GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ענת ברקו: ולכן, מי שצלח את שירותו הצבאי וביצע את המוטל עליו ללא דופי, הוכיח בעליל כי הוא ראוי לאמונה של המדינה, על המדינה להשיב לו באיזושהי צורה.
ענת ברקו: לשם כך, הצעת החוק באה לעגן את הנוהג על-פי פקודות הצבא כי אנחנו יודעים שבעצם גם קודם לכן, יש הוראת קבע אכ"א שלא מומשה לצערנו הרב, לפיו מי שהיה לו רישום פלילי בזמן היותו נער, נערה, משובת נעורים – לא יודעת מה היה שם – יכול למרק את עברו ביתר קלות והצבא יאפשר לו לפנות לנשיא המדינה על מנת שיפעיל את הסמכות הסטטוטורית למחוק רישום פלילי.
ענת ברקו: כמובן, הנוהל הוא אותו נוהל, המחיקה היא על-ידי הנשיא, רק אנחנו מבנים את התהליך הזה ובעצם מונעים מצב שאנשים לא יידעו בכלל את הזכות שלהם.
ענת ברקו: לכן, הקביעה בחקיקה היא שזכותו של החייל לבקש את מחיקת עברו הפלילי, וחובת הצבא להביא לידיעת המתגייסים את הזכות הזאת, עם כמובן הדגש של שמירה על הפרטיות, ושוחחתי כאן עם קח"ר אבנר, שבאמת השמירה על הפרטיות היא גם דבר מאוד מאוד חשוב.
ענת ברקו: הזכות היא בחוק ולא בפקודות הצבא אלא תהיה בחקיקה ראשית.
ענת ברקו: ההליך הוא הפקודות.
ענת ברקו: לכן, מדובר על כך שזה יהיה גם באמת בהתאם לנהלים ברורים.
ענת ברקו: חובה להודיע זאת לחיילים.
ענת ברקו: זאת הנקודה, אנשים לא יודעים את זה ויוצאים מהצבא ומשלמים הרבה מאוד כסף לעורכי דין כדי לעבור את התהליך, כשהם בעצם הוכיחו כבר את השיקום ואת החזרה לחברה בעצם השירות שלהם.
ענת ברקו: ולכן, מה שאני מציעה שאנחנו נשמע קודם כול את קח"ר.
ענת ברקו: יש כאן גם נציגות של אכ"א או שאתה גם מייצג את אכ"א ומציג את הנתונים?
פז צוק: אני אכ"א.
ענת ברקו: קח"ר, בבקשה.
פז צוק: בוקר טוב לכולם.
פז צוק: קודם כול, אני מאוד שמח על הדיון הזה.
פז צוק: אני חושב שבאמת הנושא הוא נושא משמעותי, אני תופס אותו, צה"ל תופס אותו כחלק ממימוש מודל צבא העם במובן זה שהיעד הוא לגייס את כולם, גיוס לכול, ובהמשך כמובן לתת מענה לכל מיני פערים.
פז צוק: אני מזכיר שאנחנו נותנים מאמץ לסגירת פערים בתחום ההשכלה, בתחום הגיור וגם בתחום הרישום הפלילי, כשפה יש שתי מטרות שעומדות לנגד עינינו.
פז צוק: הראשונה, בדברים של חברת הכנסת ענת ברקו זה נאמר.
פז צוק: שתי מטרות.
פז צוק: האחת, מי ששירת שירות תורם, תקין, מדינת ישראל להבנתנו, וזה באמצעות הצבא, מדינת ישראל נכון שתבוא לקראתו ותאפשר לו לפתוח דף חלק.
פז צוק: זה אומר בעצם קיצור זמן המחיקה או ההתיישנות של הרישום הפלילי כשלפעמים מדובר בעשר שנים, לא בחודשיים.
פז צוק: המטרה השנייה – עוד רגע נתייחס, חוץ מאשר הטיפול בפרט, איך אנחנו מיישמים אותה – המטרה השנייה היא לתת לחייל המתגייס עם הרישום הפלילי מוטיבציה, אינסנטיב לשרת שירות תקין, תורם, להיות חייל ממושמע.
פז צוק: אנחנו רוצים להגיד לו את זה בתחילת הדרך כי אז כולם מרוויחים – המערכת הצבאית, כמובן החייל, אני חושב שבסופו של דבר מדינת ישראל כולה.
פז צוק: אז אלה המטרות.
ענת ברקו: כמובן, להגביר מוטיבציה של מתגייסים חדשים שרואים את הדרך הזו גם כאיזשהו מסלול לתקן.
פז צוק: נכון מאוד.
פז צוק: ותכף אני אתייחס גם איך דואגים לעניין הזה בשלב המלש"ב, בשלב בית-הדין בכלל.
פז צוק: אנחנו בעניין הזה בקשר גם עם בתי-הדין לנוער, אז אני אכנס רגע לעניין הזה.
פז צוק: הוראת אכ"א בעניין נחתמה בפעם האחרונה ב-2006, עשור אחורה.
פז צוק: אנחנו עושים מאמץ גדול מאוד – התחלנו ב-2015, אבל בשינוי ההוראה ובמתן מענה הרבה יותר טוב ב-2016 – המאמץ מתחיל בעצם בהסברה למועמד לגיוס, עוד לפני שהוא חייל.
פז צוק: ישבנו עם הנהלת בתי-המשפט לנוער, סיכמנו אתם, זה כבר קורה היום.
