי.
שלי יחימוביץ': אנחנו לא מתבקשים לאשר או לא לאשר את הצו.
צחי הנגבי: צה"ל מוכן לשאת במחיר.
עליזה לביא: צריך להקשיב.
צחי הנגבי: אני מקשיב.
צחי הנגבי: זה שיש לנו מחלוקת, זה לא אומר שמישהו לא מקשיב.
שלי יחימוביץ': אולי נייצר כאן עוד דיון בעניין הזה מול שר הביטחון, תוך יומיים-שלושה.
מרדכי יוגב: אפשר לשלוח מכתב בשם הוועדה.
מרדכי יוגב: לא בעימות אלא בבקשה.
מרדכי יוגב: גם אני לא בעד עימותים אלא בעד בקשות ואת זה ניסיתי לעשות במהלך שבועיים.
מרדכי יוגב: אתמול הבנתי שכשלתי במאמץ לייצר הסכמות.
מרדכי יוגב: במשרד החינוך השגנו אותן, עם השר בשיחה חשבתי שהשגתי אותן עד אתמול אחר הצהרים עת התקשר אלי ראש המטה ואמר שאין הסכמות.
מרדכי יוגב: אמרתי אוי לי מיוצרי ואוי לי מיצרי.
צחי הנגבי: דיברתי עם ראש המטה לא פעם ולא פעמיים.
צחי הנגבי: עמדתם בעניין הזה היא חד משמעית.
צחי הנגבי: אני חושב שאנחנו מאיימים בנשק שהוא לא פוגע ביריב כי מבחינתם אם לא יהיו מורות חיילות, מתפנים עוד מאות תקנים לדברים אחרים.
צחי הנגבי: לא נוכל להאשים את הצבא.
בצלאל סמוטריץ': כיוון שאני מכיר את שר החינוך, סמוך עליו שהוא ילך עם זה לראש הממשלה ויקרה עם זה משהו.
בצלאל סמוטריץ': אף אחד לא ייתן לזה לקרות.
עליזה לביא: אולי נבקש מראש הממשלה להתערב.
ענת ברקו: יש לי רעיון אחר.
ענת ברקו: אני חושבת שאפשר ללכת, כדי לא לסחוב את העניין הזה של המלש"ביות שעומדות ומחכות עכשיו לכל תהליך המיון שלהן, אולי אפשר לאשר את הצו, לבקש דיון עם שר הביטחון ולא רק על זה אלא גם על הפנימיות הצבאיות, על המכסה ועוד.
תמר זנדברג: רגע אחר כך לא תראי אותם.
שלי יחימוביץ': זה לא לעניין.
עליזה לביא: כמו שהם מאיימים עלינו, לנו יש את הכוח להחזיר בחזרה באותה מטבע וזה הכוח שלנו.
ענת ברקו: יש עכשיו 800 חיילות שמחכות.
עליזה לביא: הן מחכות שלוש שנים.
עליזה לביא: בכנסת הקודמת התחלנו את הדיונים בעניין הזה של המסלול הירוק.
עליזה לביא: התחלנו את זה בכנסת הקודמת, לא בכנסת הנוכחית, וכל פעם אותן תשובות.
עליזה לביא: תקשיבו גם לנו פעם אחת.
שלי יחימוביץ': לשם מה קיימנו את הדיון הזה?
עליזה לביא: כמה דיונים עשינו.
שלי יחימוביץ': תראו באיזו צורה אנחנו נספרים.
ענת ברקו: צריך בכל מקרה לעשות דיון עקרוני גם על הפנימיות.
ענת ברקו: סוגרים מערכים שלמים.
ענת ברקו: את עתידים, את הפנימיות, בגרויות של לוחמים, את מכ"ם.
ענת ברקו: על כל הדברים האלה צריך לדבר.
מיכל רוזין: נאמר לנו שזה החישוב.
ירון רוזנטל: מדובר ב-53 בנות.
ירון רוזנטל: כיום יש 53 בנות בשנתיים.
ירון רוזנטל: בכל מקרה הולך להיות קיצוץ רוחבי גם עלינו כי גם את משרד החינוך מקצצים ולכן הוא משית עלינו את הקיצוץ הרוחבי ואולי אפילו יותר מזה.
ירון רוזנטל: מ-53 בנות קיצצו בסביבות 32 בנות בשנתיים.
