GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירי פרנקל-שור: ואם זה, אז אנחנו - - -
רותם ארנרייך: נפנה לסעיף 23.
מירי פרנקל-שור: בסדר גמור.
אהוד ולנר: מצוין, מצוין.
מרדכי יוגב: טוב, אנחנו בסעיף .
ישי יודקביץ: "(4) אחרי סעיף קטן (ג) יבוא: (ד) נבצר מנציב הקבילות למלא את תפקידיו לפי סעיף קטן (ב) או התפנה מקומו לפי סעיף קטן (ג) לפני תום תקופת כהונתו, יגיש שר הביטחון לאישור ועד החוץ והביטחון של הכנסת את שם המועמד לתפקיד נציב הקבילות מוקדם ככל הניתן ולא מאוחר משלושים יום - - -
אהוד ולנר: מ-90.
ישי יודקביץ: לא, זה המ"מ, זה הנבצרות - - -
אהוד ולנר: לא, לא, לא, זה ה-90.
ישי יודקביץ: לא, זה 30.
מירי פרנקל-שור: לא, לא, זה הנבצרות.
ישי יודקביץ: זה היה 30.
אהוד ולנר: אה, זה המ"מ, סליחה.
ישי יודקביץ: זה המ"מ.
ישי יודקביץ: ולא יאוחר משלושים יום מהיום שבו נבצר ממנו למלא את תפקידיו או התפנה מקומו, לפי העניין; הוועדה תדון בהצעת שר הביטחון כאמור מוקדם ככל הניתן ולא יאוחר משלושים יום מיום שהגיש לה את שם המועמד".
אהוד ולנר: אבל בינתיים יש מ"מ.
ישי יודקביץ: כן, כן.
אהוד ולנר: וזה המחליף במקרה שהוא בטרם עת.
מרדכי יוגב: אותו הוא חייב למנות תוך שבועיים.
ישי יודקביץ: כן.
מירי פרנקל-שור: לא, אנחנו צריכים גם להוסיף פה תוך שבועיים.
מירי פרנקל-שור: אמרנו?
ישי יודקביץ: כן, אמרנו לכל הסיטואציות את השבועיים למינוי מ"מ.
ישי יודקביץ: הוראת מעבר בסעיף 4 - "הוראות סעיף 543(א) לחוק העיקרי, כנוסחו בסעיף 1 לחוק זה, לעניין תקופת כהונתו של נציב הקבילות, לא יחולו על נציב הקבילות המכהן".
ישי יודקביץ: דהיינו תקופת השבע שנים היחידה לא תחול לגבי המכהן.
ישי יודקביץ: כל שאר ההוראות לגבי הנבצרויות וממלא המקום, יחולו גם לגבי המכהן.
ישי יודקביץ: שלא נזדקק לזה אני מקווה.
אהוד ולנר: הנציב המכהן אגב התחיל כרגע את שנתנו השמינית, למעשה.
ישי יודקביץ: שמינית, כן, נכון.
ענת ברקו: ועד מתי זה?
אהוד ולנר: עד ינואר 2019.
מירי פרנקל-שור: כלומר הוא מכהן 5 שנים.
מירי פרנקל-שור: כלומר הוא סיים 5 שנים והוא יכהן 5 שנים.
מירי פרנקל-שור: ממתי הוא התחיל?
אהוד ולנר: הוא התחיל מדצמבר 2008.
אהוד ולנר: בהתחלה האריכו לו.
אהוד ולנר: הוועדה למעשה קבעה מחדש את המינוי בינואר 2014 וינואר 2019 למעשה זה יסתיים.
מרדכי יוגב: שאלה, אני לא חושב שיש מגבלה, רק תוודא.
מרדכי יוגב: להערכתי, במציאות, בכל מציאות, לא משנה מי שר הביטחון, סביר שאם אין לו בראש איזה שהוא, הוא יחפש את ממלא המקום, הוא יחפש את ההכי ראוי, את ההכי משמעותי.
מרדכי יוגב: סבירות שהוא גם יגיד לו תשמע, בוא כנס לזה.
מרדכי יוגב: סביר גם שתציג מועמדות.
מרדכי יוגב: אין מגבלה כזאת?
ענת ברקו: בדרך כלל ממלא מקום יהיה אחד מהרמ"חים שלו.
אהוד ולנר: לא, לא, לא, הוא לא יכול.
מרדכי יוגב: הוא לא יכול.
אהוד ולנר: זה חייב להיות אזרח.
ענת ברקו: אה, אזרח.
ענת ברקו: אבל יש לפעמים מצבים שיש לך אזרח, יש לך את אלי הדר, הוא אזרח.
אהוד ולנר: לא, אלי הדר הוא אזרח עובד צה"ל, אז זה שונה.
אהוד ולנר: ואני גם לא בטוח ש - - -
מרדכי יוגב: אלי הדר ילך לשר הביטחון, לא משנה איפה הוא יגור – אם זה באקירוב או ברעות – ויגיד לו אני רוצה שתמנה אותי.
ישי יודקביץ: אז יכול להיות שהיועץ המשפטי, הרי זה צריך להיות עובד מדינה, יכול להיות גם שמחוץ לנציבות ימנו ממלא מקום.
מרדכי יוגב: בהחלט.
מרדכי יוגב: אבל אין מניעה שאותו ממלא מקום ימשיך ברציפות, ואחר כך, כלומר - - -
מירי פרנקל-שור: זה לא פוסל - - -
ישי יודקביץ: אה, אני חושב שלא.