פז צוק: כאשר נער מתחת לגיל 18 בבית-דין לנוער מקבל פסק דין, כבר בפסק הדין מופיע לו אותו הסבר קצר שזכותו לגשת לוועדה – נא לפנות לקצין הת"ש ביחידה; יש פה נוסח מוגדר מראש, כולם מקבלים את זה כבר מבית-הדין.
פז צוק: לייצר את אותו אינסנטיב בכלל להתגייס, לרצות להתגייס, כי לא כולם רוצים להתגייס.
פז צוק: אחר כך להסביר לו – כשאתה מתגייס, דע שאלה זכויותיך, פנה לגורמים הרלוונטיים, למפקדים, לקציני הת"ש – מה שנקרא, בפעם הראשונה לשתול את הדבר הזה.
פז צוק: אחר כך – וגם זה שיפור של העת האחרונה, בעצם החלנו אותו ממש בגיוס האחרון – הבנו שיש פה בעיה שהחיילים לא יודעים.
פז צוק: אני תכף אעבור על נתונים, אבל חיילים לא יודעים.
פז צוק: איך אני יודע שחיילים לא יודעים?
פז צוק: אני מסתכל, אנחנו מגייסים סדר גודל של 1,500 חיילים.
פז צוק: אחרי שכבר פטרנו משירות כאלה עם עבירות חמורות, מכל מיני סיבות – לזה אני לא אכנס – 1,500 מתגייסים פלוס-מינוס כל שנה עם רישום פלילי.
פז צוק: בפועל, אחרי מאמץ שאנחנו עשינו ב-2015, הוגשו כ-150 בקשות, קרי 10%.
פז צוק: זה הדליק אצלי נורה אדומה, משהו פה לא בסדר – תיקחו את ה-1,500 כהערכה, ולא בדקתי את זה אבל כהערכה – כ-1,000 מסיימים שירות, זאת הערכה כי חלק נושרים, חלק מסיימים שירות אבל אין טעם להגיש בקשה כי ההתיישנות או המחיקה שלהם היא כבר סמוך לשחרור, לכן אין שום טעם בהגשת הבקשה, אבל יש פוטנציאל של 1,000 מגישים.
פז צוק: בפועל הגישו לנו 140–150, זה אומר שיש פה פער מאוד גדול.
פז צוק: מה שעשינו בשנה האחרונה, חוץ מאשר לתקן את ההוראה, להתאים אותה ולהגמיש אותה – ותכף אני אגע בשינויים המרכזיים – המשכנו בהסברה.
פז צוק: חוץ מפסק הדין ובית הדין, היום כל חייל – וזה נכון להיום, תבדקו חצי שנה אחורה, זה לא היה – כל חייל בשרשרת הגיוס שלו, שיש לו רישום פלילי, יש מעטפה על שמו כי היחידים שיודעים על רישום פלילי בצבא זה "מיטב".
פז צוק: לשכת הגיוס כפופה ל"מיטב", הם היחידים שיודעים, בגלל צנעת הפרט.
ענת ברקו: "מיטב" זה בקו"ם, למי שלא מכיר.
פז צוק: כן, בקו"ם.
פז צוק: בשרשרת החיול, כמו שמקבלים את הזריקה, גם מקבלים מכתב קצר שמסביר, הוא מזכיר שיש לו רישום פלילי ומסביר לו שהצבא רוצה לבוא לקראתו – יש כמה כללים, אם תרצו תכף אני אראה לכם נייר שאנחנו מפיצים למפקדים בעניין – ומפנים אותו, לטובתך פנה בעניין הזה לקצינה או למש"קית הת"ש כשאתה נקלט ביחידה, בשרשרת החיול ביחידה.
פז צוק: אנחנו כבר מסבירים לו את זה, מתגברים את זה גם בסמסים, היום כל חייל – אנחנו מכירים את הטלפונים של כל המתגייסים – נותנים לו את זה גם ב-סמס.
פז צוק: מה קורה?
פז צוק: החייל, בשלב הזה זה לא ממש מעניין אותו.
ענת ברקו: לא רק זה, הוא מאוד מבולבל.
פז צוק: הוא גם מבולבל.
פז צוק: מה עשינו בנוסף?
פז צוק: זה נכנס, ממש יצאו סמסים אחרונים לפני חודש.
פז צוק: הכנסנו בהוראה המתוקנת חובת יידוע – זה כבר חובה, זה כבר חלק מהפקודה – יש חובת יידוע, הגדרנו את הגורם שזו חובתו, הוא נמדד על זה, אנחנו גם הולכים לבדוק את זה בביקורות של אכ"א.
פז צוק: יש חובת יידוע על "מיטב".
פז צוק: למה?
פז צוק: שוב, כי הם היחידים שיודעים.
פז צוק: איך הם מממשים את החובה שלהם ליידע?
פז צוק: כל חייל בשנה האחרונה שלו, כל רבעון מקבל עדכון – מזכירים לך שוב, נא לפנות בעניין הזה, לטובתך – יש ממש סמס מובנה כזה.
פז צוק: חיילים שהיום נכנסים לשנה האחרונה מקבלים ארבעה סמסים כאלה עד השחרור כי זו התקופה שבה אנחנו רוצים שהם יגישו את הבקשות.
