GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אמיר אוחנה: אני שואל, אם הוא בא לספק לבית-הספר, למעסיק שלו.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אם משרד החינוך הוא זה שאחראי עליו, כרגע מעסיק שהוא מעסיק ציבורי – לא מעסיק פרטי שאין לי שליטה – ציבורי, משרד החינוך, איננו רואה תיקים מחוקים.
אמיר אוחנה: זאת לא השאלה, סליחה.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אז תפרט אותה.
אמיר אוחנה: המעסיק אומר לו: תביא לי בבקשה היעדר רישום פלילי, גיליון רישום פלילי.
אמיר אוחנה: הוא ניגש אליכם.
אמיר אוחנה: אם הוא מקבל את הכול, זאת אומרת זה רשום שם.
אמיר אוחנה: אז זה לא עוזר לו.
שבתאי גרוטס: אני מתייחס ברמה הפרקטית.
שבתאי גרוטס: אין "טבולה ראסה".
ענת ברקו: הוא לא אמור להביא את הפלט שהוא מקבל.
אמיר אוחנה: אז מה הוא כן אמור להביא?
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: בגלל זה אמרתי, וכן עניתי לך, רק אולי לא הסברתי את עצמי מספיק.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אם אדם הולך למקום שהוא ציבורי, כמו משרד החינוך, להיות שומר, גנן - - -
קריאה: מורה גם.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אני אומרת מהנמוך.
אמיר אוחנה: נניח.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: מחנך ומנהל.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: למשרד החינוך יש ערוץ ממשק עם המשטרה, איתי, אני מאשרת את זה, והם פשוט מקבלים על-פי היקף המידע לו הם זכאים.
אמיר אוחנה: הוא לא צריך לחתום ויתור על סודיות?
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: הוא חותם שם כשהוא מגיע לראשונה להיות מועמד פוטנציאלי.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: הוא חותם שהוא מוותר.
אמיר אוחנה: ואז הוא פונה אלייך.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: הוא לא פונה אלי.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: למשרד החינוך.
אמיר אוחנה: משרד החינוך פונה אלייך ואת אומרת לו: מכיוון שנמחקה ההרשעה הפלילית, אין כלום.
אמיר אוחנה: את אומרת לו – נקי.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אני לא אומרת לו כלום, אני מעבירה לו את הגיליון הנקי, בלי דיבורים.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: פשוט ככה.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: זה ממשק מחשובי, אין דיבורים.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: הוא מתקתק את תעודת הזהות שלך, כי אתה רוצה להיות שם מחנך, והוא מקבל פלט נקי במידה ונמחקה לך ההרשעה.
אמיר אוחנה: אמרת משרד החינוך, אבל מה קורה עם מעסיקים אחרים?
אמיר אוחנה: נגיד משרד התחבורה, הוא רוצה להיות נהג מונית.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אותו סיפור.
אמיר אוחנה: או נגיד מעסיק פרטי.
אמיר אוחנה: אומר לו: אני רוצה לדעת שאין לך עבר פלילי.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: זו החלוקה הברורה.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: מעסיק פרטי יכול לשלוח אותך ולהגיד לך להביא, ואתה תלך לאחר שהוא אמר לך את זה כי אתה מאוד רוצה את העבודה, ותפיל את עצמך יכול להיות.
אמיר אוחנה: מה האלטרנטיבה שלי?
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: יש אלטרנטיבה.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: מי שפונה אלי – אני אומרת את זה בצורה מאוד ברורה – אנחנו גם במשטרה מנסים למדר.
אמיר אוחנה: אגב, מעטים מגיעים אלייך.
אמיר אוחנה: יפנו לתחנת המשטרה הקרובה לביתם.
ענת ברקו: אי-אפשר להפיק בתחנת המשטרה אישור מעבר לאישור הפרטי על האדם המעסיק?
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: ברשות
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: כם, אני נותנת תשובות לכול.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: שני משפטים.