מרדכי יוגב: אז אנחנו יכולים להתחיל לסכם סעיף סעיף?
מירי פרנקל-שור: לא, אפשר להצביע על הכל.
מרדכי יוגב: סיימנו את ההסתייגויות?
מירי פרנקל-שור: אין הסתייגויות.
מרדכי יוגב: את רוצה להקריא את החוק עם התיקון?
מרדכי יוגב: צריך?
מירי פרנקל-שור: לא, אין צורך.
מירי פרנקל-שור: אנחנו סיכמנו עקרונות ואנחנו נעביר - - -
מרדכי יוגב: אין צורך.
מרדכי יוגב: אז אנחנו מדברים על הצבעה על חוק השיפוט הצבאי, (תיקון מספר 72) (כהונת נציב קבילות חיילים), שגם פה יש הסכמה בין הייעוץ המשפטי של הוועדה למשרד הביטחון ומשרד המשפטים ונציג נקח"ל.
מרדכי יוגב: תשע"א, 2015, מספר 923.
מרדכי יוגב: מי בעד? מי נגד?
מרדכי יוגב: מי נמנע?
מרדכי יוגב: בעד הצעת החוק – פה אחד
מירי פרנקל-שור: ניתנה לענת רשות דיבור?
מרדכי יוגב: סליחה, חברת הכנסת ענת ברקו.
מירי פרנקל-שור: לא, לא, רשות דיבור לא בהסתייגויות, אלא רשות דיבור במליאה.
מרדכי יוגב: הסתייגות דיבור קוראים לזה?
מירי פרנקל-שור: רשות דיבור.
מירי פרנקל-שור: טוב.
מירי פרנקל-שור: אז מסרו את ברכותינו לנציב.
מירי פרנקל-שור: אנחנו מאחלים לו שיאריך ימיו וישלים שנותיו ושיימצא לו מחליף ראוי בזמן.
אהוד ולנר: הוא בן 68, 69.
מירי פרנקל-שור: שיהיה בראי.
ענת ברקו: שיהיה בריא.
מרדכי יוגב: צעיר.
ענת ברקו: בוקר טוב.
ענת ברקו: אני מודה לכם שבאתם כל כך מוקדם בבוקר חורפי זה עם פקקי התנועה הבלתי אפשריים שגם אנחנו עמדנו בהם.
ענת ברקו: היה לנו חשוב מאוד לקיים את המפגש הזה לאחר שצוות הייעוץ המשפטי בראשות מירי עשה כאן עבודה נהדרת לגשר על כל הפערים.
ענת ברקו: גם אנחנו נפגשנו עם הנוגעים בדבר ובאמת מתוך כוונה להיטיב עם חיילי צה"ל, להגיע למשהו שיהיה מוסכם ולא יפגע במה שיש היום, למסד דברים.
ענת ברקו: אני יודעת שהגישה אומרת שיש דברים שעובדים ולמה למסד אותם, אבל הרבה פעמים הם תלויים באדם זה או אחר ובתפקיד זה או אחר וכך לא צריך להיות.
ענת ברקו: הסידור שמוצע והפיצול שנעשה בין האקדמיה לבין שאר ההכשרות המקצועיות הצבאיות כדי למצוא להן הקבלה אזרחית הוא כזה שיאפשר גם לאחר מכן, אם נחליט לבוא במשא ומתן עם האקדמיה – והייתה לנו פגישה עם פרופסור זילברשץ – לבחון אם באמת אפשר להתקדם אתם.
ענת ברקו: בשלב זה נכון היה ללכת לכיוון הזה ולמסד מקצועות שהם מקצועות צבאיים, שיש להם מקבילה אזרחית, ומשרד הכלכלה כבר עובד על תיקי היסוד ובטח אברי יעדכן אותנו ויאמר באיזה מצב הם נמצאים יחד עם תומכ"א, עם קרן ומירב.
ענת ברקו: גם הגופים האחרים הראו נכונות גם להיטיב עם החיילים, לשחרר אותם מהצבא ולהסמיך אותם למקצועות כשהם מביאים את הניסיון המקצועי אתם ומעבר לזה, הדבר ייטיב עם המשק ויהיו לנו הרבה מאוד אנשים מוכשרים עם ניסיון מקצועי מצטבר שאפשר יהיה להעסיק אותם ולא להשקיע בהכשרות מקצועיות או להשקיע רק בהשלמות להכשרות מקצועיות ולהתבסס על הדברים שהם עשו ולא להתעלם מהם.
ענת ברקו: יש בכך אמירה גם לגבי המשרתים שדואגים.
ענת ברקו: אני רוצה לומר שעלה בדיון עם משרד הביטחון שאלה שכבר עשו את הקורסים, יהיה מפורסם גם באתר של הקרן להכוונת חיילים משוחררים אילו קורסים, כיצד הם מוכרים, ואנשי מילואים או אנשים שיש להם כבר הכשרה קודמת וירצו לקבל את ההסמכות, יוכלו לעשות זאת גם באופן אישי אבל החומר יהיה פתוח, המידע יהיה זמין וזה יקל עליהם לקבל את האינפורמציה הזאת כדי להתקדם ולקבל את ההסמכות הנדרשות.
ענת ברקו: אני מציעה שנתחיל עם הדוברים ונשמע אם יש להם הערות.
מירי פרנקל-שור: אולי נתחיל לקרוא סעיף-סעיף ואם יש הערות, נשמע אותן.