ירון רוזנטל: זאת אומרת, 15-16 בנות בשנה שחלקן בכלל תרבות תורנית שהאופציה שלהן היא ללכת דרך שירות לאומי.
ירון רוזנטל: מדובר כאן במספר מגוחך.
צחי הנגבי: אצלנו לא חשוב המספר אלא חשובה האיכות.
צחי הנגבי: בשורה התחתונה, על כמה בנות לדעתך מדובר בשנת 2016?
ירון רוזנטל: המיון החדש עם הקיצוצים בהסכמות במשרד החינוך שאיתן בדעתו להמשיך להקצות לנו, אם כל ההסכמות האלה ייכנסו לתוקף, נקבל בשנה הקרובה משהו כמו 15 בנות.
צחי הנגבי: זה נכון?
מרב קירשנר: הסברתי את זה קודם.
מרב קירשנר: זה קצת מעורבב בין תגבורת לבין מצבת.
עליזה לביא: בשורה התחתונה, אלה 15 בנות.
מרב קירשנר: הוא כבר הניח כמה יקוצץ וכן הלאה.
צחי הנגבי: אם זה יותר, שנמח.
מרב קירשנר: אני רוצה להסביר.
מרב קירשנר: המספר כרגע של המוצבות הוא 53 בנות.
מרב קירשנר: אני הצגתי את זה קודם.
מרב קירשנר: זה לא קשור למשרד החינוך ולכן בואו נוריד את זה אחת ולתמיד.
מרב קירשנר: היועצת המשפטית של הוועדה הסבירה את זה.
מרב קירשנר: הוא מדבר במונחי תגבורת ובתגבורת, כאשר לוקחים בחשבון שנתיים שירות, זה באמת מצמצם את זה לסדר גודל של נאמר עד עשרים בתגבורת שנתית.
צחי הנגבי: יש לכם בעיה אם הוועדה תחליט על דעתכם שיהיו עשרים בשנתיים?
מרב קירשנר: הצו הוא הצו.
מרב קירשנר: אני מקשיבה למה שאמרה חברת הכנסת ברקו ואני רוצה לומר שהצו הוא הצו.
מרב קירשנר: זה לשיקולה של הוועדה.
מרב קירשנר: אם הוועדה תאשר, אנחנו נוכל להמשיך באופן רגיל להציב חיילים למה שמופיע בצו.
צחי הנגבי: בהנחה שהוועדה לא מאשרת?
מרב קירשנר: אם הוועדה לא מאשרת, אנחנו לא יכולים להציב בכלל חיילות.
הילה ארליך: זה עניין משפטי.
צחי הנגבי: הוועדה לא תאשר.
צחי הנגבי: אנחנו שומעים את הקולות.
צחי הנגבי: אם אתם רוצים, יש לכם מרחב תמרון בין 15 ל-20 לשנתיים.
צחי הנגבי: יכול להיות שתחזרי לממונים ותגידי שזה הסיפור.
צחי הנגבי: אלה לא 53 ולא מאות אלא זה לשנתיים הקרובות, בין 15 ל-20 מוצבות.
ירון רוזנטל: זה 15-20 בשנה.
מרב קירשנר: זה נושא שהוא הרבה מעבר למספרים.
מרב קירשנר: אתה מכיר את זה היטב.
מרב קירשנר: זה גם עלה בהקשרים של מוסד ושב"כ לדוגמה.
מרב קירשנר: העלו את זה קודם.
מרב קירשנר: שם אנחנו הצבנו למטרות כמו שהוצגו כאן חיילות באיכויות עם נתונים הרבה פחות גבוהים ועדיין התעקשנו שלא יוצבו לשם יותר חיילים לתפקידים הספציפיים הללו.
צחי הנגבי: במאתיים האלה שלא יהיו מוצבות בגלל שהוועדה לא מאשרת, יש לכם מה לעשות אתן?
מרב קירשנר: בוודאי.
מרב קירשנר: אלה חיילות מאוד איכותיות.
מרב קירשנר: הן ישובצו מיד.
מרב קירשנר: כבר ב-6 במרץ יקבלו זימונים לדברים אחרים, באופן מידי.
מרב קירשנר: אנחנו חייבים לטפל בהן.
ענת ברקו: אבל אז המשמעות שהמערך של מורות חיילות נסגר.