ענת ברקו: כן, אבל ממש בקצרה, שנספיק לשמוע את כולם.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: יש את חוק המידע הפלילי – כמו שדיברתי איתך עליו – הוא אמור לעבור בקריאה שנייה עכשיו במושב החורף.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: התקלה הנוראית הזאת בעקבות בג"ץ פישלר, שגרמה לכך שייתנו את אותו פלט, זכות עיון בידיים, ויגרמו לכל התקלות הללו, נבעה מאותו בג"ץ.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אנחנו החלטנו לחזור אחורה לתקופה שלא ניתן היה להוציא את זכות העיון אלא רק לעיין.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: הוספנו כמובן, בגלל הקידמה והטכנולוגיה, שלא ניתן יהיה לתעד את זה – לא בווטסאפ, לא בצילום – לכן פלאפון יהיה בחוץ.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אדם יוכל להיכנס למש"ל בתחנת משטרה ולהעתיק לעצמו את הדברים שהוא רוצה לבדוק, אבל לא יותר מכך.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: ולכן הוא יבוא למעסיק הפרטי ויגיד לו: אדוני, אני הלכתי למשטרה ואמרו לי שלא מפיקים את זה.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: זה יהיה בחוק ונפתור את זה.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: נכון להיום, אם פונים אלי, ופונים אלי הרבה, אני אומרת – גם לשוטרים שנותנים את הפלט – תגידו להם שפניתם למשטרה ושאל אותך אותו שוטר למה אתה צריך את זה, הוא אמר, אני צריך את זה לרמי לוי.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: הוא אמר, אסור לך לתת את זה לרמי.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אם רמי הוא גורם זכאי, שיפנה למשטרה, הוא יודע איך.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: ובזה הרגע אתה בא אליו בלי פלט.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: נניח וזה לא יעבוד, הדף הראשון - אנחנו תיקנו את זה כבר לפני כמה שנים – כל הפלט הזה, הדף הראשון, הוא נקי לחלוטין, עם השם, ואני מזמינה כמובן כל אחד לנסות להוציא את זה בתחנה ולראות איך זה נראה, עם השם שלך, תעודת הזהות שלך.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: הפלט נקי לחלוטין, אנחנו לא משדכים את זה, לא שמים חותמת במניפה ובעצם אתה יכול להגיש את הדף הראשון, מאחורי כל זה יש לך את המרשם, אם יש.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: ואם אין, אז אין.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: ולכן, מנסים למצוא כל הזמן פתרונות, חוקיים כמובן, ולמגר את התופעה הזאת.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: החוק החדש יפתור את זה, יפתור, ולכן צריך לקדם אותו מהר.
ענת ברקו: ליאורה, את יכולה להתייחס - כי יש כאן עוד גורמים שבטח ירצו להתייחס לאוכלוסיות נוספות – לגבי המבצע שאתם הולכים לעשות ועל המצב היום במדינת ישראל, כשמעל מיליון איש בעצם עם רישום פלילי.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: את מדברת על מה שהסברתי לך לגבי המרשם המשטרתי, על התיקים הסגורים.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אז הקח"ר באמת הזמין אותי לוועדות הללו ואני נוכחתי לדעת שקודם כול עושים שם דברים מופלאים – תדעו – זה מדהים איך משנים לחיילים ולאזרחים חדשים את החיים.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אבל בצד זה, אותו חייל שהיה לו מרשם פלילי בגין עבירת מין או בגין עבירת אלימות – מחקו לו, הנשיא קיבל את ההמלצה ולאותו חייל ניתנה החנינה, יש באמתחתו במרשם המשטרתי תיקים סגורים, מחוסר ראיות, מחוסר עניין ציבורי.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: יש גופים שרואים אותם, ולכן בעצם נעשתה חצי עבודה.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: הם לא יודעים על זה, הם לא יודעים שהם יכולים לפנות ולבקש גם את התיקים הללו למחוק.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: שם המחיקה היא פיזית, היא אמיתית, אנחנו מוציאים את זה לחלוטין מהמרשם המשטרתי.
אמיר אוחנה: לא היה ולא נברא.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: לא היה ולא נברא, ואף אחד לא יראה את זה.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: ולכן, בגלל שישבתי בוועדה, הוצאתי איגרת לכל החיילים הללו או האזרחים החדשים, שבעצם מפנה אותם אלינו למדור מידע פלילי.
ענת ברקו: למה שהצבא לא יעשה את זה?
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: זה מה שעשיתי.
ענת ברקו: אז הצבא עושה את זה בתהליך?
ענת ברקו: הכנסתם את זה לתוך התהליך?
סרן לימור לוי: ברגע שהחייל מגיע לוועדה אני מצרפת לו איגרת.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: הוא מקבל איגרת עם כל הפרטים – זה לא משהו בסמכותם, זה בסמכות מדור מידע פלילי, זה בחוק.
ענת ברקו: ברור, אבל יש אינטראקציה.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: בוודאי.
פז צוק: כתוצאה מהסיפור הזה, זה מה שקורה לדעתי שלושה חודשים כבר.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: מיוני.
פז צוק: והאיגרת היא איגרת שליאורה חתומה עליה.
ענת ברקו: יפה מאוד.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: ואז הם התחילו לפנות באמת בצורה מאוד אינטנסיבית ומסיבית, והתיקים הללו נמחקים, ואנחנו באמת-באמת מוחקים.
ענת ברקו: כל הכבוד.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: גם שם יש limit של תיקים – חמישה תיקים – אנחנו חורגים מזה אם אנחנו רואים שמדובר, כמו שנתת דוגמה: 15 תיקים של אירוע שהוא מתגלגל, אז מסתכלים על זה כאירוע אחד.
אמיר אוחנה: אתם לא עושים הבחנה בעניין הזה בין היעדר עניין לציבור להיעדר ראיות?
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: עושים.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: בוודאי שעושים.
אמיר אוחנה: אני אגיד לך למה.
אמיר אוחנה: נגיד מישהו רוצה להתגייס לשב"כ.
אמיר אוחנה: אם נסגר תיק מחוסר ראיות, זה בסדר, מבחינתי מקובל עלי שזה ייעלם ויימחק מהאוויר כי העלילו עליו, לצורך העניין.
אמיר אוחנה: אבל אם זה היעדר עניין לציבור, אולי אנחנו רוצים שהשב"כ כן ידע מזה.