הדר בר שלום: הצעת חוק הכרה אזרחית בהכשרות צבאיות, התשע"ו–2016 הגדרות בחוק זה – "גורם אזרחי מוסמך" – גורם המכיר בהכשרה אזרחית על פי דין, או שהכשרה אזרחית מסוימת היא בתחום סמכותו.
הדר בר שלום: "הכשרה" – לרבות קורסי הכשרה מקצועית, לימודים או השתלמויות, ולמעט לימודים אקדמיים, תעודת הוראה או תעודת עובד חינוך בחינוך הבלתי פורמלי.
הדר בר שלום: "הכשרה אזרחית" – הכשרה הנרכשת על ידי אדם שלא כחלק משירותו הצבאי.
הדר בר שלום: "הכשרה צבאית" – הכשרה הנרכשת על ידי חייל כחלק משירותו הצבאי או הכשרה הניתנת למיועד לשירות ביטחון על ידי צבא הגנה לישראל.
הדר בר שלום: "הכרה בהכשרה" – הכרה בעמידה בדרישות הכשרה.
הדר בר שלום: "חוק שירות ביטחון" – חוק שירות ביטחון (נוסח משולב), התשמ"ו-1986.
הדר בר שלום: "חייל" – חייל בשירות סדיר כהגדרתו בחוק שירות ביטחון.
הדר בר שלום: "מיועד לשירות ביטחון" – כהגדרתו בחוק שירות ביטחון.
מירי פרנקל-שור: למען הפרוטוקול, אנחנו נבהיר כאן את ההערות.
מירי פרנקל-שור: קודם כל, אנחנו יצאנו מחוק שירות ביטחון ועברנו לחוק עצמאי.
מירי פרנקל-שור: התיקון הראשון לעומת הכחול הוא במקום שוחר, המיועד לשירות ביטחון – נדמה לי שזאת הייתה הערה של משרד התרבות – בשאר ההגדרות אנחנו פשוט שאבנו מחוק שירות ביטחון לתוך החוק הזה, הגדרה של חוק שירות ביטחון, חייל ומיועד לשירות ביטחון, מלש"ב, כך שסיימנו את סעיף ההגדרות.
הדר בר שלום: בקשה לבחינת התאמתה של הכשרה צבאית לדרישות הכשרה אזרחית ׁ(א) ראש אגף כוח אדם בצבא הגנה לישראל או מי שהוא הסמיך לכך (בסעיף זה – ראש אכ"א), יבקש מגורם אזרחי מוסמך בחינה של מידת התאמתה של הכרה צבאית לדרישות הכשרה אזרחית.
אסף חלבני: המונח רשאי לבקש, המונח שהיה במקור, נבקש להישאר אתו.
אסף חלבני: מדובר בהליך שאמור להיות בסופו של דבר בשיקול דעת של הצבא, אם הוא רוצה לבקש או לא רוצה לבקש הכרה בהכשרות.
אסף חלבני: המונח "יבקש" מטיל כאן איזושהי חובה פוזיטיבית על הצבא ואנחנו מעדיפים שזה יישאר כשיקול דעת כמו גם בחובת הגיוס כאשר יש פוקד רשאי לגיס.
ענת ברקו: פוקד רשאי לגייס?
אסף חלבני: זה המונח.
אסף חלבני: שיקול הדעת של משרד הביטחון מופעל מן הסתם במקרים המתאימים אבל המונח רשאי לבקש, לטעמנו יותר מתאים.
מירב קירשנר: בחלק הראשון זה תוקן לאגף כוח אדם.
ענת ברקו: אנחנו תיקנו.
מירי פרנקל-שור: אם כן, במקום "יבקש" יהיה "רשאי לבקש"
ענת ברקו: אם רשאי לפקוד, אני מוכנה רשאי לבקש.
ענת ברקו: בסופו של דבר מי שאחראי לחיילים בצבא, זה משרד הביטחון.
מירב קירשנר: ברור שיש לנו אינטרס לפנות.
מירב קירשנר: אנחנו רוצים שהחוק יתקיים.
מירי פרנקל-שור: כמובן, כפי שהיה בהצעת החוק המקורית, חזר ראש אכ"א להיות האחראי על התהליך.
הדר בר שלום: (ב) בבקשה כאמור בסעיף קטן (א) יפורטו תכנית הלימודים של ההכשרה הצבאית, אפיון צוות ההוראה, אמצעי ההוראה ודרכי ההוראה, תנאי הסף לקבלה להכשרה הצבאית, בחינות הנערכות במהלך ההכשרה וכל מידע אחר הנוגע לעניין.
הדר בר שלום: (ג) גורם אזרחי מוסמך שקיבל בקשה לפי סעיף זה רשאי לבקש מראש אכ"א כל מידע נוסף על ההכשרה הצבאית הנחוץ לו לשם קבלת החלטה בנושא.
הדר בר שלום: החלטת הגורם האזרחי המוסמך הגורם האזרחי המוסמך ישקול את הבקשה לאחר שקיבל את המידע הנדרש, ורשאי הוא – אם נוכח כי ההכשרה הצבאית תואמת באופן מספק, להנחת דעתו, את דרישותיה של הכשרה אזרחית שבתחום סמכותו – להכיר בהכשרה הצבאית בדרך שבה הוא מכיר בהכשרה האזרחית, והודעה בדבר ההכרה תימסר לראש אכ"א.
