GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירי פרנקל-שור: אתמול בערב, עת העברתי את עמדתי למשרד הביטחון, סברתי שנכון לייחד רק לפעולות צבאיות כפי שמציין סעיף 40 לחוק יסוד: הממשלה ולא להכרזת מלחמה כפי שמצוין באותו סעיף מכיוון שמדינת ישראל לא מכריזה מלחמה.
מירי פרנקל-שור: לאור הערתה של הילה שיש מקום אולי גם לכלול את המלחמה, אולי יהיו נסיבות כאלה, לי כמובן אין התנגדות ולהפך, אולי זה מחדד את הנסיבות הקיצוניות בהן נכון להפעיל את הסעיף.
נעמה פויכטונגר: בעניין הזה יש לי שאלה ואני שואלת כי אני לא יודעת.
נעמה פויכטונגר: אם יש באמת הכרזה של מלחמה, האם זה לא מלמד ממילא שהמעמד של הכלואים יהיה של שבויי מלחמה?
מירי פרנקל-שור: מכיוון ששבויי מלחמה חייבים להיות בצבא סדיר.
צחי הנגבי: נעבור להקראה.
רועי שליים: הוספת סעיף 10א בחוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים, התשס"ב-2002, אחרי סעיף 10 יבוא: "10א.
רועי שליים: הכרזה על שינויים בתחולת החוק הודיעה הממשלה לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת על החלטה לפתוח במלחמה או על פעולות צבאיות לפי סעיף 40(ג) לחוק יסוד: הממשלה, רשאית היא להכריז כי המלחמה או הפעולות הצבאיות המצריכות תחולה של הוראות החוק המנויות בפסקאות שלהלן, בשינויים המפורטים בהן.
רועי שליים: הכריזה הממשלה כאמור, יחולו הוראות אלה לעניין לוחמים בלתי חוקיים שנכלאו במהלך פעולות הלחימה כאמור:
רועי שליים: הסמכויות הנתונות בסעיפים 3(ב) ו-4 לרמטכ"ל, יהיו נתונות לקצין בדרגת תת-אלוף, שהרמטכ"ל הסמיכו לכך.
רועי שליים: הסמכויות הנתונות בסעיף 3(ב) לקצין בדרגת סגן אלוף, יהיו נתונות לקצין בדרגת סרן.
רועי שליים: בסעיף 3(ג), בכל מקום, במקום "96 שעות" יקראו "שבעה ימים".
רועי שליים: הכרזה לפי סעיף קטן (א) תובא, בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ-48 שעות מעת שניתנה, לאישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת (בסעיף זה – הוועדה).
רועי שליים: הוועדה רשאית לאשר את ההכרזה, לקצר את תקופתה או לא לאשרה.
רועי שליים: תוקפה של הכרזה כאמור יפקע כעבור חמישה ימים מיום שניתנה, אם לא אושרה בידי הוועדה קודם לכן.
רועי שליים: במניין השעות והימים לפי סעיף זה לא יבואו בחשבון שבתות ומועדים.
רועי שליים: תוקפה של הכרזת הממשלה שאושרה לפי סעיף קטן (א) יפקע כעבור שלושה חודשים מיום שניתנה או במועד מוקדם יותר שנקבע בהכרזה או שנקבע באישור הוועדה.
רועי שליים: הממשלה רשאית, באישור הוועדה כאמור בסעיף קטן (ב), להאריך את תוקפה של ההכרזה מזמן לזמן לתקופות שלא יעלו על שלושה חודשים בכל פעם, כל עוד מתקיימות המלחמה או הפעולות הצבאיות כאמור בסעיף קטן (א) או בתוך שלושים ימים לאחר סיומן".
אבי דיכטר: זה לא נשמע טוב כשאומרים במניין השעות והימים לפי סעיף זה לא יבואו בחשבון שבתות ומועדים.
אבי דיכטר: אנחנו נמצאים במצב לחימה.
מירי פרנקל-שור: ספירה של הימים.
צחי הנגבי: זה נותן יותר זמן.
מירי פרנקל-שור: זה נותן יותר זמן.
אבי דיכטר: אני מבין את זה.
צחי הנגבי: בשבת מפסיקים.
מירי פרנקל-שור: השבתות והמועדים, זה גם מצוי בהכרזה על מצב מיוחד בעורף, אם אני לא טועה.
איל בן ראובן: מה יקרה אחרי חמישה ימים?
איל בן ראובן: יפקע כעבור חמישה ימים מיום שניתנה.
צחי הנגבי: מה המשמעות של אי כניסת ההכרזה לתוקף?
מירי פרנקל-שור: אי אישור הוועדה, אי אפשר לפתוח את השיבר לגבי הפעלת החוק הזה.
איל בן ראובן: לגבי המעצרים של האנשים האלה?
מירי פרנקל-שור: מעצרים אפשר, השאלה אם אנחנו יכולים לסטות מההוראות הקבועות היום בחוק.
מירי פרנקל-שור: זאת אומרת, במקום שהשימוע ייערך על ידי סרן כמו שמבקשת הממשלה, השימוע ייערך על ידי סגן אלוף.
מירי פרנקל-שור: כלומר, יש הסדר אם אנחנו לא עוברים למצב חירום.
איל בן ראובן: אני מעלה את השאלה כי אני ער למלחמות.
איל בן ראובן: במצב של מלחמה, ולצורך העניין עופרת יצוקה היא מלחמה.