פז צוק: בעניין הזה קפצנו מדרגה מאוד משמעותית, לפחות אי-אפשר להגיד שהחייל לא יודע שזו זכות שמוקנית לו.
פז צוק: אגב, ממש הפכנו את הזכות הזאת לזכות מהסוג של זכויות ת"ש אחרות.
ענת ברקו: אפילו עולה על כל זכות אחרת כי זה בטח יותר חשוב מאשר היתר עבודה וכו', זה ישפיע לאורך כל חייו הדבר הזה.
פז צוק: אני מסכים שזה משמעותי מאוד, אבל אני לא רוצה אפילו להתערב.
פז צוק: אני אומר, זאת זכות מוקנית.
פז צוק: מצד שני, אנחנו שומרים על צנעת הפרט.
פז צוק: הדבר השני שעשינו, השינוי המשמעותי כדי לגשר בין ה-140–150 ל-1,000, הכנסנו את זה, זה מובנה היום בהכשרות של סגלי הת"ש, כי מה שקרה קודם, החייל היה מגיע – מספיק שיש מש"קית או קצינה שלא מכירה את זה עד הסוף, זה יכול ליפול בין הכיסאות.
פז צוק: היום, כל מש"קית ת"ש מוכשרת לזה בהכשרת היסוד שלה.
פז צוק: קצינת ת"ש, כשעושה הסבר על זכויות לחיילים – גם אם היא לא יודעת מי בחדר – למשל, אני עכשיו הולך להכניס את זה בחוות השומר.
פז צוק: קצינת השומר בחוות השומר כפופה אלי, מן הסתם 50% מהחיילים יש להם רישום פלילי כשהם מגיעים לחוות השומר – ניקיטה דוגמה, אני מכיר אותו היטב, היום הוא גם עוזר לנו בהסברה בעניין הזה.
ענת ברקו: נהדר.
פז צוק: קצינת הת"ש תעשה הסברה לכל החיילים ביחידה, בלי לדעת למי יש רישום פלילי ולמי אין, אבל תזמין אותם לפנות אליה בדיסקרטיות, למי שיש רישום פלילי.
ענת ברקו: והיא תאפשר אופציה למי שלא רוצה להגיע לקצינת הת"ש, של כתובות אחרות?
ענת ברקו: כדאי להדגיש את זה כי בהרבה מאוד מקרים חיילים מאוד מתביישים, הם יעדיפו לא לעשות כלום, רק לא להגיע לקצינת ת"ש או למש"קית ת"ש בדרך כלל.
ענת ברקו: אז מה עושים במקרה הזה?
פז צוק: את צודקת.
פז צוק: קודם כול, את זה אנחנו צריכים לחדד.
פז צוק: אני אתן דוגמה אחת ממש שהעלו אלי מחוות השומר בשבוע האחרון, היה חייל בחוות השומר בעבר.
פז צוק: חייל לוחם, שבאמת זה האירוע.
פז צוק: יש לו רישום פלילי, הוא לקראת כניסה לקבע ביחידה מובחרת, והדבר האחרון שהוא רוצה זה שיידעו ביחידה שלו.
פז צוק: כמובן שבהוראה יש גמישות מלאה, אנחנו רק צריכים לעדכן את סגלי הת"ש.
פז צוק: ברגע שיש פנייה כזאת, מייד אנחנו שואלים את החייל באיזו רמה – מישהו צריך לטפל בך בסוף – באיזה רמה אתה מרגיש שזה מספיק מנותק: באוגדה, בפיקוד, תגיד אתה מי.
פז צוק: מזכירות הוועדה תפנה לאותו גורם, ינחה אותו – אתה מטפל בחייל הזה אישית ולא דרך הקצין באותה יחידה כי זה מה שהחייל ביקש.
פז צוק: ממש דוגמה משבוע שעבר שעלתה אלי, כבר מטופלת.
פז צוק: אגב, ככל שאנחנו עושים על זה יותר הסברה עולות יותר בעיות שלא חשבנו עליהן, וברגע שעולות הבעיות אנחנו נותנים להן מענה.
פז צוק: זה קצת על הנתונים והשיפור בתהליך.
פז צוק: קצת מספרים.
פז צוק: 2014, הוגשו 36 בקשות, נבחנו שש ואושרו – שנה ראשונה שלי בתפקיד.
פז צוק: 2015, התחלנו לדחוף את זה קצת, הוגשו כבר 143 בקשות, 36 הגיעו לוועדה, 34 אושרו, שתיים לא אושרו.
פז צוק: אגב, לא הכול אוטומטית מאושר.
פז צוק: פה אני לא אכנס למה אבל אני רוצה לתת לכם את סדר הגודל בשנת עבודה, שתיים מתוך 36 לא אושרו, קרי לא הועברה המלצה של הצבא למשרד המשפטים, לנשיא המדינה, למחוק את אותו רישום פלילי.
ענת ברקו: כמה זמן לוקח התהליך מרגע הגשת הבקשה ועד ההגעה לשולחנו של הנשיא?
פז צוק: שני חלקים לתשובה.
פז צוק: אחד, כמה זמן לוקח לזה להגיע לוועדה.
פז צוק: זה תלוי כמה זמן לוקח עד שאוספים את הנתונים.
פז צוק: בשביל זה אנחנו מתחנו את זמן הגשת הבקשה.