הדר בר שלום: אם נוכח כי ההכשרה הצבאית אינה תואמת באופן מספק את דרישותיה של הכשרה אזרחית שבתחום סמכותו, לעשות אחד מאלה:
הדר בר שלום: להכיר בחלק מההכשרה הצבאית בדרך שבה הוא מכיר בהכשרה האזרחית, והודעה בדבר ההכרה תימסר לראש אכ"א.
רועי הראל: אפשר להעיר לגבי הסעיף הזה?
רועי הראל: קודם כל, בשם המשרד אנחנו מתנצלים שלא העברנו את ההערות עד עכשיו.
רועי הראל: לשכת שר הכלכלה הייתה עסוקה בעניינים אחרים עד אתמול, במתווה הגז.
רועי הראל: ניהלנו דיונים בתוך המשרד אבל רק אתמול בערב קיבלנו את אישור לשכת השר להערות.
רועי הראל: ההערה הראשונה היא לגבי הסעיף הזה, (2)(ב), שהוא למעשה לא מופיע לא בהצעת החוק לפי הצעת השרים ולא בחוק שעלה לקריאה ראשונה.
רועי הראל: הוא עלה בתכתובות מיילים, העלה את זה משרד הבריאות וגברת שור ענתה להם שלקראת הדיונים לקריאה שנייה ושלישית נדון בנקודה של הכרה חלקית.
רועי הראל: הפרקטיקה היום שנוהגת בעבודה של הצוות שלנו מול הצבא היא שאין הכרה חלקית.
רועי הראל: יש הכשרות צבאיות שהצבא מבצע ודורשות התאמות או השלמות, כמו שנאמר בסעיף קטן (א) והצבא מבצע אותן.
רועי הראל: אין מציאות שאנחנו הכרנו חלקית בהכשרה צבאית במובן שהחייל השתחרר מהצבא עם קרדיט מסוים על מה שהוא עשה בצבא והמערכת האזרחית שלנו משלימה לו את ההכשרה.
רועי הראל: זה לא קיים ומעשית זה לא יכול להתקיים.
רועי הראל: עד היום, יתקנו אותי אנשי הצבא אם אני טועה, ההשלמות וההתאמות נעשו בתוך הצבא.
רועי הראל: אם המצב ממשיך כמות שהוא, הסעיף הזה מיותר כי הוא מקבל את המענה בסעיף קטן (א) שזה נעשה בתוך הצבא.
רועי הראל: להבנתנו סעיף קטן (ב) – וקודם שאלתי את אנשי משרד הבריאות והבנתי שזאת הכוונה – יש הכרה חלקית, מה שקוראים היום אקרדיטציה, החייל השתחרר עם הכשרה צבאית כלשהי שהוא עשה ואני צריך להכיר לו אם זה תואם חלקית להכשרה שלי.
רועי הראל: עכשיו השאלה היא מי משלים.
רועי הראל: אם אין עלי חובה להשלים לו את ההכשרה, האקרדיטציה בעצם חסרת משמעות.
רועי הראל: הוא השתחרר מהצבא, יצטרך לעשות קורס כמו כל אזרח אחר שעושה אצלנו קורס.
קרן בן נתן: זה לא נכון.
רועי הראל: למה זה לא נכון?
קרן בן נתן: אם מה"ט מכיר - - -
רועי הראל: מה"ט זה מה"ט.
רועי הראל: אני מדבר עכשיו על קורסי ההכשרה המקצועית.
רועי הראל: במה"ט יש נקודות זכות.
קרן בן נתן: אבל אין כאן התייחסות למשרד כזה או אחר.
רועי הראל: אני מעלה נקודה רלוונטית לנו.
קרן בן נתן: היכן שזה קיים, זה קיים, אבל אי אפשר לא לכתוב את זה.
מירי פרנקל-שור: משרד הבריאות העיר את ההערה.
הדר ראדה: לגבי המחויבות לנוסח הראשוני, יש כאן הרבה שינויים ביחס לנוסח הראשוני, כמו שינוי האכסניה.
הדר ראדה: בכל מקרה, לגופו של עניין, אתה יכול להמשיך להכיר בשלמותו.
רועי הראל: מה זה להכיר בשלמותו?
רועי הראל: אם ההכשרה הצבאית לא תואמת להכשרה האזרחית?
מירי פרנקל-שור: אל תכיר.
רועי הראל: מה אומר הסעיף להכיר בחלק?
מירי פרנקל-שור: מדובר כאן על נורמה שאמורה להיות.
מירב קירשנר: אולי באופן שיטתי יוכר חלק מההכשרה במקצועות מסוימים אחרי שנסיים את העבודה ואז תהיה הכשרת המשך?
רועי הראל: מה זאת הכשרת המשך?
הדר ראדה: אני רוצה להשלים נקודה חשובה.
הדר ראדה: הכוונה של משרד הבריאות – זה לא כל כך מדויק להגיד את זה כי יש לזה שני כיוונים – זה לא שאנחנו רוצים להכיר לאו דווקא בחלק מההכשרה הצבאית אלא יכולה להיות סיטואציה הפוכה שאנחנו רואים בהכשרה הצבאית במלואה חלק מהתנאים של הכרה אזרחית.
הדר ראדה: באזרחי יש כל מיני תנאים לקבל רישיון ויכול להיות שזה עונה על תנאי אחד.
הדר ראדה: האופן החלקי הוא צריך להיות לשני הכיוונים.
מירי פרנקל-שור: הסעיף הזה לא אומר את מה שאת אומרת?
הדר ראדה: נכון.
הדר ראדה: לכן אני אומרת שצריך לנסח את זה באופן שיכיל את זה.