מירי פרנקל-שור: בעופרת יצוקה לא היה שימוש.
איל בן ראובן: אני אומר שדווקא במצבים האלה, הסיפור הזה של חמישה ימים, להתחיל להריץ למערכות של אישורים תוך כדי, דווקא כאן אני הייתי מאריך את הדברים וקצת נמנע מלהריץ את האנשים.
איל בן ראובן: מבצע כזה הוא 14 ימים, הוא עשרה ימים.
צחי הנגבי: כשאין בעיה, הם יכולים לשלוח את האנשים המתאימים.
איל בן ראובן: אתה עושה דיונים כאלה תוך כדי.
צחי הנגבי: אתה בא מהעולם הזה אבל עכשיו יש עולם אחר.
צחי הנגבי: אתה עכשיו בעולם אחר, בעולם שצריך לפקח על הרשות המבצעת.
צחי הנגבי: צריך לאזן בדברים האלה.
איל בן ראובן: אני אומר שצריך לאזן ולכן אני שואל אם חמישה ימים מהווים איזון נכון.
איל בן ראובן: אני הייתי מאריך קצת.
מירי פרנקל-שור: חמישה ימים גם קבוע בהכרזה על מצב מיוחד בעורף, בצווי מילואים, צו 8.
צחי הנגבי: הוועדה מתכנסת מרגע לרגע.
צחי הנגבי: חמישה ימים נותנים כדי לאפשר לאלה שעוסקים בלחימה לשלוח את האיש המתאים שיבוא לשכנע את החברים.
צחי הנגבי: זה לא קרה שעצרו שור בדישו.
איל בן ראובן: זה ברור לי.
צחי הנגבי: אם אלה ארבעה ימים, חמישה או שישה, כאן יש עיקרון וזה העיקרון של האינטגרציה או סינרגיה בין המערכת המבצעת למערכת המפקחת.
אמיר אוחנה: אני מסכים עם הכול ומצביע בעד אבל יש לי הערה לשונית.
אמיר אוחנה: אני רואה בחלק מהמקומות שכתוב הוועדה עם שני וו ובחלק מהמקומות כמו ב-(ב) ועדה עם ו' אחת.
אמיר אוחנה: כדאי שתהיה אחידות.
מירי פרנקל-שור: אתה אומר ועדת החוץ והביטחון.
מירי פרנקל-שור: כאשר ה-וו מופיעה בתחילת מילה, כותבים ו' אחת.
מירי פרנקל-שור: כאשר היא ה-וו מופיעה באמצע מילה, כותבים שני ווים.
אמיר אוחנה: כך זה לשונית.
צחי הנגבי: פתרת לי בעיה.
צחי הנגבי: לא היה נעים לי לשאול כי חשבתי שאף אחד לא יוכל להשיב, אבל עכשיו הבנתי שכן אפשר להשיב.
צחי הנגבי: אולי נכנסת כאן ההערה של משרד החוץ.
צחי הנגבי: מה אנחנו חושבים עליה?
מירי פרנקל-שור: אנחנו באופן עקרוני מסכימים אבל אנחנו חושבים שהקישור לנסיבות הפעולה הצבאית שכבר מודיעים לוועדת החוץ והביטחון או מלחמה, אני חושבת שהוא נותן לך את המענה.
מירי פרנקל-שור: אני חושבת ש-דיו פרוסס קיים.
מירי פרנקל-שור: יש דברים שדווקא אין הפחתה, יש ייצוג וכולי, כך שאני חושבת שזה מידתי.
צחי הנגבי: אם זה היה תקף עת היה בג"ץ דיראני ועובייד, זה היה משנה את המצב?
צחי הנגבי: אם החוק הזה היה בתוקף.
צחי הנגבי: אתם אומרים שזה היה בעקבות פרשת עובייד.
מירי פרנקל-שור: זה נתן את האיגום החוקי לאחזקת דיראני ועובייד.
מירי פרנקל-שור: בג"ץ אישר.
צחי הנגבי: בג"ץ קבע שזה לא חוקי?
מירי פרנקל-שור: מידתיות החוק נבחנה בבג"ץ ובג"ץ קבע.
אמיר אוחנה: אין כאן הפרה מהותית של המידתיות.
אמיר אוחנה: יש כל כך הרבה לוחמים שצריך לטפל בהם באותו זמן, ולכן אנחנו צריכים יותר אנשים שיוכלו לעשות את העבודה.
אמיר אוחנה: זכות השימוע נשמרת.
הילה ארליך: נשמרת.
נעמה פויכטונגר: אבל ימי כליאה, זה לא דבר שאנחנו מתייחסים אליו בקלות ראש.
אמיר אוחנה: לכן העלייה היא מידתית.
הילה ארליך: בגלל זה, זה רק בנסיבות קיצון.
הילה ארליך: לכן ההערה של מירי לקשר את זה לסעיף 40 היא נכונה וראויה כדי לקשר את זה לנסיבות קיצון.
הילה ארליך: אנחנו עשויים לפגוע בזכויות רק בנסיבות קיצון.
צחי הנגבי: אם יש פעילות, מרידה של מדינת יהודה, האם זה חל גם על מורדים מהסוג הזה?
אמיר אוחנה: אם הם נלחמים נגד מדינת ישראל – כן.
אמיר אוחנה: ודאי.
נעמה פויכטונגר: אם הממשלה מכריזה על פעולות צבאיות.
מירי פרנקל-שור: אני לא חושבת.