ענת ברקו: השב"כ יודע מזה.
אמיר אוחנה: לא, לא בטוח.
אמיר אוחנה: השב"כ יודע מה שיש במרשם.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: יש גם לזה שוב שני מסלולים.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: האחד, תיקים שאנחנו סבורים שיש בהם חוסר עניין ציבורי והם נראים לנו חמורים – קודם כול, תבין, הבסיס הוא חלוף הזמן.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אם הוא בגיר זה שבע שנים בעבירות עוון ואם הוא קטין זה חמש שנים.
אמיר אוחנה: שמה?
אמיר אוחנה: שאחרי שבע שנים אפשר לפנות ולבקש.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: בדיוק.
אמיר אוחנה: זה לא נמחק אוטומטית.
ברפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: ברור.
ברפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אם זה תיק אחד, כן.
ברפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אם זה עבירת עוון – אני לא רוצה יותר מדי להלאות אתכם.
ברפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: יש לזה גם פרמטרים – אם תרצה אחרי כן אני אסביר לך לבד.
ענת ברקו: כן, אנחנו חייבים להתקדם.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אבל עקרונית, אנחנו בשיקול דעת.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: בתיקים שיש כמה – כי אם יש לו מרשם פלילי אז בטח יש לו כבר כמה תיקים – אנחנו בודקים.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אנחנו מזמינים את התיקים מהיחידות, ובודקים.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אם אנחנו סבורים – ואני אומרת לך שיש תיקים שאני מקבלת שמבקשים ייעוץ משפטי, שאני אומרת: מצטערת, מישהו שתה ערק שסגר את התיק הזה, אני לא מוכנה לחתום על זה, ויש תיקים שאני אומרת, בוודאי, עוול גדול.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: מפעילים שיקול דעת.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: המטרה היא לסייע להגיע לאזרחים שיחזרו לקהילה ולא יישארו בסוף בלי עבודה ובאמת ללא פרנסה.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: זו לא המטרה, ולכן זה חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים.
ענת ברקו: תודה רבה, ליאורה.
ענת ברקו: מצוין, תודה ואני שמחה על שיתוף הפעולה.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: תודה.
ענת ברקו: את נציגת קח"ר.
רס"ן אנפה כרמלי: כן, נציגת הפרקליטות.
ענת ברקו: ביקש לדבר עורך-דין שבתאי, נציג לשכת עורכי הדין.
שבתאי גרוטס: בוקר טוב, עורך-דין שבתאי גרוטס, נציג לשכת עורכי הדין, חבר ועדת צבא וביטחון.
ענת ברקו: תודה על ההערות ששלחתם לנו.
שבתאי גרוטס: קודם כול, אני מברך – גם היית אצלנו לפני שבועיים, בירכת אותנו בנוכחות – יש יוזמות חקיקה נוספות שלא נדבר עליהן היום, ואנחנו תומכים ללא סייג ברוב הדברים.
ענת ברקו: תודה לכם.
ענת ברקו: וגם תודה על ההערות שהעברתם.
שבתאי גרוטס: אני רוצה להתייחס לגופם של דברים, למעשה יש שני נושאים מהותיים.
שבתאי גרוטס: אחד, יידוע טרם גיוסו.
שבתאי גרוטס: כיום אנחנו מדברים על סעיף קטן (א) – ביום גיוסו או בסמוך לאחר מועד זה.
שבתאי גרוטס: כלומר, אנחנו נתקלים בצו ראשון, בצו שני.
שבתאי גרוטס: ניצור איזשהו תהליך ולא רק מהרגע שהוא מתגייס לצבא.
ענת ברקו: הערה מעולה.
שבתאי גרוטס: זאת הערה מאוד מרכזית וחשובה, שאנחנו מצפים באמת לשינוי כחריג, כהסתייגות, איך שתמצאו לנכון בנושא הזה.
דרור גרנית: תחזור בבקשה על ההערה.
שבתאי גרוטס: אני אקרא את סעיף 44ב(ב): "צבא הגנה לישראל יביא לידיעת חייל את פקודות הצבא כאמור בסעיף קטן (א) ביום גיוסו או בסמוך לאחר מועד זה.
שבתאי גרוטס: "
ענת ברקו: יש לה תשובה על זה.
סרן לימור לוי: אם אפשר להעיר.
סרן לימור לוי: כל מלש"ב בעל רישום פלילי חייב לעבור ריאיון אצל מפקד לשכת גיוס.
סרן לימור לוי: ביום הריאיון, כשמפקד לשכת הגיוס מחליט לגייס את החייל, הוא מביא לו איגרת והוא אומר לו: תדע לך, אתה ככל הנראה כן הולך להתגייס לצה"ל; ככל שתתגייס לצה"ל ותבצע שירות צבאי תקין ותורם, תוכל לעלות לוועדה.
סרן לימור לוי: אנחנו תופסים, ומאוד חשוב היה לי להעביר את האיגרת עוד לפני שהוא מתגייס.
אמיר אוחנה: זה מה שהוא אומר.
סרן לימור לוי: אנחנו תופסים אותם במועד הריאיון.