מירי פרנקל-שור: אנחנו ניסחנו לבקשתכם.
הדר ראדה: אני יודעת, אבל דיברתי עם אביטל.
הדר ראדה: אנחנו מתכוונים לשני הכיוונים, אבל, כן, כרגע זה לא מנוסח באופן מלא.
מירי פרנקל-שור: תגידי את העיקרון ואנחנו נראה.
הדר ראדה: בעיקרון אנחנו רוצים לומר שגם יכול להיות שנכיר בהכשרה הצבאית כנותנת מענה לחלק מתנאי ההכשרה האזרחית הנדרשת.
הדר ראדה: בעצם יכולים להיות כמה מהתנאים.
מירי פרנקל-שור: אני רוצה להתייחס להערה של רועי.
מירי פרנקל-שור: היות ואנחנו כאן הולכים להסדרה נורמטיבית, אנחנו פותחים את האפשרויות לכל המשרדים.
מירי פרנקל-שור: שיקול דעתכם אם אתם מכירים בחלק כמו משרד הבריאות.
מירי פרנקל-שור: אם אתם לא מכירים בחלק, אל תכירו.
אברי פולצ'יק: אני חושב שכדאי להעיר כאן
אברי פולצ'יק: שהסעיף הזה אמור לפגוע בחייל עצמו.
אברי פולצ'יק: זאת אומרת, אם אנחנו לא נראה את כל המהלך הזה כקפסולה סגורה, כפי שהיה עד היום, זאת אומרת, כשאנחנו בחלק מהמקרים נותנים הכרה מלאה ובחלק מהמקרים נותנים אקרדיטציה.
אברי פולצ'יק: כלומר, אנחנו מציגים את תכנית ההשלמה לצבא כדי שהוא יבצע את תכנית ההשלמה.
אברי פולצ'יק: אם נפרוץ את הקפסולה הזאת ונגיד שלא השלמת את המהלך הזה בשירות הצבאי שלך, עכשיו תחפש מסגרת שתשלים בה את שישים השעות, אז אני אבוא עם שישים שעות והוא יבוא עם שמונים שעות וההוא יבוא עם 150 שעות והוא לא ימצא את המסגרת.
אברי פולצ'יק: הוא יתחיל להסתבך כי הוא לא ימצא את המסגרת.
אברי פולצ'יק: במידה והוא מצא את המסגרת והוא מצטרף לקורס קיים, לא בטוח שהמסגרת בכללה תאמר שהיא לא רוצה שהוא יתפוס מקום של תלמיד שאמור לשלם עבור כל הקורס והוא בסך הכול צריך לקבל פטור.
ענת ברקו: אתה מדבר על הצורך בהשלמה.
אברי פולצ'יק: כן.
ענת ברקו: כשאתה מדבר על הצורך בהשלמה, באמת השאיפה שלנו היא בדיוק מה שאתה מציג.
ענת ברקו: לא לזרוק את החיילים אלא בעצם להגיד להם שהנה, זאת ההשלמה הנדרשת כדי לקבל את ההסמכה על ידי המשרד הרלוונטי.
אברי פולצ'יק: זה מה שנעשה עד היום.
קרן בן נתן: לא נכון.
קרן בן נתן: יש חלק מההכשרות שמוכרות בתואר במה"ט.
רועי הראל: אלה נקודות זכות.
קרן בן נתן: אנחנו מדברים על הכשרה מקצועית ולא על הכשרה אקדמית, וזאת ההגדרה של מה"ט.
רועי הראל: מה"ט לא מוגדרת כהכשרה מקצועית וגם לא בחוק זכויות הסטודנט.
רועי הראל: בהגדרת מוסדות יש מוסד להכשרה מקצועית ויש מה"ט.
רועי הראל: אלה שני דברים שונים.
קרן בן נתן: החוק הזה חל על מה"ט, כן או לא?
רועי הראל: הוא יכול לחול על מה"ט ולכן העלינו כאן את הנקודה.
רועי הראל: מה"ט יודעת לתת כמו באקדמיה, יודעת לקחת תעודה או סילבוס של קורס צבאי ולתת בגינו שישים נקודות זכות, שמונים נקודות זכות וכולי.
רועי הראל: מה"ט עובדת כמו מל"ג לכל דבר ועניין.
קרן בן נתן: זה בדיוק הסעיף הזה.
ענת ברקו: החוק הזה לא מכוון רק למשרד הכלכלה.
רועי הראל: אנחנו מעלים נקודה שהיא בעייתית לנו.
ענת ברקו: בואו נראה איך אנחנו מנסחים את זה.
רועי הראל: דורשים לתת הכרה חלקית.
רועי הראל: אני מדלג לסעיף 5 כי זה כרוך אחד בשני עם חובות הדיווח.
מירי פרנקל-שור: אנחנו צריכים להבין את הבעיה.
ענת ברקו: על תשים את העגלה לפני הסוסים.
ענת ברקו: אנחנו רוצים קודם למצות את הסעיף הזה.
מירי פרנקל-שור: אני עדיין לא הבנתי את הבעיה.
רועי הראל: ככל שלא תוטל עלינו חובה לבצע השלמות במוסדות המפוקחים שלנו, כי אם כל ההשלמה נעשית בצבא, יש את סעיף קטן (א).
רועי הראל: מה התוספת של סעיף קטן (ב).
רועי הראל: תסבירו לי.
הדר ראדה: אם עכשיו הוא יצא לאזרחי והוא בא אליך, אתה אומר לו שבאמת עשית הכשרה צבאית, אני מכיר בזה כעונה על התנאי הזה והזה באזרחי.