מירי פרנקל-שור: אני חושבת שהם נכנסים בגדר לוחמים בלתי חוקיים, להגדרה שקיימת בחוק.
אמיר אוחנה: הם נלחמים במדינת ישראל.
מירי פרנקל-שור: ההגדרה לא משתנה.
אמיר אוחנה: אין אפליה על בסיס של דת, גזע, מין וכולי.
צחי הנגבי: תג מחיר למשל הוגדר באיזשהו אופן?
אמיר אוחנה: הם לא פועלים נגד מדינת ישראל.
אמיר אוחנה: הם לא נלחמים במדינת ישראל.
אמיר אוחנה: בוודאי שהם פועלים נגד האינטרסים של מדינת ישראל אבל הם לא נלחמים במדינת ישראל.
גדי עזרא: החוק לא מופעל באיו"ש ובפסיקה של בג"ץ הוא גם אמר שהחוק לא יופעל כלפי תושבים ישראליים.
גדי עזרא: הוא בעצם הופעל נגד תושבי חוץ שזה לצורך העניין עזה ולבנון.
גדי עזרא: יש כלים משפטיים אחרים כמו הדין הפלילי באיו"ש, דין של מעצר מינהלי באיו"ש.
צחי הנגבי: באיו"ש יש לך כלים שלא נופלים מהחקיקה הזאת?
גדי עזרא: הם פשוט מותאמים למצב העובדתי שקיים באיו"ש.
מירי פרנקל-שור: זאת לא התשובה.
מירי פרנקל-שור: מי שנמצא בישראל.
מירי פרנקל-שור: הם מגיעים.
מירי פרנקל-שור: הלוחמים הבלתי חוקיים מגיעים לישראל.
מירי פרנקל-שור: אתה יכול להביא את האנשים לישראל אבל העניין הוא שגם אם אתה עוצר אותם בישראל, הם לא נחשבים ללוחמים בלתי חוקיים בהגדרה שקיימת בחוק.
גדי עזרא: מבחינה גיאוגרפית אין חלוקה כזאת.
גדי עזרא: אם עכשיו יש לוחם חיזבאללה לצורך העניין שנכנס לגליל ותפסנו אותו, בוודאי אפשר להפעיל את החוק.
מירי פרנקל-שור: אתה יכול לתפוס אותו גם במקום אחר ולהביא אותו לישראל.
גדי עזרא: ככל שתופסים אותו מחוץ לישראל, מביאים אותו, אפשר להפעיל את החוק או שתופסים אותו בתוך ישראל ואפשר להפעיל כלפיו את החוק באותו זמן.
גדי עזרא: לגבי מקום התפיסה, אין חלוקה כזאת בחוק.
צחי הנגבי: זאת אומרת, הוא לא חל על אזרחי ישראל קודם כל.
גדי עזרא: מה שבית המשפט העליון אמר זה שהחוק לא נועד לחול על תושבים ישראליים.
גדי עזרא: אם נגלה מקרה תיאורטי שיש אדם שהוא חבר ב"צבא החיזבאללה" - - -
צחי הנגבי: יש ערבים ישראלים שמזדהים עם דאעש.
צחי הנגבי: האם החוק הזה רלוונטי לגביהם?
נעמה פויכטונגר: בדרך כלל הכלי המתאים בהקשר הזה יהיה הכלי של ההליך הפלילי.
נעמה פויכטונגר: כשיש לך אדם, זהות פרסונלית שיש לך לגביו ראיות ספציפיות לגבי ההתנהלות שלו - אגב, דפוסים שקשורים להצטרפות לדאעש מקבלים בימים אלה ביטוי בחוק המאבק בטרור החדש – זה הבית המתאים יותר לסיטואציה הזאת.
מירי פרנקל-שור: אני רוצה להסביר מה זה לוחם בלתי חוקי.
מירי פרנקל-שור: לוחם בלתי חוקי, באופן עקרוני, לוחם, כאשר אתה תופס אותו, צריך להחיל עליו את אמנת ז'נבה השלישית מכיוון שהוא מדבר על שבוי מלחמה.
מירי פרנקל-שור: יש לך כאן לוחם, מחבל, אדם שכמובן לא נמנה על אזרחי ותושבי מדינת ישראל שפלש למדינה או שהביאו אותו ממדינה מסוימת, מצוי בישראל ואתה לא מחיל עליו את הדין הפלילי הישראלי ואתה לא מחיל עליו את הוראות אמנת ז'נבה.
מירי פרנקל-שור: למצב המסוים הזה, לוואקום שנוצר, היה צריך לתת עיגון חוקי, איך אתה מחזיק אותו באופן חוקי במדינת ישראל.
מירי פרנקל-שור: לשם כך נולד חוק לוחמים בלתי חוקיים.
אבי דיכטר: זאת הפריבילגיה שיש למעצמה שאין למדינה כמונו.
אבי דיכטר: ארצות הברית עשתה את גוונטאנאמו בדיוק כדי להתגבר על הצורך ואנחנו צריכים את החוק הזה.
אבי דיכטר: זה אחד ההבדלים בינינו לבין ארצות הברית.
גדי עזרא: בארצות הברית יש חוק דומה.
מירי פרנקל-שור: בעקבותינו, אם אני לא טועה.
גדי עזרא: אחרינו.
צחי הנגבי: יש הסתייגויות או הערות לטקסט שהוקרא?
מירי פרנקל-שור: אם למי מחברי הכנסת יש הסתייגות לרשות דיבור.