שבתאי גרוטס: למה לא לעגן את זה בצורה מסודרת ולא להשאיר את זה פלואידי, כמשהו שהוא נופל?
שבתאי גרוטס: אם ממילא זאת ההתייחסות, זה צריך להיות כתוב.
ענת ברקו: שבתאי, קיבלנו.
שבתאי גרוטס: מצוין.
שבתאי גרוטס: הנושא הבא.
פז צוק: אמרתי קודם.
פז צוק: זה מעוגן, יש חובת יידוע.
ענת ברקו: אז אנחנו נעגן אותה בחוק.
שבתאי גרוטס: הנושא השני, 44ב: מאת צבא הגנה לישראל לקיצור או מחיקה – בין הסיפה לרישה – לגבי עבירות שנעשו טרם גיוסו, זה גם כן לא מצוין פה בתוך 44(א) וזו גם הערה מאוד חשובה שצריך להתייחס אליה.
ענת ברקו: תיקנו את זה.
ענת ברקו: קיבלנו את המכתב שלכם ועשינו עבודה.
עידו בן יצחק: זה עוד לא נאמר פה, אבל כן.
שבתאי גרוטס: למעשה, לשכת עורכי הדין וכנציג למעשה של הוועדה, אנחנו מקבלים בחום את ההמלצה ומברכים על שיתוף הפעולה, ואנחנו נשמח להיות חלק בשאר הנושאים.
ענת ברקו: ותודה על העזרה שלכם ותודה על התמיכה.
שבתאי גרוטס: זו הכרה אזרחית בהכשרות צבאיות ויש עוד הרבה דברים שזה בין-משרדי.
שבתאי גרוטס: דיברתי גם עם השב"ס כאן בוועדה מקבילה של משרד הפנים, כלומר הערה מהותית – צריכה להיות אינטגרציה למעשה בין הוועדות ובין הלשכה, איזושהי ועדה בין-תחומית כדי לשלב את כלל הפעילויות בהנעה קדימה.
ענת ברקו: תודה רבה, שבתאי, ותודה על ההערות שלכם.
ענת ברקו: שפרה, תציגי את עצמך למי שלא מכיר את שפרה.
עמר בר-לב: יש מישהו שלא מכיר את שפרה?
ענת ברקו: לא יודעת, ליתר ביטחון.
שפרה שחר: שפרה שחר, מנהלת עמותת בית חם לכל חייל, עמותה שפועלת למען כלל חיילי צה"ל והחיילים המשוחררים.
שפרה שחר: אני באמת מברכת את חברת הכנסת ענת ברקו, לא סתם מן השפה אל החוץ – כי מבלי לקטול אף אחד אחר; אני מקווה שיצטרפו אלייך עוד הרבה חברי כנסת שעניינם של חיילי צה"ל יהיה כל כך חשוב להם – כי לצערי, ומבלי לפגוע בלובשי המדים הנוכחים כאן, לא ראינו את ההירתמות הזאת מתוך שורות צה"ל, אכ"א וכדומה אלא זה תמיד בא מבחוץ והם איכשהו נאלצים להתיישר לדרישותיהם ולבקשותיהם של חברי הכנסת.
ענת ברקו: אנחנו רואים כאן הרבה רצון טוב.
שפרה שחר: יש כאן עוד חברי כנסת שעשו דבר או שניים למענם.
שפרה שחר: גם במאבק שלנו להעלאת שכר החיילים לא ראינו את שורות צה"ל מסייעים לנו אלא דווקא את חברי הכנסת.
פז צוק: אני ממש מסתייג מהדבר הזה.
ענת ברקו: שפרה, יש לנו אוזן קשבת בתוך הצבא להרבה מאוד תהליכים.
פז צוק: אנחנו כבר שנה בתוך התהליך - - -
ענת ברקו: יש לנו אוזן קשבת בתוך הצבא.
שפרה שחר: ברוך השם, אמרתי, מבלי לפגוע בנוכחים.
פז צוק: לא, זה פשוט לא נכון.
ענת ברקו: שפרה, זה לא פייר.
שפרה שחר: אני אגיד לך, כי הדבר הזה כמו שאת רואה – הפקודה קיימת כבר ולא ביצעו אותה.
ענת ברקו: בסדר, זה נכון.
שפרה שחר: ובלי ה-initiative שלך לא ביצעו אותה, אז תני לי להחמיא לך – לא מהשפה אל החוץ.
ענת ברקו: יש כאן רצון טוב מאוד מאוד מאוד מכל הגורמים.
פז צוק: זה פשוט לא נכון.
פז צוק: שנה שלמה יש פה תהליך.
שפרה שחר: בסדר, אבל מה קרה קודם.
שפרה שחר: אנחנו מדברים על רישום פלילי – אני לפני ארבע שנים באתי ואמרתי, יש חיילים שבאים מרקע חרדי, שהתגייסו, ובגלל שכשהם היו ילדים הם נלקחו עם ההורים שלהם להפגנות בכל מיני מקומות, הפגנות נגד חילול שבת וכל מיני דברים כאלה, יש להם רישום פלילי והם לא הצליחו לצאת מזה.
שפרה שחר: לפני ארבע וחמש שנים באתי וצעקתי והתחננתי, ואף אחד לא הקשיב.