צחי הנגבי: לא נסגר כי עדיין יש בצנרת אבל הוא מתחיל להישחק עד שהוא ייסגר בבוא היום.
צחי הנגבי: אנחנו מבינים על מה אנחנו מצביעים ועל זה אנחנו מצביעים לכאן או לכאן.
מירי פרנקל-שור: לפני ההצבעה אני רוצה לומר שבצו המקורי שהונח בפני הוועדה אתם תראו גם את השינוי, הדגשנו את זה, משרד הביטחון הציע להוריד את מעיין החינוך התורני ומרכז החינוך העצמאי.
מירי פרנקל-שור: אני מבינה שהיה שיח בין הצבא לבין חברי כנסת.
מירי פרנקל-שור: כן תמשיך להיות הצבה – ותאמרו אם אני צודקת ואם אני מביאה את ההסכם נכון - של מורים חיילים במוסדות של המרכז החינוך העצמאי ומעיין החינוך התורני עד ל-31 בדצמבר 2017.
קריאה: 1 ביוני.
מירי פרנקל-שור: למה 1 ביוני?
קריאה: כך מופיע בצו.
קריאה: שנתון.
מירי פרנקל-שור: זה צריך להיות 1 ביולי.
מנחם אליעזר מוזס: אדוני היושב ראש, עד עכשיו אני שתקתי אבל אם זה מגיע לנושא מרכז החינוך העצמאי ולמעיין החינוך התורני, אני רוצה לשאול.
מנחם אליעזר מוזס: מדוע יש הבדל בין סעיף 2 בו נאמר שתוקפו של צו זה הוא עד ה-31 בדצמבר 2018, ובקשר לחינוך העצמאי ומעיין החינוך תוקפו של הצו יהיה רק עד ה-1 ביוני 2017.
מנחם אליעזר מוזס: האם יש סיבה הגיונית לכך?
מנחם אליעזר מוזס: אם כן, אני לא בא לבקש לשנות עכשיו את החוק אבל שיהיה בפרוטוקול שב-2017, אם באמת זה ילך לפי המטרה שאתם מעוניינים בה, יאריכו את זה.
צחי הנגבי: זה ייכנס לפרוטוקול.
מרב קירשנר: הרעיון המסדר הוא שגם במקומות בהם נשארים חיילים בהוראה, החיילים הללו יעסקו בהוראה בכיתות הבוגרות על מנת באמת יהיה לזה הקשר להכנה לצה"ל.
מרב קירשנר: לפיכך אמרנו שעד 2017 ימשיכו להתבצע הצבות גם למעיין החינוך התורני ולמרכז החינוך העצמאי על מנת באמת לשמר את זה לאורך התקופה והיה ובמרוצת הזמן הזה תמצאו דרך להעביר אותם לכיתות הבוגרות, אז יוכלו להמשיך להיות משובצים כמו בעבר.
מנחם אליעזר מוזס: זה יירשם בפרוטוקול בהסכמתך?
צחי הנגבי: זה כבר בפרוטוקול.
מנחם אליעזר מוזס: יופי.
מנחם אליעזר מוזס: תודה.
צחי הנגבי: אני אקריא את שמות בעלי זכות הצבעה.
שלי יחימוביץ': מוטי, למה אתה יוצא?
מנחם אליעזר מוזס: אני מצביע בשביל החינוך העצמאי והמעיין התורני ולא בשביל החיילות.
עידו בן יצחק: צו שירות ביטחון (שירות מוכר להשגת יעדים ביטחוניים-לאומיים) (הוראת שעה) התשע"ו-2016 בתוקף סמכותי לפי סעיף 26א(א)(2) לחוק שירות ביטחון (נוסח משולב), התשמ"ו-1986 (להלן – החוק), בהתייעצות עם שר החינוך, שר העלייה והקליטה ושרת השפטים, לאחר ששוכנעתי כי בשים לב לנסיבות העניין לעת הזו, אם לא ייעשו הפעילויות המנויות בצו זה בידי יוצא צבא בשירות סדיר, לא יושגו כנדרש יעדים ביטחוניים-לאומיים, ובאישור הממשלה וועדת החוץ והביטחון של הכנסת, אני מצווה לאמור: שירות מוכר להשגת יעדים ביטחוניים לאומיים הפעילויות המנויות להלן הן שירות מוכר לפי סעיף 26א(א)(2) לחוק: בתחום החינוך – שירות בתפקידי חינוך, הוראה, הדרכה במסגרת משרד החינוך לרבות בהצבה על ידי משרד החינוך במרכז החינוך העצמאי ומרכז מעיין החינוך התורני בארץ ישראל.