מירי פרנקל-שור: אני מקווה שנוכל להניח את ההצעה היום כאשר למליאה יהיה מספיק זמן ולהביא את זה ביום שני.
צחי הנגבי: מי בעד אישור הצעת חוק כליאתם של לוחמים בלתי חוקיים (תיקון מס' 3), התשע"ג-2013 כפי שהוקרא?
צחי הנגבי: הצעת החוק אושרה לקריאה שנייה ושלישית, ללא הסתייגויות.
מרדכי יוגב: אחר צהרים טובים.
מרדכי יוגב: יש לנו זמן קצר אבל אנחנו נשתדל למצות אותו ובמקסימום נבקש מיושב ראש הכנסת שיאשר לנו לחרוג בעוד כמה דקות.
מרדכי יוגב: אנחנו כאן בדיון חקיקה שיצריך הצבעה על החלטת ממשלה בנושא שירות חיילים בשירות חובה במשטרת ישראל ובשירות בתי הסוהר.
מרדכי יוגב: היינו בתקופה של חילוקי דעות בין השר לביטחון פנים לשר הביטחון על הקצאת הימ"לים, מוצבים ומוצבות של חיילים וחיילות ברי שירות למשטרת ישראל ושירות בתי הסוהר.
מרדכי יוגב: סגן ראש המל"ל, אתה מביא לנו החלטת ממשלה טרייה.
זאב צוק רם: יש החלטה.
מרדכי יוגב: תציג אותה בבקשה.
זאב צוק רם: ההחלטה, מספרה 1253, מה-11 במרץ, אומרת שבהתאם לסעיף כך וכך לחוק שירות הביטחון, מספר יוצאי הצבא שישרתו ביחידות שירות בתי הסוהר ינוע כלפי מטה מתאריכים מסוימים מ-860 החל מה-1 בינואר 2016 עד ה-31 בדצמבר 2016.
זאב צוק רם: מיום ה-1 ינואר 2017 עד 31 בדצמבר - 860.
זאב צוק רם: 760 שזה היה התוצר של סיכום עבודת המטה שנעשתה מה-1 בינואר 2018 עד ה-31 בדצמבר 2018.
זאב צוק רם: לגבי משטרת ישראל.
שמואל לטקו: בלי מג"ב.
זאב צוק רם: בלי מג"ב.
זאב צוק רם: המספרים שנקבעו הם: החל מה-1 בינואר 2016 עד ה-31 בדצמבר 2016 - 1,474.
זאב צוק רם: מיום ה-1 בינואר 2017 עד ה-31 בדצמבר 2017 - 1,287.
זאב צוק רם: החל מיום 1 בינואר 2018 עד 31 בדצמבר 2018 - 1,161.
זאב צוק רם: צריך להביא את סעיפים (א) ו-(ב), אלה שהקראתי עכשיו, לאישור ועדת חוץ וביטחון בהתאם להוראות הסעיפים האמורים.
זאב צוק רם: הסעיף הבא אומר שלצורך מימון קליטת כוח אדם לפיצוי על הורדת מספר החיילים יוקצה בשנת 2016 סכום חד פעמי של שלושים מיליון שקלים למשרד לביטחון פנים.
זאב צוק רם: לצורך הקצאה זו תבוצע במסגרת תקציב 2016 וכולי וכולי.
זאב צוק רם: הקצאה תקציבית והפיצוי לתקנים לשנים 2017 ו-2018 יסוכמו בדיוני התקציב לשנים אלה שיתקיימו במהלך 2016.
זאב צוק רם: אני מזכיר לאנשי המשרד לביטחון פנים שאמנם אנחנו מדברים על 2017 ו-2018 אבל זה יהיה בדיוני תקציב 2016.
זאב צוק רם: זוהי החלטת הממשלה ואלה הדברים שסוכמו בין המל"ל שעשה את עבודת המטה לבין משטרת ישראל ושירות בתי הסוהר והסיכום בין השרים, השר לביטחון פנים ושר הביטחון עם כל מה שהיה צריך להיות נלווה.
זאב צוק רם: תרשו לי הארה.
זאב צוק רם: כיוון שאני זה שהוביל את עבודת המטה, אני חושב שבכלל צריך להגיע לתהליך סדור שלא יהיו חיילים במשטרת ישראל ובשירות בתי הסוהר.
זאב צוק רם: נקודה.
מרדכי יוגב: שאלת הבהרה.
מרדכי יוגב: האם אין כאן שום הבדל בין הקצאת בנים, בנות, חיילות, חיילים?
מרדכי יוגב: יש כאן מספר כולל?
מרדכי יוגב: במי הוא תלוי?
מרדכי יוגב: במשא ומתן ביניכם ובשיחות ביניכם?
מירב קירשנר: אנחנו כן מתנהלים מולם אבל אנחנו לא מקדשים את זה אחד לאחד.
מרדכי יוגב: כמה זה בערך?
מרדכי יוגב: באחוזים.
מתי שולץ: נדמה לי שבשירות בתי הסוהר אלה בערך שלושים אחוזים נשים.
מתי שולץ: זה תוצאתי כי זה בהקצאה.
מתי שולץ: בערך שלושים אחוזים נשים ושבעים אחוזים גברים.
קריאה: כמה במשטרה?
אמיר רצון: 25 אחוזים גברים והיתר הן נשים.
מרדכי יוגב: זה ללא מג"ב.
מרדכי יוגב: המשטרה כולה.