הדר ראדה: באזרחי אתה משלים.
ענת ברקו: אתה פותח את האופציה הזאת.
ענת ברקו: אתה לא נועל אותו.
אברי פולצ'יק: אני עדיין חשוב שהחייל ייפגע.
אברי פולצ'יק: הוא ייפגע מכל הכיוונים.
אברי פולצ'יק: בואו נפריד בין מהלך שאנחנו עושים מול הצבא במסגרת סוף שחרור שבו הצבא בא ואומר שיש לי כיתה מלאה, אני מארגן אותה, אנחנו צריכים לעשות השלמה.
אברי פולצ'יק: זה סיפור שעומד בפני עצמו וזה סיפור אחר לחלוטין שאנחנו הולכים ומקצים את ההשלמה.
אברי פולצ'יק: אבל לא נוכל לעשות את זה מול חייל, ויהיו אלפי חיילים שכל אחד יבוא עם השלמה אחרת.
אברי פולצ'יק: אנחנו לא נוכל לבנות לו את ההשלמה הזאת והוא לא יוכל להצטרף לכיתת לימוד מכיוון שמכללה לא תהיה מוכנה לקבל אותו כאשר הוא מקבל שמונים אחוזים פטור והוא משלם את החלק הקטן הזה.
אברי פולצ'יק: הוא ייכנס לתוך מבוך בירוקרטי שאני ממליץ לא להיכנס אליו.
אברי פולצ'יק: המודל הנוכחי הוכיח את עצמו במשך שנים הוא שאנחנו צריכים לראות את זה כמעגל אחד שלם שלא פורצים אותו.
אברי פולצ'יק: ההשלמה חייבת להינתן פי שהיא ניתנת היום, במסגרת הצבא.
ענת ברקו: זה לא סותר.
ענת ברקו: יש מקרים שההשלמה לא ניתנת במסגרת הצבא ואז אתה אומר שהמקצוע הזה והזה, הצבא בקשר אתך קובע שלמקצוע הזה והזה אלה הדרישות.
ענת ברקו: הוא יצטרך להשלים עוד עשרים שעות או עוד ארבעים שעות והוא יקבל את ההסמכה.
אברי פולצ'יק: מעולה.
אברי פולצ'יק: אז נסייג.
מירי פרנקל-שור: תן לי להבין אותך.
מירי פרנקל-שור: אם לא היינו מוסיפים את סעיף קטן (ב), הסעיף היה לרוחך?
אברי פולצ'יק: בהחלט.
אברי פולצ'יק: סעיף (ב) מסבך את הסיפור.
מירי פרנקל-שור: מדוע אתה חושב שסעיף (ב) פוגע בחייל אם הוא עונה לצרכים של משרד אחר?
מירי פרנקל-שור: אל תלך למסלול הזה.
מירי פרנקל-שור: אתה נשאר במסלול א'.
מירי פרנקל-שור: זה לא נוגע לך.
אברי פולצ'יק: מסלול ב' מטיל עלי אחריות שלא בטוח שאני אוכל לעמוד בה.
מירי פרנקל-שור: לא מטיל עליך.
רועי הראל: בואו נהיה פרקטיים.
רועי הראל: הוצאנו כאן חוק שאמור להקל על חיילים משוחררים.
רועי הראל: יבוא אחד, יבוא שני, ובשנה יבואו יותר מאלף.
רועי הראל: במבחן המציאות יש לנו לא מעט אלא הרבה מאוד חיילים משוחררים, הרבה פעמים גם לפני שפונים ללימודים אקדמיים, הם פונים, לא יודע למה, ללימודים של הכשרות מקצועיות כאלה ואחרות כי הן קצרות, כי הן עבודות זמניות, כי הן נותנות להם עכשיו לטווח הקצר, ואם זה על חשבון הפיקדון, עוד יותר.
רועי הראל: זאת אומרת, יבואו עוד אחד ועוד אחד ואז אותו אחד יגיד שהוא בא למשרד הבריאות, הוא היה חובש ונתנו לו, בא נהג רכב כבד – ויש בהם מחסור אדיר בשוק - ויאמר שמשרד הכלכלה לא מוכן לתת לו וחסרות לו רק מאה שעות של המעשי.
רועי הראל: אנחנו רוצים לוודא שלא תבוא הכנסת במועד הדיווח השנתי ותאמר לנו להשלים.
רועי הראל: זאת אומרת, הרי בסוף עם מה הוא יצא?
מירי פרנקל-שור: אני מצטערת, אבל לא את זה אומר סעיף קטן (ב).
רועי הראל: אני לא משלים אלא אני מפקח על המוסדות.
קרן בן נתן: אבל אין כאן התייחסות למנגנון השלמה.
מירי פרנקל-שור: אלה היחסים שלכם מול הצבא.
מירי פרנקל-שור: מה הסמכות שלכם?
רועי הראל: הסעיף אומר תן הכרה חלקית.
רועי הראל: עכשיו אנחנו יורדים לעולם המעשה.
רועי הראל: ההכרה החלקית, האקרדיטציה, אם אני לא עושה במקביל ואני רוצה לראות שהכנסת לא תבוא אלי בעוד שנתיים בדרישה לתת בשר לדבר הזה.
מירי פרנקל-שור: להפך, זה בא לטובת החייל.
הדר ראדה: כי אחרת משרד הבריאות לא יוכל להכיר כי הוא יגיד זה או הכול או לא כלום.