עידו בן יצחק: בתחום העלייה והקליטה – שירות בתפקידים שעניינם שמירת הקשר עם התפוצות לשם עידוד העלייה, במסגרת לשכת הקשר נתיב ובפיקוח משרד ראש הממשלה.
עידו בן יצחק: תוקף תוקפו של צו זה עד יום כ"ג בטבת התשע"ט (31 בדצמבר 2018) ואולם תוקפו של הצו בכל הנוגע להצבה במרכז החינוך העצמאי ומרכז מעיין החינוך התורני בארץ ישראל תוקפו של הצו יהיה עד יום ז' בסיון התשע"ז (1 ביוני 2017).
עידו בן יצחק: הוראת מעבר יוצא צבא שביום תחילתו של צו זה משרת במסגרת או בפעילות שמנויה בצו שירות ביטחון (שירות מוכר להשגת יעדים ביטחוניים-לאומיים) (הוראת שעה), התשע"א-2011 ובצו שירות ביטחון (שירות מוכר להשגת יעדים ביטחוניים-לאומיים) (הוראת שעה), התשע"ד-2014, טרם פקיעתם, יראו אותו כמי שמשרת לפי צו זה, אף אם המסגרת או הפעילות אינה מנויה בצו זה.
צחי הנגבי: אנחנו מצביעים.
צחי הנגבי: צחי הנגבי – בעד.
ענת ברקו: בעד.
שלי יחימוביץ': נגד.
נחמן שי: נגד.
עפר שלח: נגד.
בצלאל סמוטריץ': אני במקום שולי מועלם.
בצלאל סמוטריץ': נגד.
מנחם אליעזר מוזס: בעד.
מיכל רוזין: נגד.
עליזה לביא: אני במקום יאיר לפיד.
עליזה לביא: נגד.
עליזה לביא: בעד אישור הצו – 3
עליזה לביא: הצו לא נתקבל.
צחי הנגבי: הצו לא אושר.
מרדכי יוגב: אנחנו בישיבת מליאת ועדת החוץ והביטחון לדיון על הצעת חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני (תיקון מס' 2), התשע"ה-2015.
מרדכי יוגב: נמצא אתנו חבר הכנסת אבי דיכטר וחבר הכנסת אמיר אוחנה.
מרדכי יוגב: אני מבקש להציג את הצעת החוק.
הילה ארליך: בוקר טוב.
הילה ארליך: חוק הפיקוח על הייצוא הביטחוני מסדיר את הפיקוח של הממשלה על יצוא ביטחוני ודו שימושי מישראל אל מחוץ לישראל.
הילה ארליך: החוק חוקק בשנת 2007.
הילה ארליך: בתיקון הזה אנחנו מבקשים לעשות מספר תיקונים שבעיקרם הם טכניים כאשר הראשון בהם והחשוב בהם הוא הסמכה של עוד עובד בכיר של אגף הפיקוח על הייצוא הביטחוני לחתום על רישיונות שיווק ויצוא ביטחוני.
הילה ארליך: לסבר את האוזן, מדובר בעשרות אלפי רישיונות שניתנים בשנה מכיוון שהמנגנון הוא דו שלבי וזה מחייב גם רישיונות שיווק.
הילה ארליך: הנטל כיום נופל על אדם אחד בלבד שהוא ראש אגף הפיקוח על הייצוא הביטחוני במשרד הביטחון והנטל הזה, לא רק שלא מאפשר לו תמיד לרדת לעומקם של דברים אלא לעתים פוגע ביעילות שלנו וכלפי היצואנים מעכב את זמני התגובה.
הילה ארליך: על כן אנחנו מבקשים שהחוק יאפשר להסמיך עובד בכיר נוסף של האגף שהמנהל הכללי יסמיך אותו לחתום על רישיונות בשם הרשות המוסמכת.