ענת ברקו: שפרה, אז אנחנו עכשיו במצב טוב.
שפרה שחר: ברוך השם.
שפרה שחר: ימות המשיח.
ענת ברקו: אם יש לך עוד רעיונות, תגידי.
ענת ברקו: יש כאן אוזן קשבת אני חושבת באופן מצוין, כל הגורמים חברו להם יחד.
שפרה שחר: אוקיי.
שפרה שחר: אז עכשיו לגופו של עניין.
שפרה שחר: אני באמת מברכת על התהליך, אבל יש כאן באמת את העניין הזה שעלה תוך כדי הדיון של השנה וחצי או השנתיים שהוא כל כך קריטי.
ענת ברקו: שנה וחצי.
שפרה שחר: כן, הוא כל כך קריטי משום שבסוף, אם אנחנו רוצים לעשות את התהליך הזה באמת, אז בואו נקל ולא נקשה, והחצי שנה הזאת היא לא עוד יומיים.
שפרה שחר: היא בדיוק הטווח שאני מזהה שזה לא יקרה.
ענת ברקו: שהפתיל הוא קצר, וקשה לעמוד בזה.
שפרה שחר: בדיוק.
שפרה שחר: שזה לא יקרה.
ענת ברקו: מה אתה אומר על זה, קח"ר?
פז צוק: תחדדי שוב.
ענת ברקו: שנה וחצי, 18 חודש.
שפרה שחר: אנחנו מדברים על 18 חודש ולא 24 חודש כי זה בדיוק - - -
ענת ברקו: אל תחמירו.
פז צוק: אנחנו לא מחמירים.
ענת ברקו: זה החמרה.
שפרה שחר: אם אתם באים לעשות בכנות – ואני רוצה להאמין שאתם באים בכנות לעשות את התהליך הזה – תעשו אותו באופן אמיתי ולהקל על החיילים.
שפרה שחר: אני קצת עוסקת בחיילי צה"ל כמה שנים ואני רואה שאתה כן יודע עם מי יש לך עסק אחרי שמונה חודשים.
ענת ברקו: שפרה, זה כבר הוראות קבע אכ"א.
פז צוק: אני אסביר בקצרה.
שפרה שחר: אם הדיון הוא אמיתי אז בואו נבקש.
ענת ברקו: שפרה, אמרת את הדברים.
פז צוק: ההסבר הוא נורא פשוט.
ענת ברקו: קח"ר, קח"ר.
פז צוק: שנה לפני השירות, זה 18 חודש, זה שמונה חודשים - - -
ענת ברקו: קח"ר, לא.
ענת ברקו: אני אשב גם עם קח"ר לאחר מכן על הוראות קבע אכ"א.
ענת ברקו: יש לנו כמה הערות – זה בנפרד, זה לא החוק.
שפרה שחר: אבל זה קריטי.
ענת ברקו: זה קריטי והעלינו את זה כאן, דיברנו.
שפרה שחר: מבקשת.
ענת ברקו: ואני בהזדמנות זו רוצה להודות לך על כל הפעילות שלך.
ענת ברקו: באמת, זו הזדמנות טובה להגיד לך תודה.
שפרה שחר: תודה.
אודית קורינלדי-סירקי: אני אשמח להגיד כמה מלים.
אודית קורינלדי-סירקי: עורכת-דין אודית קורינלדי, היועצת המשפטית של הנשיא.
אודית קורינלדי-סירקי: אני רוצה להבהיר פה כי אני לא בטוחה שכולם יודעים, שבעצם הקריטריונים שקח"ר תיאר הם קריטריונים של ההמלצות של הצבא, אבל כל חייל יכול להגיש בקשת חנינה.
אודית קורינלדי-סירקי: אין מגבלה, אין אף מגבלה.
אודית קורינלדי-סירקי: זאת אומרת, חייל שלא קיבל המלצה מקח"ר, חייל שמטעמים כאלה ואחרים החליט שהוא לא מגיש לוועדה, שהוא לא התפנה לזה נפשית, שהוא לא היה במקום הזה, תמיד תמיד תמיד יכול לבוא לנשיא המדינה ולהגיש בקשת חנינה.
אודית קורינלדי-סירקי: צריך להבין שהדבר הזה הוא כלי עזר נוסף.
אודית קורינלדי-סירקי: זה עוזר לנו מכיוון שלצבא יש מידע.
ענת ברקו: עוזר לחיילים מאוד מאוד כי זה מבנה את התהליך.
אודית קורינלדי-סירקי: וזה עוזר לנו לעזור למי שראוי לעזרה הזאת.
אודית קורינלדי-סירקי: ויש ללא ספק סיפורים מרגשים ומדהימים שבזכות התרומה של הצבא אפשר היה להציף אותם.
אודית קורינלדי-סירקי: אני רק אומרת שצריך להבין, הדבר הזה זה כלי עזר, זה לא שאם חייל לא מגיע או לא עובר איזשהו סף, איזשהו קריטריון, הוא לא יכול להגיע אלינו.