שמואל לטקו: מירב, את יכולה להציג לנו נתונים השוואתיים כדי שנראה איך זה היה בשנים עברו?
מירב קירשנר: המחשב לא עולה אבל אני יכולה לתת לכם נתונים בעל פה.
מירב קירשנר: בשרף הראשון מופיע סך צמצום כוח האדם בימ"לים.
מירב קירשנר: היום אנחנו בעצם חותמים את הצו האחרון ללא שינוי מהתכנית.
מירב קירשנר: אנחנו יוצאים מתקן של 1,600 בשח"ם למהלך צמצום תלת שנתי של 439 חיילים ובשירות בתי הסוהר מ-957, ירידה ל-191.
מירב קירשנר: זה בסך הכול.
מירב קירשנר: בהתבוננות על המצבת הממוצעת כפי שאנחנו תכננו את זה בהתפתחות וכפי שהובטחה כעת למשטרת ישראל ולשירות בתי הסוהר, אמרנו שבשנת 2016 יועמדו התכניות כך שאחוז האיוש יהיה 88 אחוזים, בשנת 2017 ובשנת 2018 אנחנו נעלה שם לתשעים אחוזים.
מירב קירשנר: בשירות בתי הסוהר התקינה תחל מ-860 בשנת 2016 ועד 760 בשנת 2018 ומבחינת אחוזי האיוש אנחנו ננוע מ-88 אחוזים לתשעים אחוזים בשנת 2017 ובשנת 2018 נעמוד על 95 אחוזים.
מירב קירשנר: שם אנחנו מתייחסים גם לסוגיית מאבטחות האסירים והצורך שלהם באחזקת פלוגות כפי שזה מכונה אצלם.
שמואל לטקו: את יכולה ללכת אחורה?
שמואל לטקו: לפחות שנת 2014 או 2015.
מירב קירשנר: הצגנו את זה בפעם הקודמת וביקשתם שנפסיק להציג את זה.
מירב קירשנר: מ-2013 הייתה תכנית צמצום שהייתה אמורה להוריד ארבעים אחוזים במשטרת ישראל ו-35 אחוזים בשירות בתי הסוהר.
מירב קירשנר: היה אמור לחול צמצום של 640 חיילים במשטרת ישראל ו-337 בשירות בתי הסוהר.
מירב קירשנר: התכנית הזאת סוכמה על ידי שר הביטחון ולא מומשה בשנים הללו.
שמואל לטקו: כמה בפועל היו ב-2014 במשטרה ובשירות בתי הסוהר?
מירב קירשנר: מבחינת איוש או מבחינת תקינה?
שמואל לטקו: איוש.
מירב קירשנר: התקינה הייתה כפי שהיא עכשיו.
מירב קירשנר: מבחינת איוש, תכף אני אומר.
מירב קירשנר: החזקנו אותם נמוך יותר כי לקחו בחשבון בשירות בתי הסוהר את היקף האסירים והחזקנו אותם בקירוב על שבעים אחוזים.
מירב קירשנר: סליחה, במצב הנוכחי היו אל מול 957 סוהרים, המספרים נעו סביב 750.
מירב קירשנר: באיוש בין 700 ל-750.
שמואל לטקו: אתם תמשיכו להחזיק גם את השבעים אחוזים עכשיו?
מירב קירשנר: אמרתי את כל המספרים.
מירב קירשנר: אמיר, אצלכם היינו כבר על 1,350 בקירוב.
אמיר רצון: 1,300.
מירב קירשנר: במשטרה היינו בערך עם 1,350
אמיר רצון: בין שבעים לשמונים אחוזים נעים במשך כל התקופה הזאת מינוס 300 שוטרים.
מירב קירשנר: הצגתי את המספרים כפי שיאוישו בשנים הקרובות.
מירב קירשנר: שמנו את זה גם בשקף מסודר.
מרדכי יוגב: המגמה היא ירידה.
מרדכי יוגב: האיוש יהיה באחוז גבוה יותר.
מרדכי יוגב: מספרים מוחלטים די דומים.
מירב קירשנר: באיוש נכון להיום אבל בהמשך זה יורד וגם יוצר לנו לתכנן על בסיס התקנים.
מרדכי יוגב: וובה הציג את עמדתו הערכית.
מירב קירשנר: אני רוצה עוד לומר שיש לנו היקף לא מבוטל של חיילים שנמצאים עכשיו בדחיית שירות בעקבות פיזורים שהיו מאז פקע הצו.
מירב קירשנר: סדר גודל של 168 חיילים ממתינים לשיבוץ במשטרת ישראל ועוד 163 בשירות בתי הסוהר.
מירב קירשנר: יש אותם בחלוקה לתאריכים.
מירב קירשנר: החיילים חוזרים בין ה-17 למרץ, ה-27 במרץ, בקבוצות לפי מועדי סיום הטירונות והיציאה לדחיית שחרור.
מרדכי יוגב: אולי נשמע את משטרת ישראל, את שירות בתי הסוהר ואת האוצר.
מרדכי יוגב: יש כאן גם סעיף שנוגע אליך.
מתי שולץ: מה אתם רוצים לשמוע במיוחד?
מרדכי יוגב: יש לך מה להוסיף?
שמתי שולץ: לא.
שמתי שולץ: אין לי מה להוסיף.
שמתי שולץ: הסיכום הזה הוא על דעת הנציבה והוא התקבל.
זאב צוק רם: אחרי כל כך הרבה שעות נציבה.