רועי הראל: טובת החייל היא שאם הוא עשה הכשרה ויש עבודה מתואמת עם הצבא, אם מדברים על טובת החייל, הצבא עושה את זה בצורה מרוכזת בסוף השחרור בכיתה אחת.
רועי הראל: הם עושים את זה מרוכז.
מירב קירשנר: לא תמיד.
רועי הראל: אצלי אותו חייל יבוא מבאר שבע לתל אביב פעם אחת בשבוע להשלים את ההשלמה?
ענת ברקו: הם ישתדלו לעשות את זה.
מירב קירשנר: אני רוצה להזכיר לך שיש קיצור שירות ויש גבול מה אנחנו נעשה בתוך השירות.
מירב קירשנר: דבר שני, יכול להיות שחייל רכש הכשרת יסוד בכניסה לשירות שמאפשרת לו בגין הכרה כזו או אחרת לעשות בעתיד מספר מסוים של שעות להשלמה כדי לרכוש מקצוע מסוים והיום הוא בכלל קצין חימוש ואין שום סיכוי שאנחנו נשלח אותו להשלמה.
מירב קירשנר: אז מה, למה שהזכות הזאת לא תישמר לו בהמשך?
עדנה הראל פישר: יש איזשהו סאב-טקסט כאן שאני כמי שלא חוסכת אפר-טקסט, נדמה לי שמה שמשרד הכלכלה מנסה להגיד זה שכרגע הצבא, אם יהיה סעיף קטן (ב), לא כל כך יתנדב לעשות השלמות ויסתפק בזה שיש חלקי הכשרות ויגיד, הנה, החוק נותן גם חלקי הכשרות, מקום שהיום שיתופו פעולה עם המלצה של משרד הכלכלה לעשות את ההשלמות בתוך הצבא.
עדנה הראל פישר: נדמה לי שזה קיים בסאב-טקסט והחלק האחרון שנאמר על ידי נציגי הצבא לכאורה מחזק את זה.
עדנה הראל פישר: יחד עם זה אני כן חושבת שסעיף קטן (ב) הוא מאוד חשוב כי לא חזות הכול זה מה"ט ולצורך העניין משרד הבריאות מלכתחילה אמר שההכשרה לחובשים בצבא היא הכשרה חלקית וחייבים לעשות השלמה באזרחות כדי לדעת להוציא דם גם מתינוקות.
עדנה הראל פישר: לכן אני מציעה להוסיף בסעיף קטן (ב), אחרי המילים "בהכשרה אזרחית" את המילים "ככל שקיימת אפשרות להכרה חלקית".
עדנה הראל פישר: זאת אומרת, בכל זאת הגורם האזרחי ישקול אם יש משמעות לאמירה הזאת שזה חצי קורס.
עדנה הראל פישר: יכול להיות שיש דברים שבהם אין בזה משמעות.
עדנה הראל פישר: אצל חובשים יכול להיות שיש בזה משמעות.
עדנה הראל פישר: מה שכתוב כאן זה להכיר בחלק מההכשרה הצבאית בדרך בה הוא מכיר בהכשרה האזרחית וזה אומר את ההפוך.
עדנה הראל פישר: כלומר, חלק מההכשרה הצבאית תהיה הכשרה אזרחית אבל היא לא הכשרה אזרחית מלאה.
עדנה הראל פישר: צריך להכיר בהכשרה הצבאית או בחלק ממנה בדרך שבה הוא מכיר בהכשרה אזרחית, ככל שקיימת אפשרות להכרה חלקית.
עדנה הראל פישר: אז הוא יפעיל את שיקול הדעת.
הדר ראדה: בדרך שבה הוא מכיר, זה כאילו סותר את עצמו.
עדנה הראל פישר: זה סותר את עצמו.
עדנה הראל פישר: זה צריך להיות ככל שקיימת אפשרות להכרה חלקית.
עדנה הראל פישר: המילים האלה חסרות.
עדנה הראל פישר: עצם המהות היא ככל שקיימת אפשרות להכרה חלקית.
עדנה הראל פישר: ואז, ככל שקיימת אפשרות, כמובן לפי שיקול דעתו של הגורם האזרחי.
עדנה הראל פישר: זאת לא אפשרות אובייקטיבית.
עדנה הראל פישר: ככל שקיימת אפשרות לפי שיקול דעתו של הגורם האזרחי להכרה חלקית.
עדנה הראל פישר: שיקול הדעת שלו אם יש משמעות לאמירה הזאת של אני עושה חצי נהג.
הדר ראדה: חשוב להוסיף את הכיוון השני כי כאן אנחנו מכירים בחלק מההכשרה הצבאית ואנחנו רוצים להגיד שנכיר בהכשרה הצבאית כנותנת מענה לחלק מההכשרה האזרחית הנדרשת.
ענת ברקו: בסדר גמור.
אייל דולב: אני מהקרן לחיילים משוחררים.
אייל דולב: לא ספציפית ללשון החוק אלא יותר לפרקטיקה.
אייל דולב: היום לפי מיטב הבנתי הצבא עושה את ההשלמות היכן שהוא יכול מבחינת האילוצים שלו של הזמנים, אם זה להוסיף קצת.
אייל דולב: בקרן יש כוונה, והתחלנו כבר לפעול, ללכת לדברים האלה של ההכרה החלקית, לתת להם את האפשרות לעשות קורס מרוכז של השלמות בסוף השירות.