פז צוק: אם בהוראה הקודמת זה היה שלושה חודשים לפני השחרור אני מתחתי את זה היום לשנה לפני השחרור כדי שיהיה מספיק זמן לטפל, ועכשיו גם יש יותר זמן ואני חושב שכולם יותר מיומנים בזה.
פז צוק: אנחנו גם עוזרים מול בתי-הדין לקבל את פסק הדין מול המשטרה – נמצאת פה נציגת המשטרה, שהיא גם שותפה נאמנה שלנו, מצטרפת מפעם לפעם לוועדות.
פז צוק: אנחנו עושים פעילות משותפת קודם כול עם הגורמים האלה כדי לאסוף את החומרים ולהגיע לוועדה.
פז צוק: ועכשיו לחלק היותר משמעותי.
פז צוק: עד תחילת 2016 היה לוקח כחצי שנה מרגע שאני הייתי מאשר ועד שזה היה מגיע לחתימת הנשיא.
פז צוק: במאמץ משותף – שוב, עם בקרה, אני רוצה שכולם ידעו; אנחנו בסוף גורם ממליץ.
פז צוק: אנחנו מזמינים את כל הגורמים לבוא לראות איך זה מתנהל.
פז צוק: אז הגיעו ממשרד המשפטים כמה פעמים לבקרה, הגיעו מבית הנשיא, ישבו פשוט בדיון והקשיבו.
פז צוק: ואחרי תהליך כזה של שותפות, בית הנשיא ומשרד המשפטים יחד אתנו, עושים מאמץ לקצר את זה לשלושה חודשים, שזה אומר שהם צריכים לייעל את התהליך אצלם, אולי אפילו לתת עדיפות.
פז צוק: זה היעד המשותף של כולנו, שלושה חודשים מרגע חתימה שלי ועד הגעה לחתימת הנשיא.
פז צוק: אני רק אסיים את הנתונים.
פז צוק: 34 מ-36 ב-2015, ואנחנו פחות או יותר באותו קצב ב-2016.
פז צוק: אני מעריך שיוגשו בין 150 ל-180 בקשות עד סוף השנה.
פז צוק: שוב, מה שרלוונטי עולה אלי.
פז צוק: עשינו עוד שכלול בתהליך.
פז צוק: מה לא רלוונטי?
פז צוק: יש קריטריונים.
פז צוק: אם היית יותר מכך וכך ימים עריק – ואם תרצו אני אכנס לפרטים – אתה לא רשאי, אתה לא זכאי; אם היית עבריין סדרתי בנושא משמעתי – אתה לא זכאי.
פז צוק: מה שהכנסנו, גם בהוראה החדשה זה מופיע ממש, אחרי כל הקריטריונים – הראיתי את זה לחברת הכנסת ברקו – הכנסנו עוד סייג אחד שהוא משמעותי מאוד.
פז צוק: אחרי כל הקריטריונים, בסמכותו של יושב-ראש הוועדה להחריג, למשל במקום 10 עבירות משמעת יש לך 12.
פז צוק: בוא נראה על מה העבירות, בוא נראה מתי עשית אותן, אולי עשית את כולן בחצי שנה הראשונה.
ענת ברקו: או שאימא שלו גססה מסרטן ולא נתנו לו לצאת מהיחידה, גם מקרים כאלה.
פז צוק: ולכן, אירועים חריגים כאלה יעלו – כל הדברים מרוכזים אצל מדור חנינות בפרקליטות הצבאית הראשית, אבל המנדט של הפרקליטות זה למיין את הוועדות ולהעלות אלי.
פז צוק: אנחנו עושים בחינה מקדמית לפני ועדה, ואלה שחורגים ויש סיבה טובה לבחון אותם למרות זאת, מעלים אלי טרום הוועדה ואני מגדיר האם יש מקום להחריג.
פז צוק: פעם שהחרגנו מישהו ואמרנו – למרות שיש לך חריגה מקריטריון אתה עולה לוועדה, מאותו רגע הוא עולה לוועדה כמו כל חייל אחר, אז יש פה גמישות שנתונה בידיו של קצין חינוך ראשי, יושב-ראש הוועדה.
פז צוק: יש מקומות שבהם הדברים יותר קשוחים.
פז צוק: למשל, הגדרנו חייל שלא סיים שירות תקין של 24 חודש לפחות, מכיוון שכל המוטיבציה של מדינת ישראל היא באמת לגרום לחייל לשרת שירות תורם.
פז צוק: ואני רוצה להגיד עוד משהו.
פז צוק: בזמן קצר אני אתקשה להמליץ המלצה שאני יכול לעמוד מאחוריה.
פז צוק: אם אני – אני זה כל המערכת הצבאית – אם אני והמפקדים לא מכירים את החייל לעומק, אז איך אני יכול להמליץ למישהו שיש לו רישום פלילי לעוד שבע שנים, על בסיס שנה וחצי שהוא משרת?
פז צוק: אני לא מכיר אותו, אולי הוא יצא ויסכן את הציבור בהמשך?
פז צוק: לכן, גם לי יש פה אחריות בעניין הזה והגדרנו קו של 24 חודש שפחות ממנו אתה לא זכאי לעמוד בוועדה.
פז צוק: אם יהיה קיצור מינהלי של חודשיים שאנחנו עושים לקראת שנת לימודים אקדמית ודברים מהסוג הזה, או באישור הצבא, אז כמובן אותו אחד יכול לגשת לוועדה.