הילה ארליך: אני אומרת במאמר מוסגר שלא מזמן מונתה סגנית לראש אגף הפיקוח על הייצוא הביטחוני בשם רחלי חן שעובדת הרבה שנים במשרד הביטחון, מגיעה ממפע"ת, מהאגף הטכנולוגי של משרד הביטחון והכוונה להעניק לה את הסמכות, כמובן לפי החלטות פנימיות שלנו על מה היא תחתום ועל מה ראש האגף יחתום.
מירי פרנקל-שור: זאת לא סמכות כללית?
הילה ארליך: זו סמכות כללית אבל תהיה חלוקה פנימית בתוך האגף מה נכון שהיא תחתום ומה נכון שראש האגף יחתום.
הילה ארליך: לגבי התיקונים האחרים, הם באמת טכניים.
הילה ארליך: החוק כיום לגבי הפטורים מהצורך בקבלת רישיון שיווק קובע שיש לבקש את הפטורים.
הילה ארליך: הפרקטיקה המקובלת היא שהפטורים מפורסמים בתקנות, נקבעים בתקנות של שר הביטחון באישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת כמובן ואנחנו מודיעים ברשומות שאין צורך לבקש את הפטורים והם חלים אוטומטית.
הילה ארליך: הפטורים כיום בעיקרם הם פטור משיווק באינטרנט של מוצרי בלמ"סיים, פטור משיווק בתערוכה של מוצרים בלמ"סיים, פטורים רחבים ואין צורך ואין גם הגיון לבוא לאגף ולבקש אותם כלל פעם מחדש.
הילה ארליך: לטעמנו מדובר כאן באיזושהי טעות סופר בחוק שמכבידה עלינו במלל של התקנת התקנות ואנחנו מבקשים לתקן את זה.
הילה ארליך: התיקון השלישי נוגע לתיקון הראשון שהצגתי.
הילה ארליך: החוק גם מאפשר הטלת קנסות מינהליים.
הילה ארליך: אנחנו סבורים שבעניין הטלת קנסות מינהליים אין להעניק את הסמכות לעוד אדם באגף והסמכות היחידה לעניין הקביעה של קנס מינהלי לתעשייה תהיה בידי ראש אפ"י, ראש אגף הפיקוח על הייצוא, ולא בידי עובד בכיר אחר באגף.
הילה ארליך: מדובר בסמכויות שהן חלף ענישה פלילית ואנחנו סבורים לכן שזה ההסדר הנכון.
הילה ארליך: אלה שלושת התיקונים אותם אנחנו מבקשים.
מרדכי יוגב: מישהו מחברי הכנסת רוצה להתייחס?
אבי דיכטר: אני רוצה להבין במה הולכים להקל על האנשים שפונים היום לאפ"י ונתקלים בצוואר בקבוק בדמות ראש האגף.
אבי דיכטר: איך הסמכויות שניתנות לגורם בכיר נוסף אמורות להקל על האנשים שפונים?
הילה ארליך: תהליך הרישוי הוא מורכב וארוך.
הילה ארליך: אגב, תלוי בקשר לאיזה מוצר.
הילה ארליך: יש מוצרים שהם פשוטים מאוד, בלמ"סיים והתהליך הוא יותר קצר.
הילה ארליך: תהליך של מוצרים מורכבים הוא ארוך יותר.
הילה ארליך: בלי קשר להצעת החוק, באפ"י נעשית עבודה מאוד מאוד מעמיקה בשנה האחרונה שלדעתי אותותיה יונחו בפני הוועדה ממש בקרוב, של פטורים נוספים ושל טיוב העבודה כדי באמת לקצר את לוחות הזמנים.
הילה ארליך: התיקון הזה יקצר את לוחות הזמנים באופן כזה שכאשר מסתיים התהליך, בסופו של דבר היום היחיד שיכול לחתום, לשים את החותמת האחרונה על הרישיון, זה ראש אפ"י.
הילה ארליך: מנכ"ל משרד הביטחון וראש אפ"י.
הילה ארליך: מנכ"ל משרד הביטחון כמובן לא עוסק בזה.
הילה ארליך: ראש אפ"י הוא זה שחותם על הרישיון והוא היחיד.
הילה ארליך: לכן גם אם כל התהליך כבר הסתיים, מדי יום מחכים לו כמה מאות רישיונות והוא צריך לעבור עליהם.