אמיר רצון: גם לי אין מה להוסיף בעניין הזה.
אמיר רצון: הסיכום הזה מוכר לנו ואנחנו בשיתוף פעולה טוב.
אמיר רצון: כמובן אחוזי האיוש לדעתנו צריכים לעמוד, כאשר מקצצים ממילא, על אחוזים גבוהים יותר.
אמיר רצון: השוטרים שלנו שנמצאים היום לא מוגדרים בצה"ל כלוחמים אבל בפועל אני חושב שהציבור מבין את זה שלעת הזאת הם לוחמים.
אמיר רצון: לכן אנחנו היינו רוצים אחוזי איוש כמו שיש ביחידות לוחמות בצה"ל כדי שנוכל לענות לצורכי הביטחון ולהקנות ביטחון לציבור.
מרדכי יוגב: יש כאן אחוזי איוש גבוהים יותר.
מרדכי יוגב: משרד האוצר.
רועי טיאר: אין לי מה להוסיף.
מרדכי יוגב: יש כאן גם את סעיף (ד) שאמנם מירי אומרת שאנחנו לא צריכים לאשר אותו.
מרדכי יוגב: הסיכום הזה של הקצאה חד פעמית של שלושים מיליון שקלים למשרד לביטחון פנים.
זאב צוק רם: זה סוכם.
מרדכי יוגב: הכול סגור.
שמואל לטקו: זה לא חלק מהאישור.
שלי יחימוביץ': אני אצביע בעד.
שלי יחימוביץ': מה הפרופיל של החיילים האלה?
מירב קירשנר: קודם כל, כאשר מדובר בחיילות זה מפוזר.
מירב קירשנר: חלקן הגודל בעלות פרופיל קדמי.
שלי יחימוביץ': אני מתכוונת פרופיל לא במובן פרופיל אלא מה החתך.
מירב קירשנר: מסרנו בעבר את כל החתך.
שלי יחימוביץ': דיברנו על זה בשעתו בהרחבה אבל בכל זאת.
מירב קירשנר: אני לא יודעת אם יש לי את זה כאן.
מירב קירשנר: הראינו שפחות או יותר בקב"אות הבינוניות, שם מרוכז העיקר.
מירב קירשנר: אני מזכירה שזה נובע בין היתר משום שהחיילים צריכים להסכים ללכת לשם.
מירב קירשנר: כמובן שהשירות הזה אטרקטיבי לאוכלוסיות מסוימות ולא למי שרוצה להיות ביעדי האיתור הנכספים בצה"ל.
מירב קירשנר: אני יכולה להראות לך את זה שוב בפילוח.
מרדכי יוגב: ללא הסכמה שלו, הוא הולך לצה"ל.
מירב קירשנר: מותר לו לחזור תוך כדי.
מרדכי יוגב: נקריא את החוק.
מירי פרנקל-שור: אין מה להקריא.
מירי פרנקל-שור: נקריא את המספרים אבל הוועדה מאשרת גם לשירות בתי הסוהר וגם למשטרה רק את מספר החיילים שישרתו בשירות בתי הסוהר ובמשטרה כפי שהיה בהסכמת שני השרים וקיבל את אישור הממשלה.
מירי פרנקל-שור: עכשיו הוועדה מאשרת את החלטת הממשלה.
מרדכי יוגב: מי בעד?
מרדכי יוגב: בעד אישור החלטת הממשלה – פה אחד
מרדכי יוגב: החלטת הממשלה אושרה.
מרדכי יוגב: תודה רבה לכולם.
צחי הנגבי: בוקר טוב, אני פותח את הישיבה.
צחי הנגבי: אנחנו פותחים בנושא שאושר לנו ביום שני.
מירי פרנקל-שור: לשם הסדר והפרוטוקול נסביר את השתלשלות העניינים.
מירי פרנקל-שור: ביום רביעי שעבר, 16 במרץ, אישרה ועדת החוץ והביטחון את הצעת חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני (תיקון), התשע"ו-2016, לקריאה שניה ושלישית.
מירי פרנקל-שור: הנחנו את הצעת החוק באותו יום.
מירי פרנקל-שור: במהלך הכנת הנאום התעוררה אצלי שאלה, והשאלה היא כזו: ביקשה הממשלה לשנות את הגדרת הרשות המוסמכת בחוק הפיקוח על יצוא ביטחוני כך שמנכ"ל משרד הביטחון יוכל להסמיך עובד נוסף על מנת לתת רישיונות, אבל אותו עובד לא היה אמור להיות מוסמך לתת קנסות אזרחיים ועיצומים כספיים.
מירי פרנקל-שור: כשבדקתי את הנוסח עוד פעם, הסתבר לי שהנוסח שהציעה הממשלה שולל ממנכ"ל משרד הביטחון את הסמכות של מנכ"ל משרד הביטחון להטיל עיצומים כספיים.
מירי פרנקל-שור: בבירור שערכתי עם משרד הביטחון התברר שלא זו היתה הכוונה.
שלי יחימוביץ': איפה כתוב מה שנאמר עכשיו?
שלי יחימוביץ': לא ראיתי את זה בשום מקום.
מרדכי יוגב: כתוב, ונאמר שרק לעובד הבכיר הנוסף לא תהיה הסמכות הזו, משתי סיבות: אחת, שלא יהיו שתי אמות מידה; השניה, אמרו שזה דבר מורכב וכבד וטוב שתישאר בידיה הסמכות.