אודית קורינלדי-סירקי: תמיד יכול להגיע אלינו – מייד, תוך כדי השירות, מייד אחרי השירות, שנה אחרי השירות, שנתיים אחרי השירות – תמיד הוא יכול להוכיח את תהליך השיקום שלו, וגם אם הוא לא קיבל את ההמלצה.
אודית קורינלדי-סירקי: זה נורא חשוב שיבינו שהדבר הזה זה תוספות, זה עזר.
ענת ברקו: אודית, אתם נותנים להם איזושהי קדימות במובן זה שהדיונים על-ידי הנשיא, זה מועלה על שולחנו של הנשיא בצורה מובנית, עם התהליך בצבא ומשרד המשפטים?
ענת ברקו: האם אתם נותנים קדימות בטיפול ובמהירות של הטיפול?
אודית קורינלדי-סירקי: אנחנו ודאי נותנים קדימות.
אודית קורינלדי-סירקי: כשמדובר בהמלצות חיוביות אנחנו בהחלט נותנים קדימות.
אודית קורינלדי-סירקי: אנחנו רואים את החשיבות הגדולה מאוד – הנשיא וגם אני – ובאמת אני גם רוצה לברך את הקח"ר ואת העשייה של לימור ושל הקח"ר.
ענת ברקו: כל שיתוף הפעולה עם משטרת ישראל, עם לשכת עורכי הדין, עם שפרה.
אודית קורינלדי-סירקי: צריך גם להבין שבגלל שהעבודה היא רצינית והיא יסודית, המשקל של ההמלצה הוא מאוד גדול.
אודית קורינלדי-סירקי: אם העבודה היא לא יסודית ולא רצינית והם לא ידעו להעיד על החייל שהוא באמת עבר תהליך משמעותי, אז משרד המשפטים יצטרך לעשות עוד בדיקות ואנחנו נצטרך לעשות עוד בדיקות.
אודית קורינלדי-סירקי: צריך להבין שבסוף אנחנו רוצים לתת למי שראוי לזה, לא למי שלא ראוי.
ענת ברקו: חבר הכנסת בר-לב רוצה לשאול שאלה.
עמר בר-לב: אני רואה את השינוי שנעשה כאן בנוסח.
עמר בר-לב: אני מכיר היטב את הבעיה הזאת עוד מהתקופה שהייתי יושב-ראש תנועת "אחרי" והיינו נאבקים לגייס צעירים שהיו להם תיקים, וכן הלאה.
עמר בר-לב: מי שעשה שירות משמעותי או שירות מלא, ועשה שירות בצורה ראויה, אין ספק שיש טעם לבחון ואפילו להמליץ על קיצור או ביטול התיקים הפליליים כדי לתת לו/לה לפתוח דף חדש אחרי הגיוס.
עמר בר-לב: אבל מה שכאן שוּנה, התנאי שנמחק כאן היה שירות סדיר מלא.
עמר בר-לב: אני מבין שצריך לתת את ההזדמנות גם לחייל וגם לגורמי הצבא לפני שהוא משתחרר להגיש את הבקשה.
ענת ברקו: עמר, לא היית בכל הדיון.
ענת ברקו: אנחנו דנו בכל נקודות הזמן הללו ופשוט אי-אפשר, לא מחכים עד שהוא יסיים את השירות, אבל זה כמובן מגביר את המוטיבציה.
עמר בר-לב: לא, זה בסדר.
אמיר אוחנה: אבל האריכו את זה ל-24 חודשים, שזה כבר קרוב.
עמר בר-לב: אבל הרעיון המרכזי בחוק הזה, לדעתי, הוא שמי שתרם – אם זה בחורה, 24 חודשים, ואם זה בחור, 32 חודשים – למדינה, מן הראוי שהמדינה תבחן את קיצור או ביטול התיקים.
עמר בר-לב: כאן, התנאי הזה ירד לחלוטין.
עמר בר-לב: זאת אומרת, יכול להיות שמישהו שירת רק שירות חלקי, הוגשה בקשה אחרי שנתיים, הייתה אפילו המלצה של אכ"א, שלושה חודשים אחרי כן הוא ערק מהצבא והוא נפקד.
עמר בר-לב: זאת אומרת, הרעיון המרכזי כאן, שמי שממלא את חובתו למדינה ראוי שהמדינה תיתן לו הזדמנות לפתוח דף חדש, הרעיון המרכזי כאן נפגע.
עמר בר-לב: אז אני מבין ומסכים שצריך לתת את ההזדמנות בשביל כל התהליכים, לכעבור שנתיים.
ענת ברקו: רמ"ד חנינות רוצה לענות לך.
יחיאל חיליק בר: עמר, רק מילה.
יחיאל חיליק בר: דיברו פה על הסיפור של מי שמקצר וכו'.
ענת ברקו: דיברנו, דיברנו.
יחיאל חיליק בר: הרי ממילא מה שאומרת היועצת המשפטית של הנשיא, הופך את כל החוק הזה לעניין ההמלצה של הצבא.
עמר בר-לב: לא, היועצת המשפטית של הנשיא אומרת בצד שלילי וחיובי – צד שלילי, שזה מיותר כי כל חייל יכול להגיש.