אייל דולב: אבל ברור שגם אם ניתן את האפשרות הזאת להשלמות, כמו שאברי אומר, אנחנו לא נתפור חליפה לכל חייל.
אייל דולב: זאת אומרת, אם ניקח קבוצה של שלושים חיילים שחסר להם למשל מחובש למוציא דמים, נעשה להם הכשרה כזאת.
אייל דולב: אם זה בלי החוק, כמובן לפי מגבלת התקציב, זה החוק שלנו בחיילים המשוחררים.
שי לינדנר: אני מלשכת שר הכלכלה.
שי לינדנר: אני רוצה להגיד שלשכת השר תמכה בחוק כי אנחנו חושבים שהיה ראוי לפתור את הנושא הזה ולעזור לחיילים.
שי לינדנר: מה שהחברים מהמשרד מנסים להגיד, עם התוספת עדנה, זה עדיין לא פותר את זה כי אנחנו לא עושים את ההכשרות אלא אנחנו מפקחים על הגופים שעושים את ההכשרות.
שי לינדנר: החשש שלנו כמשרד הוא שברגע שאנחנו משחררים את האזרחים לחופשי עם אקרדיטציה חלקית והם באים למוסדות שאנחנו מפקחים עליהם, כל חייל עם הסיפור הפרטני שלו, הם לא יקבלו את הפתרון באזרחי ואנחנו כמשרד לא נוכל לגרום לכל המכללות לבצע את הדבר הזה כך שבסוף יצא שכרנו בהפסדנו.
ענת ברקו: אין כאן סיפורים פרטניים.
ענת ברקו: אין כאן סימון של מקצועות אלא יש כאן עבודה על תיקי יסוד.
ענת ברקו: יש כאן מספר מקצוע ויש כאן אמירה מה בדיוק צריך.
ענת ברקו: המקצועות האלה יפורסמו.
ענת ברקו: לא נסתיר את זה.
רועי הראל: תהיה תכנית השלמה לכל מקצוע אבל החיילים, כשהם בצבא או כמו שמציע חברנו ממשרד הביטחון, באים בקבוצה כמקשה.
רועי הראל: מה אני עושה עוד שלוש שנים?
רועי הראל: בא אלי חייל שהשתחרר לפני שנתיים-שלוש והוא עבד קשה בצבא, עשה הכשרה מאוד מאוד רצינית, מאומצת ונדרשת.
רועי הראל: אני יודע מה ההשלמה שהוא צריך, אבל לך תתפור לו עכשיו מקום, לך תתפור לו כיתה, לך תשכנע מוסד.
רועי הראל: אני נותן למוסדות אצלנו תקן, שלושים תלמידים, עשרים תלמידים בכיתה.
רועי הראל: האיש אומר למוסד, אל תיקח שני תלמידים שישלמו לך 15 אלף שקלים על קורס מסוים אלא קח את שני החיילים המשוחררים האלה, כמה הם ישלמו?
רועי הראל: לא יודע, אלפיים שקלים.
רועי הראל: מי יישא בנטל הזה?
שי לינדנר: עד היום אנחנו מקבלים פניות של אנשים שעשו הכשרה חלקית, עשר שנים אחרי והם מבקשים שנקל עליהם ונעזור להם.
ענת ברקו: מה אתם מציעים כדי שניתן את האפשרות הזאת כאשר אין הכשרה שהיא מושלמת.
ענת ברקו: אנחנו בעדם.
ענת ברקו: אנחנו רוצים לעשות את זה.
אברי פולצ'יק: אני חושב שהמודל שאייל מדבר עליו הוא שמשרד הביטחון לוקח את האחריות ליזום ולארגן את הקבוצה הזאת ולהוביל אותה.
קרן בן נתן: זאת אפשרות אחת.
קרן בן נתן: מה עם החייל לא רוצה הכשרה?
רועי הראל: אפשר גם בלי סעיף קטן (ב).
עידו בן יצחק: יש ארבע חלופות, אז תשתמש רק בשלוש מהן.
ענת ברקו: מה שאותי מטריד, ואני חושבת שבכלל מטריד אותי באופן כללי, שכדי לעשות את זה וכדי לעשות בכלל דברים, צריך לקחת אחריות.
ענת ברקו: יש איזושהי הרגשה שבהרבה מאוד מקרים מנסים להזדכות על האחריות ולהעביר את הקוף למישהו אחר בכל דרך.
ענת ברקו: יש כאן כמה אופציות.
ענת ברקו: זה נותן את האופציות לכל המשרדים.
ענת ברקו: זה לא בא לתפור רק למשרד הכלכלה.
ענת ברקו: אתם גם צריכים לגלות גמישות מסוימת.
ענת ברקו: בסך הכול משרד הביטחון עשה כברת דרך ולקח את האחריות על העניין הזה.
ענת ברקו: אני מבקשת שגם המשרדים האחרים, מתוך עבודה קשה שעושים אותה באגף, בואו נתקדם.
ענת ברקו: יש כאן כמה אופציות ואי אפשר לסגור ולצמצם את החוק הזה.
ענת ברקו: צריך לתת גם את האופציה הזאת לאנשים שבאים מאוחר יותר ורוצים לעשות את ההכשרה.
רועי הראל: רשמנו את ההערה של עדנה, את הסייג שעדנה הוסיפה ואנחנו נקיים על זה דיון, ככל שזה לא מטיל עלינו.
ענת ברקו: היום אנחנו מצביעים על החוק הזה.
ענת ברקו: אין יותר דיונים.
ענת ברקו: הדיונים נגמרו.