מירי פרנקל-שור: נכון, אבל הנוסח שהביאה הממשלה השאיר רק את ראש אגף הפיקוח על הייצוא הביטחוני בסמכות להטיל קנסות אזרחיים ועיצומים כספיים.
מירי פרנקל-שור: לאור כך ביקשנו למשוך את הצעת החוק מהמליאה ולהחזירה לוועדה, לפי סעיף 89 לתקנון הכנסת, ולתקן את הצעת החוק בהתאם, בנוסח שמונח בפני חברי הוועדה.
שלי יחימוביץ': כלומר זה תיקון.
שלי יחימוביץ': וכל המהות של החוק לא עומדת לפנינו עכשיו?
מירי פרנקל-שור: זה רק הנושא הטכני.
מירי פרנקל-שור: נקרא את התיקון.
עידו בן יצחק: התיקון של סעיף 2 לחוק הפיקוח על יצוא ביטחוני נוסחו יהיה כך: " בחוק הפיקוח על יצוא ביטחוני, התשס"ז-2007 (להלן – החוק העיקרי), בסעיף 2, בהגדרה "הרשות המוסמכת", אחרי "או חלקו" יבוא "וכן עובד בכיר של האגף האמור שהוא לפחות ראש חטיבה או יחידה מקבילה לה, שהמנהל הכללי הסמיכו כאמור, למעט לעניין פרק ט'".
עידו בן יצחק: וסעיפים 6 עד 10 יימחקו.
עידו בן יצחק: התיקון בהגדרה - -
מירי פרנקל-שור: - - מביא לידי ביטוי את משמעות הדברים.
מירי פרנקל-שור: נמצא פה נציג משרד הביטחון?
עומר בבלי: ראשית, אנחנו רוצים להודות למחלקה המשפטית – ליועצת המשפטית של הוועדה, כי נפלה טעות בניסוח והכוונה המקורית לא היתה לבטל את היכולת של המנהל הכללי של משרד הביטחון להטיל עיצומים וקנסות.
עומר בבלי: לכן זו מהות התיקון – להשאיר בידיו את הסמכות הזאת.
צחי הנגבי: מי בעד התיקון?
צחי הנגבי: בעד – פה אחד
צחי הנגבי: התיקון אושר.
צחי הנגבי: תודה, אושר.
מירי פרנקל-שור: נניח את זה היום כדי שהתיקון יהיה ביום שני.
צחי הנגבי: תודה, הישיבה נעולה.
צחי הנגבי: הישיבה פתוחה.
צחי הנגבי: על סדר היום הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון – איסור פרסום שם חייל שמתקיימים חקירה או תחקיר בעניינו), התשע"ו–2015.
צחי הנגבי: נבקש מכלל הנציגים שהגיעו היום להתייחס אבל נפתח בדברים של איל בן ראובן.
איל בן ראובן: אני חושב שאנחנו מציגים היום חוק שהוא מאוד מאוד רלוונטי.
איל בן ראובן: חוק תמיד רלוונטי אבל אנחנו סביב האירוע האחרון.
איל בן ראובן: סתם לעדכן אתכם כי אני לא יודע אם אתה יודע אבל ערוץ 2 פרסם לפני שעה שעיריית בית שמש פרסמה את שמו של החייל.
איל בן ראובן: הם תומכים בו אבל הם פרסמו את שמו ואת כל הפרטים והחייל עכשיו חשוף לכל.
איל בן ראובן: אני חושב שהחוק בא בדיוק לעשות סדר בנושא הזה ואני חושב שחשיבותו מאוד מאוד גדולה.
איל בן ראובן: אנחנו כבר שמענו חלק מהנציגים ואני חושב שיש גם חשיבות למהירות.
איל בן ראובן: היות ואנחנו יוצאים השבוע לפגרה, אני חושב שיש חשיבות לאור האירועים ולאור הסיטואציה בה אנחנו נמצאים לנסות לקדם את הדבר הזה מהר ככל האפשר.
איל בן ראובן: אנחנו צריכים לשמור על החיילים.
איל בן ראובן: אני רוצה להדגיש ולומר שאנחנו לא שומרים על החיילים מפני חקירה ולא מפני תחקיר.
איל בן ראובן: אנחנו חושבים שצריך לעשות תחקיר, בוודאי, וצריך לעשות חקירה אבל אנחנו צריכים לשמור על החיילים האלה.
איל בן ראובן: אני לא יודע אם זה נכון אבל שמענו את המשפחה של החייל שאומרת שיש עליה איומים בצורה כזו או אחרת.
איל בן ראובן: בוודאי בארץ ובוודאי בעולם אנחנו לא רוצים לשים שומרים על חיילים שנמצאים בחקירה ולכן אני חושב שהדיון הזה הוא מאוד מאוד חשוב.
איל בן ראובן: אנחנו בלוח זמנים קצר וחשוב לקדם אותו מהר ככל האפשר.
צחי הנגבי: הערה אחת.
צחי הנגבי: אנחנו לא יוצאים לפגרה.
צחי הנגבי: הכנסת יוצאת לפגרה ואנחנו ממשיכים לעבוד מחוץ לכותלי הכנסת.
איל בן ראובן: נכון.
צחי הנגבי: יש כמה וכמה דוברים אבל אם חברי הכנסת רוצים להתייחס בפתיחה, בבקשה.
צחי הנגבי: הערת פתיחה כי לגוף העניין נעבור על הסעיפים.