עמר בר-לב: צד חיובי, שאין ספק שחייל שגם מקבל איזושהי המלצה מהצבא - - -
ענת ברקו: לא רק המלצה, הם מבנים לו את התהליך, מלווים אותו, זה לא עולה לו כסף.
יחיאל חיליק בר: מקבל קדימות אולי.
עמר בר-לב: חברי חברי הכנסת, בסוף, עם כל הכוונות, המילה הכתובה היא החשובה.
עמר בר-לב: והמילה הכתובה שהייתה כאן, שנמחקה, זה מי שביצע שירות חובה מלא.
עמר בר-לב: זה נמחק.
יחיאל חיליק בר: נניח מישהו שקיצרו לו חודשיים כי בא לו להתחיל את שנת הלימודים – אני, את הקבע שלי קיצרו כדי להספיק לאקדמיה.
עמר בר-לב: אם הצבא ביוזמתו קיצר.
ענת ברקו: יש לנו תשובה.
פז צוק: קודם כול, גילוי נאות – עמר היה מפקדי בסדיר.
ענת ברקו: הוא היה מפקד של כולם, עמר – כל אחד שיושב כאן, עמר היה מפקדי.
יחיאל חיליק בר: לא, שלי לא.
יחיאל חיליק בר: אלעזר שטרן היה מפקדי.
פז צוק: לכן אני מרשה לעצמי לקרוא לו עמר.
פז צוק: שני נושאים, ואני אחבר גם אל הדברים.
פז צוק: אנחנו הרחבנו את זמן הגשת הבקשה לשנה מראש כדי לתת גם מענה לביורוקרטיה.
עמר בר-לב: מצוין.
פז צוק: ההגעה לוועדה להחלטה סופית היא שלושה חודשים לפני השחרור, אבל אם עשית עבירה נוראית בדרך, אנחנו ניקח את זה בחשבון.
פז צוק: אני עונה גם על ה-18 חודשים.
פז צוק: בסוף, הצבא זה דבר רחב מאוד.
פז צוק: אני נשען על המלצות מפקדים.
פז צוק: דרך אגב, מפקד שאני מגלה – והיה לי אירוע כזה – שנותן המלצה שהיא לא תואמת, הדבר הזה מגיע אפילו לבירור מול אותו מפקד.
פז צוק: אני סומך על המפקדים.
פז צוק: מפקד שמעביר המלצה, הוא מעביר אותה בסמוך לשחרור, בסמוך לעלייה לוועדה, חלק מהמפקדים אפילו מגיעים להעיד לטובת החייל, ואז אנחנו נמנע מקום שמישהו בדרך בשנה הזאת באמת עשה איזושהי עבירה.
עמר בר-לב: זה אני מבין ואני מקבל.
פז צוק: זה בפקודה.
פז צוק: זה לא בחוק.
ענת ברקו: יש הוראת קבע אכ"א, עמר.
עמר בר-לב: אבל בשביל זה אתם לא צריכים חוק.
עמר בר-לב: החוק הזה הוא אמירה ערכית ואני חושב שאמירה ערכית בצורה כזאת או אחרת, בניסוח כזה או אחר, צריכה להיות שמישהו שמילא את מלוא חובתו למדינה – ושוב, אם הצבא מחליט לשחרר אותו שלושה חודשים קודם ללכת ללימודים או משהו כזה, אז הוא מילא את מלוא חובתו למדינה – זאת המשמעות.
יחיאל חיליק בר: אומרת היועצת המשפטית של הנשיא שבכלל זה לא משנה להם.
יחיאל חיליק בר: הכול יכול להגיע אליהם.
עמר בר-לב: היא אמרה שלא צריך את החוק הזה מבחינה מסוימת, וגם הנהלים.
ענת ברקו: ובגלל זה לא מחקו רישום פלילי עד היום לחיילים, ו-4% מהחיילים הם עם רישום פלילי – אתה פשוט הגעת באמצע הדיון.
עמר בר-לב: אבל זה לא קשור.
ענת ברקו: זה כן קשור, כי אנחנו לא מנתקים את החוק מפקודות הצבא.
עמר בר-לב: זה לא קשור כי הנושא הערכי לא מופיע כאן באמירה שלנו, וחייבת להיות כאן אמירה ערכית מלאה שלנו שתקל על הביורוקרטיה, כמובן לא תקשה עליה, אבל זו המשמעות של החוק כי אחרת לא צריך את החוק.
שבתאי גרוטס: מילה אחת, ברשותך.
שבתאי גרוטס: הדוגמה שנתת שהוא קיבל ואחר כך היה עריק, ולא צוין פה, זה לעודד את המוטיבציה להמשך שירות.
שבתאי גרוטס: כלומר, יש פה כלי ערכי שצריך להתייחס אליו.
ענת ברקו: גם לגיוס.
עמר בר-לב: לכן אני בעד שיגיש כעבור שנתיים.
שבתאי גרוטס: יש פה מה שנקרא ערכים מתנגשים – הנושא של החובה והזכות לשרת בצבא הגנה לישראל.
שבתאי גרוטס: פה הצבא עשה כברת דרך.