הילה ארליך: אם יום אחד הוא לא נמצא, לא הגיע לזה וכולי, היצואנים מחכים עוד יום ועוד יום ואת זה אנחנו מנסים למנוע בכך שתהיה לו יד ימינו שתוכל ותהיה רשאית לחתום על רישיונות וכך נוכל לקצר לפחות את מספר הימים הזה.
הילה ארליך: לגבי קיצור כל התהליך.
הילה ארליך: יושבים כאן גם נציגי אפ"י שיוכלו לספר יותר.
הילה ארליך: אנחנו עושים עבודה מאוד מאוד מעמיקה, גם היועצת המשפטית של הוועדה מכירה את זה, כדי במקרים שנכון וראוי להקל, לייצר יותר פטורים, אותם פטורים עליהם אני מדברת וקיימים פטורים.
הילה ארליך: אנחנו חושבים שצריך יותר פטורים לפחות מרישיונות שיווק.
הילה ארליך: גם בתחום הייצוא, יצוא להדגמות, יצוא לתערוכות של מוצר בודד לתערוכה שחוזר לארץ, אנחנו סבורים שיש מקום להקל וכבר יש טיוטות תקנות שאמורות להיות מונחות בפני הוועדה בנושא הזה.
אמיר אוחנה: אני קודם כל בעד האצלת סמכויות וביזור.
אמיר אוחנה: אני חושב שאם זה מייעל, בוודאי אין שום טעם שדווקא המנהל הכללי או ראש האגף במקרה הזה יהיה חותמת גומי כי הוא בוודאי לא יכול לעבור על הכול, אבל יש לי בעיה עם המילים "עובד בכיר".
אמיר אוחנה: אם מתחת לראש האגף יש דרג של רח"ט או רמ"ח, בואו נגדיר את זה.
אמיר אוחנה: עובד בכיר, זה נראה לי משהו שהוא לא מוגדר.
אמיר אוחנה: למה לא לנקוט במילים ראש חטיבה למשל?
אמיר אוחנה: מה ההגדרה של הגברת עליה דיברנו?
הילה ארליך: אני מציעה לא לדבוק בתיאורי תפקיד מכיוון שתיאורי תפקיד עשויים להשתנות.
אמיר אוחנה: אבל עובד בכיר, זה רחב מדי.
הילה ארליך: מה שהיום רח"ט יכול להיות ראש יחידה ומה שהוא מנמ"ח יכול להיות משהו אחר.
אמיר אוחנה: קודם כל, אין לי בעיה עם העיקרון.
אמיר אוחנה: אני אומר עוד פעם שיכול להיות שצריך אפילו יותר מאדם אחד אלא צריך כמה עובדים נוספים.
הילה ארליך: אני חושבת שהנוסח של הסעיף מאפשר כמה נוספים.
הילה ארליך: אני אומרת לכם בכנות רבה שאין לנו כוונה היום מבן אדם אחד להעביר את זה עכשיו ל-15 אנשים שיוכלו לחתום על רישיונות.
הילה ארליך: אין שום כוונה כזאת.
אמיר אוחנה: מה זה עובד בכיר?
אמיר אוחנה: אני רוצה להבין מה זה עובד בכיר.
הילה ארליך: באמת לא בדקתי את הפרשנות המקובלת בנושא אבל שלוש הדרגות הראשונות באגף בשירות המדינה נראה לי רלוונטי לחלוטין לעובד בכיר.
אבי דיכטר: אני חושב שההערה של אמיר נכונה.
אבי דיכטר: אם את הולכת לפי התקשורת, עובד בכיר – אגב, זה המקום היחיד בו אין הגדרה לעובד בכיר, זאת התקשורת.
אבי דיכטר: כולנו מכירים אנשים שלא היו כל כך בכירים בשירות הביטחוני והופכים להיות מאוד בכירים בתקשורת.
אבי דיכטר: אגב, המקום היחיד בו מתקדמים, זה כאשר כבר מסיימים את התפקיד.
הילה ארליך: כן, אבל זה טעון הסמכה של מנהל כללי.
אבי דיכטר: אני חושב שההערה של אמיר היא נכונה.
אבי דיכטר: יש ראש אגף, אני לא יודע אם מתחת לו יש ראש חטיבה או ראש מחלקה, אבל האם זה מראש מחלקה ומעלה או מראש חטיבה ומעלה?