אמיר אוחנה: אני אתייחס עת נגיע לגוף העניין.
מרדכי יוגב: אני אומר רק דבר קצר כהקדמה.
מרדכי יוגב: תמונת העולם המבצעית בתוך אירוע מבצעי היא שונה ומגוונת.
מרדכי יוגב: מניסיוני, היתקלות מצפון ראש הנקרה, כל מי שהיה שם, כולל שלושה מ"פים שהגיעו משלושה כיוונים, תמונת העולם של כל אחד מהם, ימים לאחר מכן, הייתה שונה.
מרדכי יוגב: לכן אם נתייחס לאירוע הקונקרטי ואם נתייחס לאירועים בכלל, חייל בתוך זירה מבצעית, בתוך אירוע מבצעי, צריך להגן ולשמור עד שהחקירה הצבאית בשרשרת הפיקוד תמצה את עצמה.
מרדכי יוגב: אני בוודאי תומך בחוק והצטרפתי לחתומים עליו.
מרדכי יוגב: כך נכון וראוי שיהיה.
מרדכי יוגב: שוב, אם יגיע לכלל צורך בהרשעה, המערכת של הפיקוד הצבאי תמסור את הדברים למערכת הפלילית, אם לא עמדו בנורמות הערכיות או המבצעיות, אבל באופן כללי יש מקום להגן על מי שאנחנו שולחים למערכה ולפחות נגן עליו בפני אי חשיפתו עד שיהיה נכון או לא נכון לחשוף אותו.
מיכל רוזין: יש לי מה להגיד אבל אני רוצה לשאול את אייל.
מיכל רוזין: היו מקרים בהם היה פרסום שמות של קצינים או חיילים?
מיכל רוזין: על אירוע מבצעי שפורסם תוך כדי החקירה?
איל בן ראובן: את רוצה שאני אתן לך שמות?
מיכל רוזין: אני שואלת.
אמיר אוחנה: כולל לפני שעה.
אמיר אוחנה: עיריית בית שמש פרסמה את שמו של החייל.
איל בן ראובן: עיריית בית שמש פרסמה את שם החייל.
איל בן ראובן: אלוף משנה שומר, אירוע לפני מספר חודשים, כאשר הקצין הזה עשה דבר שבסופו של דבר יצא נקי והועלה בדרגה, אבל אני לא בטוח שהוא יכול לנסוע לחוץ לארץ כי השם שלו יצא לכל העולם ואשתו.
איל בן ראובן: בוודאי שהיו מקרים.
איל בן ראובן: היו עוד אירועים רבים בעניין הזה.
מיכל רוזין: אנחנו מדברים רק על מבצעים.
איל בן ראובן: רק על מבצעים.
איל בן ראובן: את לא שמעת מה אמרתי קודם.
איל בן ראובן: אנחנו לא נגד חקירה, אנחנו בעד חקירה אבל כאשר החקירה מתקיימת, אנחנו צריכים לשמור על החייל.
מיכל רוזין: אני מדברת על מבצעי.
מיכל רוזין: לא על פלילי.
איל בן ראובן: על מבצעי.
איל בן ראובן: על אירוע שקרה באירוע מבצעי.
איל בן ראובן: זאת הנקודה.
צחי הנגבי: משרד הביטחון.
אלירן בן אליעזר: אני מהפרקליטות הצבאית.
אלירן בן אליעזר: אנחנו כמובן תומכים בחוק.
אלירן בן אליעזר: לגבי החייל הספציפי, אני רוצה להעיר שיש איסור פרסום של בית דין בעניינו.
אלירן בן אליעזר: ההצעה הזאת כנראה לא הייתה מסייעת לו כי ממילא יש צו איסור פרסום.
אלירן בן אליעזר: אנחנו רוצים להדגיש כמה נקודות בעניין ההצעה.
אלירן בן אליעזר: אנחנו מציעים שאיסור הפרסום יהיה רק על עבירה שהיא אגב פעילות מבצעית וכחלק ממנה.
אלירן בן אליעזר: זאת אומרת, עבירות שנעשות במהלך המבצע שהן לא חלק מהפעילות המבצעית, למשל עבירה של ביזה, חס וחלילה אונס, עבירות שבבירור הן לא חלק מהפעילות המבצעית, אנחנו לא חושבים שהן צריכות להיות חלק מאיסור הפרסום.
צחי הנגבי: אתם מציעים שהנוסח יבצע את ההבחנה הזאת?
אלירן בן אליעזר: כן.
אלירן בן אליעזר: הנוסח כרגע מדבר על חשוד בביצוע עבירה שנעשתה אגב פעילות מבצעית ואנחנו מציעים שיתווסף "וכחלק ממנה".
אלירן בן אליעזר: שיהיה ברור שהעבירה נעשתה כחלק מהפעילות המבצעית ולא מעשה שהוא בבירור לא חלק מהפעילות המבצעית כמו ביזה או עבירות שהן בבירור פליליות.
צחי הנגבי: אנחנו לא מתווכחים עכשיו.
צחי הנגבי: אנחנו שומעים את הנציגים ורושמים לעצמנו הערות ואז נתווכח.
אמיר אוחנה: דנים.
צחי הנגבי: אנחנו גם לא דנים.
צחי הנגבי: אנחנו מקיימים את זה בסדר הטבעי.
אלירן בן אליעזר: הדבר השני.
אלירן בן אליעזר: כרגע איסור הפרסום הוא עד שלב פסק דין חלוט.