ענת ברקו: בהוראת קבע אכ"א, עד כמה שאני זוכרת, כתוב 18 חודש.
פז צוק: תיקַנו את זה.
ענת ברקו: תיקנתם ל-24?
פז צוק: זאת החמרה.
ענת ברקו: החמרה רצינית.
פז צוק: העלינו את זה ל-24 חודש.
ענת ברקו: במיוחד כשיש לך קיצור שירות ואז זה מקטין את הזמן שאתה יכול לטפל בחייל.
ענת ברקו: 18 חודש זה לא - - -
פז צוק: זה לא מקטין את הזמן לטיפול בחייל כי בשנה האחרונה גם למי שמשרת 24 חודש, זה בסדר.
שפרה שחר: אבל אין כבר שנה אחרונה, זה רק שמונה חודשים.
אמיר אוחנה: אגב, זה גם תמריץ להשלים את השירות הצבאי.
פז צוק: אמרתי קודם, אנחנו רוצים שתהיה מוטיבציה לשרת שירות מלא על-פי חוק שירות ביטחון.
ענת ברקו: כן, אבל למה להחמיר את זה?
ענת ברקו: גם ככה לא עמדו בזה, אז להחזיר את זה?
פז צוק: עוד שנייה נגיע.
פז צוק: אמרתי, יש שתי סיבות.
פז צוק: אחת, רוצים לתת את המוטיבציה לשרת כמו שצריך.
פז צוק: שתיים, בסוף, הנשיא מתבסס על ההמלצה שלנו.
פז צוק: אנחנו עושים בחינת עומק.
פז צוק: חלק מבחינת העומק זה לראות באמת האם מכירים את החייל, האם להבנתנו החייל נכנס למסלול.
שפרה שחר: אחרי שנה וחצי אתה יודע עם מי יש לך עסק.
שפרה שחר: אתה יודע עם מי יש לך עסק אחרי שנה וחצי.
ענת ברקו: אחרי שנה וחצי זה אחרי הטירונות, אחרי ההכשרות.
שפרה שחר: ואתה מקטין את הסיכוי שזה יקרה כשאתה מקצר בחצי שנה.
ענת ברקו: אלה גם אנשים עם פיוז קצר.
שפרה שחר: נכון.
שפרה שחר: זה אנשים שקשה להם לצלוח ביורוקרטיה.
סרן לימור לוי: אם אפשר ברשותך להגיב.
סרן לימור לוי: שמי לימור לוי, אני ממונה על חנינות הנשיא.
ענת ברקו: רמ"ד חנינות?
סרן לימור לוי: רל"ש מדור חנינות.
ענת ברקו: בכלל של צה"ל?
סרן לימור לוי: כן.
ענת ברקו: אז רמ"ד חנינות.
ענת ברקו: ראש מדור חנינות.
ענת ברקו: אוקיי, בבקשה.
ענת ברקו: רק אם אפשר בקצרה כי אנחנו רוצים לשמוע את חברי הכנסת.
סרן לימור לוי: בוודאי.
סרן לימור לוי: במקור, נכון, ההוראה עסקה ב-18 חודשים.
סרן לימור לוי: מאז שאני נכנסתי לתפקיד – ולמעשה לא נראה לי כי גם די הזמנתי תיקים מהארכיון כדי לבחון – מעולם לא נתקלנו בחייל ששירת שירות של 18 חודשים.
סרן לימור לוי: אנחנו במקור לא יודעים מאיפה הגיעו ה-18 חודשים האלה ולמה דווקא הנתון הזה, ובפועל, גם חיילים שרצו שיהיו בצבא 20 חודשים, עדיין יש סמכות לקח"ר כן להחליט שהם יעלו לוועדה למרות שהם רק 20 חודשים.
סרן לימור לוי: כלומר, אין כאן תנאי בל יעבור.
סרן לימור לוי: אין כאן תנאי שחייל שביצע 18 חודשים, הוא לא יוכל לעלות לוועדה.
סרן לימור לוי: המקור של קח"ר, הסמכות של קח"ר לבוא ולהחליט לפנים משורת הדין מיועדת בדיוק למקרים האלה של חיילים שקיבלו פטור על רקע רפואי, אבל כן ביצעו שירות צבאי תורם, יוכלו לבוא ולהגיש בקשת חנינה ואנחנו כן נעביר המלצה לוועדה והמלצה לשרת המשפטים ולבית הנשיא.
סרן לימור לוי: בפועל, על מנת שאנחנו כוועדה נעביר חוות דעת שהיא מדויקת – קשה.
סרן לימור לוי: קשה 18 חודשים לבוא ולהגיד שחייל שביצע עבירות לפני השירות הצבאי, אכן עבר תהליך של שיקום, במיוחד כשמדובר בעבירות של אלימות, בעבירות של שימוש בסמים.
ענת ברקו: אבל רואים את זה, דווקא התקופה הקריטית היא התקופה של ההתחלה, של הטירונות.
שפרה שחר: אחרי ארבעה חודשים את יודעת בדיוק עם מי יש לך עסק.
ענת ברקו: אנחנו רואים את זה באמת בתהליכים.
ענת ברקו: המשברים הראשונים של הגיוס הם בחודשים הראשונים.
סרן לימור לוי: נכון.
ענת ברקו: ובהכשרות ובלחץ של הטירונות.
פז צוק: אנחנו לוקחים את זה בחשבון, זה בוועדה.
ענת ברקו: אז למה להחמיר?