שבתאי גרוטס: אני, כמשרת בצבא ושעודדתי מצבים, לי הייתה תנועה מקבילה אליך של הצבא, של קח"ר, גדנ"ע וכושר, שאחר כך עשינו אאוטסורסינג והפרטה, וגם כן התייחסתי לסוגיה הזאת.
עמר בר-לב: אבל למה אתם מתנגדים למה שאני אומר?
שבתאי גרוטס: אנחנו לא מתנגדים.
עמר בר-לב: אוקיי, אז אני אומר, האמירה הערכית הזאת נמחקה.
עמר בר-לב: איכשהו צריך להכניס אותה.
ענת ברקו: חבר'ה, אני רוצה לסיים את הסבב ואחר כך חברי הכנסת.
יחיאל חיליק בר: עמר העלה פה משהו, רק לשאול.
יחיאל חיליק בר: הרי העדיפות הזאת היא באמת הצהרתית אבל היא גם חשובה.
יחיאל חיליק בר: מה יקרה אם יהיה משפט כמו בכל מקרה עדיפות מובנית תינתן למי שסיים שירות סדיר מלא?
יחיאל חיליק בר: זה יגרע מהחוק?
יחיאל חיליק בר: זה יוסיף?
יחיאל חיליק בר: כי יש משהו בהצהרתיות הזאת.
עידו בן יצחק: החוק עוסק בעצם באפשרות להגיש בקשה.
עידו בן יצחק: לאחר מכן היא נשקלת.
עידו בן יצחק: אם אנחנו נכתוב פה - - -
יחיאל חיליק בר: אבל אומרים לך שכדי להגיש בקשה לא צריכים אותנו.
יחיאל חיליק בר: זה העניין פה.
ענת ברקו: אתה יודע, כל כך לא צריכים אותנו, שעד היום אף אחד לא ידע ולא הגיש בקשות.
שפרה שחר: אבל בפועל זה לא קורה.
עמר בר-לב: בסדר, לכן זה חשוב.
יחיאל חיליק בר: בגלל זה אני תומך בחוק, ענת.
יחיאל חיליק בר: השאלה איך מחברים.
נוחי פוליטיס: נוחי פוליטיס, מנהלת מחלקת חנינות, משרד המשפטים.
נוחי פוליטיס: זה לא מדויק שלא צריך.
נוחי פוליטיס: שרת המשפטים מעבירה את ההמלצה לנשיא המדינה לאחר שמחלקת חנינות אוספת את המסמכים, ביניהם המלצת קח"ר.
נוחי פוליטיס: מילה אחת לגבי עבודת קח"ר.
נוחי פוליטיס: כפי שקח"ר סיפר, באמת באנו לצפות בוועדה.
נוחי פוליטיס: בשנה האחרונה אנחנו עדים לשילוב כוחות גם מצד קח"ר, גם מצד נשיאת בתי-המשפט לנוער וגם מצד בית הנשיא ומחלקת חנינות - -
ענת ברקו: טוב מאוד.
נוחי פוליטיס: - - כדי ליידע כמה שיותר צעירים לגבי האפשרות הזאת.
נוחי פוליטיס: נכון שמדובר באפשרות שהיא לא מתאיינת בתום השחרור מצה"ל, זאת אומרת אדם יכול תמיד להגיש בקשת חנינה.
נוחי פוליטיס: יחד עם זאת, מדובר בסוג של פריבילגיה מכיוון ששיקול הדעת שמופעל בעניין הזה הוא שיקול דעת מיוחד.
נוחי פוליטיס: למשל, בעוד שאחד השיקולים המאוד משמעותיים למחיקת רישום פלילי הוא חלוף הזמן, כמה זמן עבר מאז ההרשעה, כשמדובר בחייל, חלוף הזמן הוא לא קריטריון.
נוחי פוליטיס: גם לגבי השאלה האם יש חסם קונקרטי.
נוחי פוליטיס: אנשים מבקשים מחיקת רישום פלילי כי הם לא מצליחים להתקבל לתחום עיסוק מסוים, כי הם לא מצליחים לקבל ויזה למדינה מסוימת.
נוחי פוליטיס: כשמדובר בחייל אנחנו לא דורשים שהוא יראה - - -
אמיר אוחנה: עיסוק קונקרטי.
נוחי פוליטיס: עיסוק קונקרטי.
קריאה: צורך.
נוחי פוליטיס: נכון.
נוחי פוליטיס: ואני גם רוצה לומר שאנחנו רואים בהמלצות המאוד מבוססות של קח"ר סיפורי שיקום מדהימים.
נוחי פוליטיס: אנחנו בדרך כלל לא מקבלים סיפורים של חיילים עם התלבטויות לגבי טיב השיקום.
נוחי פוליטיס: אנחנו רואים הרבה מאוד מקרים של חיילים שלא קיבלו אותם לצה"ל ונלחמו במשך זמן-מה עד שהתקבלו לצה"ל.
נוחי פוליטיס: אנחנו רואים מפקדים, אנחנו בשנה האחרונה קיבלנו לא מעט בקשות מחיקת רישום פלילי של חיילים שהשתתפו ב"צוק איתן", ואנחנו מברכים על כל דרך שתאפשר ליותר חיילים לדעת על האפשרות הזאת.