ענת ברקו: אתם עשיתם תהליך כזה יפה, למה להחמיר?
סרן לימור לוי: להיפך.
סרן לימור לוי: אנחנו לא מחמירים - -
ענת ברקו: כן החמרתם.
סרן לימור לוי: - - כי אנחנו מכניסים את סמכות הקח"ר לבחון לפנים משורת הדין.
סרן לימור לוי: אנחנו כן מאפשרים לקח"ר לבוא ולבחון על תיקים של חיילים שכן קיבלו קיצור משמעותי, מ-24 חודשים ל-18 חודשים של שירות צבאי זה החריג.
סרן לימור לוי: ולכן אנחנו נעלה אותם ואנחנו מעלים אותם אחרי שאנחנו שוקלים את הליך השירות שלהם.
ענת ברקו: אני מבקשת שתשקלו את זה שוב.
ענת ברקו: אני חושבת שההחמרה הזאת היא לא במקום, אני חושבת שהיא עושה נזק, ובסופו של דבר יש לכם את שיקול הדעת למשוך את התהליך אם יש לכם ספקות.
פז צוק: אנחנו נבדוק את זה.
פז צוק: ברשותך, ממש בדקה, עיקרי הדברים שאמרתי רק כדי שיוכלו להתייחס.
פז צוק: אז אחד, אנחנו עושים מאמץ גדול בנושא היידוע מהמלש"ב ועד השחרור, יידוע קודם כול של החייל.
פז צוק: שנית, אנחנו מכשירים הלכה למעשה היום את סגלי הת"ש כדי שבאמת יוכלו לתמוך את החייל – זה יכול להיות הסברה נכונה בעניין הזה.
פז צוק: אנחנו מיידעים את המפקדים.
פז צוק: אני עוד רגע אעביר ביניכם איגרת שיוצאת ממש בצורה שיטתית כל שלושה-ארבעה חודשים למפקדים כדי שידעו בכלל שיש אופציה כזאת, ממש איגרת הסברה למפקדים.
ענת ברקו: כדאי, כמו שאתם עושים לסגלי הת"ש, לעשות את זה גם בקורסים של מפקדים – בקורסי המ"כים, בקורסי הקצינים.
פז צוק: אז קודם כול התחלנו מלשגר להם איגרות הסברה ואנחנו גם נכניס את זה באמת למ"מים ולמפקדים הזוטרים יותר.
ענת ברקו: בסוף זו אחריות שלהם.
פז צוק: אנחנו מתקנים את הוראת אכ"א ולמעט הסוגיה הזאת של ה-24 חודש אני רוצה לעבור על כמה דברים ששינינו לטובת החייל.
פז צוק: קודם כול, נתנו זכות, אנחנו גם דוחפים את החיילים להגיש מוקדם יותר את הבקשה, כדי שלא בגלל איזה עיכוב ביורוקרטי כי החייל לא השיג איזה נייר, לא בגלל זה הוא לא יעמוד לוועדה, ואנחנו גם מסייעים לו, מסייעים לו מול הרשויות.
פז צוק: אז הקדמנו את זה.
פז צוק: אם פעם זה היה שלושה חודשים, עכשיו שנה מראש אנחנו מזמינים אותם להגיש את הבקשה.
פז צוק: הרחבנו משמעותית את נושא עבירות המשמעת.
פז צוק: אנחנו מבינים שהרבה עבירות משמעת נעשות בתחילת השירות והרבה מהן הן גם שוליות שלא רלוונטיות.
פז צוק: מי שאיבד את החוגר שלו, צריך להישפט על זה אבל זאת לא סיבה בגלל זה לא למחוק רישום פלילי.
פז צוק: אז הרחבנו משמעותית משבע הרשעות לעשר הרשעות, וזה פרמטר מאוד גמיש.
פז צוק: אם עכשיו העבירות הן קלות, זה פחות משנה.
פז צוק: הרחבנו את היקף ימי הנפקדות שהוא קריטריון לעלייה לוועדה, מ-14 ל-21.
פז צוק: זאת הרחבה משמעותית.
פז צוק: זה לא דבר של מה בכך, שצה"ל נלחם כל הזמן בעניין הנפקדות והעריקות.
פז צוק: ביטלנו את הגיל המקסימלי להגשת בקשה.
פז צוק: אני אפילו לא יודע להסביר למה היה גיל מקסימלי, עד שהגיע אלי חייל שהיה עולה חדש והוא התגייס בגיל 21, הוא סיים בגיל 24 את השירות, ובפקודה קודם היה כתוב 23.
פז צוק: נמחק, אין גיל מקסימלי.
פז צוק: אגב, אם מישהו יגיש בקבע, גם בו נטפל משום שאין גיל מקסימלי.
ענת ברקו: גם בקבע.
פז צוק: גם בקבע.
פז צוק: הרחבנו את ההזדמנות להגיש ערר לוועדה משבעה ימים ל-14 יום מיום קבלת המכתב שבו אנחנו אומרים לו שאנחנו לא נמליץ.
פז צוק: זה קורה לעתים נדירות אומנם אבל יש 14 יום להגשת ערר, והיה ומוגש ערר אנחנו דנים מחדש.
ענת ברקו: אבנר, אנחנו לא יכולים להיכנס ברמה הזאת, אני רוצה להעיר הערה.
פז צוק: זהו, זה התיקון האחרון.
ענת ברקו: יש עוד משהו שאני רוצה להתייחס אליו.
ענת ברקו: מדובר על כך שלא יהיו לחייל יותר מ-14 ימי נפקדות.
ענת ברקו: האם תיקנתם?
ענת ברקו: הגדלתם?
קריאה: 21, הוא אמר את זה.
ענת ברקו: 21.
ענת ברקו: אני ממליצה על 28.
ענת ברקו: באמת, גם כאחת שהייתה מפקדת כלא שלוש שנים, התקופה הראשונית היא מאוד מאוד בעייתית, לכן אני מציעה להגדיל את מספר הימים ל-28.
ענת ברקו: המון פעמים בדמ"ש מפקדים שופטים אז הם ישר משרבבים, לכן 21 זה לא המספר הנכון, בסדר?
ענת ברקו: גם מבחינת גבול הסמכויות של קציני השיפוט הבכירים.
ענת ברקו: אני מבקשת לעבור למשטרת ישראל.
יחיאל חיליק בר: יש לי רק שאלה קטנה.
ענת ברקו: חבר הכנסת יחיאל חיליק בר.
יחיאל חיליק בר: מעבר לכמות העבירות שהתייחסת אליהן, האם יש גם התייחסות שלכם לסוג העבירות?
יחיאל חיליק בר: זאת אומרת, האם יש סוג עבירות שבכלל הצבא לא ייתן להן?
יחיאל חיליק בר: יש פירוט איפשהו בחוק?
פז צוק: זאת בדיוק שאלה שעלתה על עבירות חמורות.
פז צוק: לימור, תתייחסי לזה.
סרן לימור לוי: אני אחלק את התשובה לשניים.
סרן לימור לוי: בעבירות משמעתיות אנחנו תמיד בודקים את טיב העבירה.
סרן לימור לוי: כלומר, על מנת שחייל יעמוד בפני הוועדה, עקרונית אנחנו דורשים עד עשר הרשעות משמעתיות במהלך השירות הצבאי אבל אנחנו נבדוק מה טיב ההרשעות.
סרן לימור לוי: חייל שביצע היעדרות משיקולים סוציואקונומיים, כמובן שאנחנו ניקח את זה לזכותו, לטובתו, ולא נקשה עליו לעמוד בפני הוועדה, כך שהתנאים כן נבחנים לגופם.
סרן לימור לוי: כל הרשעה נבחנת לגופה.
סרן לימור לוי: בנוגע לעבירות שעולות לוועדה, אין לנו הגבלה.
סרן לימור לוי: כל חייל שהורשע לפני השירות הצבאי או במהלך השירות הצבאי אבל על עבירה שהוא ביצע לפני השירות הצבאי, יכול לעמוד בפני הוועדה.
יחיאל חיליק בר: לא משנה מה העבירה, כלומר אין סיווג של איזו עבירה.
סרן לימור לוי: לא משנה מה טיב העבירה.
סרן לימור לוי: אנחנו נותנים לכולם את האפשרות לבוא ולהראות הליך של שיקום.
סרן לימור לוי: במסגרת ההמלצה אנחנו משקללים בין חומרת העבירה לבין התקדמות החייל במהלך השירות הצבאי, בין תהליך השיקום שהוא ביצע אל מול המלצות מפקדים ונתונים נוספים.
פז צוק: כמובן שאנחנו קושרים בין הדברים.
פז צוק: אם עכשיו מישהו הורשע על אלימות, הוא יכול לעלות לוועדה, אבל אם יש לו עכשיו משפט על עבירות של אלימות, זה כמובן עומד לחובתו.
פז צוק: אני אתן דוגמאות, רק לסבר את האוזן.
פז צוק: חיילת שמגיעה אלי שבהיותה נערה דקרה עד כדי סיכון חיים ממש מישהו שתקף אותה, עלתה לוועדה.
פז צוק: אחרי שקלול של כל הנסיבות, הומלצה ונמחק לה הרישום הפלילי.
פז צוק: פגיעות מיניות.
ענת ברקו: לא מגייסים עם עבירות מאוד מאוד חמורות.
יחיאל חיליק בר: מי שרצח, כנראה לא יגיע לצה"ל.
ענת ברקו: עם עבירות מאוד כבדות לא מגייסים.
יחיאל חיליק בר: בגלל זה רציתי לדעת אם יש בכלל איזשהו סיווג או שפשוט מעלים הכול.
ענת ברקו: אז מתייחסים למהות העבירות.
פז צוק: אבל אנחנו מתייחסים באמת גם לחומרת העבירה.
אמיר אוחנה: יש כאן נציגים של רח"ט תומכ"א?
פז צוק: לא.
אמיר אוחנה: כי הם אלה שקובעים את הקריטריונים, את הניקוד.
אמיר אוחנה: יש ניקוד לכל עבירה.
ענת ברקו: קח"ר מרכז.
יחיאל חיליק בר: אם זה ככה, אני רוצה להצטרף למה שענת אמרה – הסיפור שאת אמרת שיש אפשרות לקח"ר להחריג במקרים מסוימים.
יחיאל חיליק בר: למה פשוט לא להשאיר את זה לנשיא ולעשות את הסיווג הזה?
סרן לימור לוי: ההחרגה היא רק לעבירות המשמעתיות.
סרן לימור לוי: כלומר, אנחנו בתהליך בחינת השיקום של החייל אומרים: אנחנו יכולים להבין עשר הרשעות משמעתיות שביצעת במהלך השירות הצבאי.
סרן לימור לוי: אם ביצעת 20 הרשעות משמעתיות שכולן לצורך העניין על אלימות כלפי חייל או כלפי מפקד, זה קיצוני.
יחיאל חיליק בר: אז פה יש סיווג על איזה עבירות?
יחיאל חיליק בר: אם 20 פעם תפסו אותו בלי כומתה, על זה הוא לא - - -
סרן לימור לוי: כאן נכנסת החריגה של הקח"ר כי כאן אנחנו כן נעלה אותו לוועדה כי מדובר בעבירה שהיא פחותה.
פז צוק: אמרתי קודם, זה יעלה בדיון המקדמי, אנחנו עושים מין דיון מקדמי כזה.
פז צוק: אם מישהו עכשיו חרג נגיד מעשר הרשעות, יש לו 15 או 20, נראה על מה העבירות, נראה מתי הוא עשה את העבירות.
פז צוק: אם זה משהו שאין לו רלוונטיות – אני מסתכל על רלוונטיות – אם זה לא רלוונטי לאותה מחיקה, לאותה הבטחה לציבור שיש פה מישהו שבאמת לא עבריין מועד, הוא יעלה לוועדה.
פז צוק: הנטייה בוועדה היא כמובן לבוא לקראת החייל, לא סתם זה נמצא תחת מפקדת קצין חינוך ראשי.
פז צוק: המטרה היא לבוא לקראת החייל, ובלבד שאנחנו יכולים להבטיח שאנחנו לא ממליצים על מישהו שמסכן את הציבור.
ענת ברקו: חיליק, לא היית בהתחלה אבל אנחנו מדברים על כך שבעצם השירות יש את תשלום החוב כלפי החברה.
יחיאל חיליק בר: עם זה אני מסכים, אני גם תומך בחוק.
אמיר אוחנה: רציתי לשאול לגבי הרישום הפלילי.
אמיר אוחנה: רוב ההליכים כלפי נאשמים או מורשעים מתחת לגיל 18, כלומר שהמעשה בוצע מתחת לגיל 18, וכשלא מדובר בעבירות חמורות מהסוג שממילא לא יתגייסו לצה"ל, ממילא מסתיימים באי הרשעה.
סרן לימור לוי: כמעט.
אמיר אוחנה: לא כולם אבל רובם.
אמיר אוחנה: זאת אומרת, עליהם אנחנו לא מדברים כאן.
סרן לימור לוי: מדברים עליהם.
אמיר אוחנה: אז מחיקה זאת מחיקה?
אמיר אוחנה: כלומר, לא היה ולא נברא?
אמיר אוחנה: זה נעלם?
רפ"ק ליאורה סולטן: אולי אני אענה על זה.
ענת ברקו: זה משטרת ישראל, אני חושבת.
קריאה: זה תקנת השבים.
ענת ברקו: אמיר, זאת שאלה טובה.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: ליאורה סולטן-יעבץ, ראש חוליית ייעוץ וחקיקה במדור מידע פלילי.
ענת ברקו: ליאורה, תתייחסי בבקשה גם לנושא של המבצע שאתם עושים כי זה מעניין את הפורום.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: קודם כול בשני משפטים לשאלתך.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: המחיקה שאתה מדבר עליה, ולא משנה כרגע איזו מחיקה – אם היא באה כתוצאה מהמלצה או אם היא באה בגלל שחלפה תקופת המחיקה – המחיקה היא איננה פיזית.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: סעיף 16 לחוק המרשם הפלילי אומר שזה יימחק, באופן כזה שגופים מצומצמים, כל פעם גופים מצומצמים יותר, בסך הכול.
אמיר אוחנה: שב"כ, משטרת ישראל, פרקליטות.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: נכון.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: פחות או יותר, זה נקרא גופי גישה ישירה, מרבית הגופים הללו כן יראו מחיקה – גם, כל אחד עם תפקידו הוא, זה לא שכולם יכולים לראות בתוך הגופים שהם גישה ישירה.
אמיר אוחנה: אבל תעודת היעדר רישום פלילי הוא יוכל לקבל, מה שנקרא תעודת יושר.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: לא.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: זה לא נקרא תעודת יושר כי אנחנו לא מחלקים - - -
אמיר אוחנה: בעגה.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: בעגה.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אבל, אזרח שבא להוציא עבור עצמו פלט זכות עיון, יראה את התיק המחוק, הוא יראה אותו.
אמיר אוחנה: עבור מקום עבודה?
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אם הוא יהיה חכם וילך למקום עבודה פרטי ויציג את זה – בעוכריו.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אנחנו מנסים כמה שיותר למגר את התופעה.
אמיר אוחנה: הוא בא לעבוד כשומר בית-ספר, אומרים לו תביא היעדר רישום פלילי.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אם אומרים לו והוא מביא - - -
אמיר אוחנה: הוא יכול לקבל מכם היעדר רישום פלילי?
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: הוא יקבל כי זו זכות העיון שלו, של עצמו.
אמיר אוחנה: לא, אני לא שואל אם הוא יקבל את המרשם הפלילי שלו כי את אומרת ששם זה כן יהיה רשום.
רפ"ק ליאורה סולטן-יעבץ: אם הוא בא לשומר לפי הדוגמאות שנתנו עכשיו - - -