GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אנפה כרמלי: הנושא של היידוע הוא גם נושא שמטופל ואנחנו מטפלים בו גם בהצעת החוק הזאת וגם הצבא התחיל ליידע את החיילים.
ענת ברקו: את מסכימה אתי שעד שהוגשה הצעת החוק הזאת, זה לא קרה?
אנפה כרמלי: לא.
אנפה כרמלי: כן התחילו ליידע חיילים ומלש"בים בהליך הגיוס שלהם.
אנפה כרמלי: יש לכם איגרת שיוצאת והיא כבר הופצה ויש SNS שנשלחים לחיילים.
אנפה כרמלי: התחילה להיעשות עבודה בעניין הזה.
ענת ברקו: אם תחתימו על ויתור סודיות, האם אתם תוכלו לקבל את המסמכים הללו?
אנפה כרמלי: זה נושא שצריך לבדוק אותו מבחינה חוקית, איך אפשרי לעשות את זה.
גבי פיסמן: אני לא מכירה פרוצדורה כזו מבחינת דיני החסיונות, של ויתור גורף על סודיות.
אבי דיכטר: מה שהוא חסוי ורק הוא יכול, אז רק הוא יכול.
גבי פיסמן: נכון.
דרור גרנית: לכן רק הוא יכול להביא את המסמכים.
דרור גרנית: אני מנסה לומר שיש כאן איזון הדין.
דרור גרנית: הרצון לקדם את האינטרס שלו בפרוצדורה הזאת הוא מובן וצריכים להיות זהירים כדי שלא נפגום בו במקומות אחרים.
דרור גרנית: אם אני מבין נכון חברת הכנסת ברקו מבקשת לייצר כאן מהלך אוטומטי אבל יכול להיות שהוא לא רוצה.
ענת ברקו: הוא לא מהלך אוטומטי.
ענת ברקו: הוא יודע שזה מנגנון.
דרור גרנית: את מציעה להחתים אותו מראש בשער הכניסה, איך שהוא נכנס, על ויתור סודיות.
אבי דיכטר: למען הסר ספק, הסעיף הראשון מדבר על כך שהוא רשאי לבקש.
אבי דיכטר: זאת אומרת, אם הוא לא ביקש, אף אחד לא יכול להתניע את זה במקומו, לא הצבא ולא שום גורם אחר.
אבי דיכטר: לכן זה בוודאי לא הליך אוטומטי.
אבי דיכטר: כל מה שאנחנו אומרים זה שברגע שזה יצא לדרך - - -
דרור גרנית: הוא יוזם את המהלך.
ענת ברקו: הוא ייזום את המהלך, יחתימו אותו וישיגו את המסמכים עבורו.
ענת ברקו: אבל אם אפשר, יצטרכו להפנות אותו למישהו ספציפי כדי שהוא יוכל לקחת.
גבי פיסמן: אני גם לא יודעת אם כל הנושא הזה של המסמכים הוא אכן בעיה בפרקטיקה.
גבי פיסמן: זה משהו שנתקלתם בו?
גבי פיסמן: יש קושי?
ענת ברקו: מהניסיון שלי, הם לא מביאים ניירות.
יוליה גולדפיין: חשוב גם להבהיר שאנחנו בעצם נותנים אפשרות להגיש את הבקשה שנה לפני השחרור.
יוליה גולדפיין: במידה וחסרים מסמכים, זה לא אומר שאין לך אותם, זהו, מחר אתה משוחרר והרכבת יצאה.
יוליה גולדפיין: יש לך שנה להשלים את כל המסמכים, עד שהוא יעלה לוועדה לקראת השחרור.
יוליה גולדפיין: בפועל המסמכים האלה מושלמים והם כן עולים לוועדה.
ענת ברקו: איזה עוד מסמכים?
יוליה גולדפיין: מסמכים שקשורים להליך המשפטי, אישור ריצוי כל העונשים שהוטלו עליו, חוות דעת מפקדים, גיליון התנהגות.
ענת ברקו: זה הצבא נותן לחייל.
ענת ברקו: זה יד ימין ויד שמאל.
אבי דיכטר: אני חושב שפחות או יותר מיצינו את הסיפור הזה והבנו את היכולות וגם את המגבלות.
עידו בן יצחק: שאלה אחרת שהעלתה חברת הכנסת ברקו.
עידו בן יצחק: גם כאשר אנחנו מדברים על סמך לתום השירות שהוא חייב, מה קורה לגבי מי שמשתחרר קודם לכן מטעמי נכות או מטעמים אחרים?
ענת ברקו: כמו פציעה.
עידו בן יצחק: אנחנו מדברים על כך שההמלצה תובא בסמוך לתום תקופת השירות שהוא חייב בה על פי חוק שירות ביטחון.
אמיר אוחנה: אם תקופת השירות הוקדמה, זה יובא לפני.
עידו בן יצחק: לצורך העניין, אם הוא חייב בשירות של 32 חודשים אבל אחרי שנתיים נפצע ושוחרר מהצבא.
דרור גרנית: זה אומר שהחובה שלו קוצרה בכוח ההחלטה המינהלית שאף היא התקבלה מכוח הסמכויות לפי חוק שירות ביטחון.
דרור גרנית: נניח לצורך הדיון, פלוני – בוודאי אם הוא נכנס לתוך אירוע של חוק הנכים וכדומה, למעשה חוק הנכים חל על חיילי חובה באופן רחב ואפילו גם עכשיו, אחרי גורן – בין שהוא נפגע בתאונת דרכים, בין שהוא נפגע בפעילות מבצעית, בין שהתפתחה לו איזושהי מחלה, לא יודע מה, והצבא אומר שמשחררים אותו כעבור שנתיים.
דרור גרנית: הופעלה סמכות מינהלית מכוח חוק שירות ביטחון.
דרור גרנית: אני לא רואה את הקושי.
ענת ברקו: אבל זה לא יפגע בתהליך של המחיקה?
דרור גרנית: זה לא יפגע.
אמיר אוחנה: זה כתוב בחוק.
אמיר אוחנה: בסמוך לתום תקופת השירות וזה אומר מתי שהיא לא תהיה.
ענת ברקו: אבל יכול להיות שתום השירות הוא פתאומי.
ענת ברקו: קרה משהו ואין אפילו את השנה שהתחילו לטפל בכל ההליך הזה, ואני שמחה שאתם לוקחים זמן ארוך כדי לטפל בכל הפרוצדורה הזאת.
ענת ברקו: השאלה האם החייל ייפגע מכך.
דרור גרנית: להפך.
דרור גרנית: אנחנו הכנסנו את המושג בסמוך, ואת אמרת שאת לא אוהבת את זה שיש גמישות אבל הנה הדוגמה לכך שזה בדיוק מסוג הסיטואציות שהגמישות הפרשנית של המושג בסמוך לתום השירות ואנחנו לא אומרים אם זה בסמוך לפני או בסמוך אחרי.
דרור גרנית: בסמוך לתום השירות.
אמיר אוחנה: הוא בכל אופן יטופל.
דרור גרנית: זה מכסה לנו ספקטרום יותר רחב של מקרים.
ענת ברקו: אולי כדאי להכניס את זה בדברי ההסבר.
עידו בן יצחק: אין לנו דברי הסבר אבל בנאום נעשה את זה.
ענת ברקו: אם אפשר גם לומר שאנחנו נותנים זמן.
ענת ברקו: כשאנחנו אומרים בסמוך, שהפרוצדורה באמת תישמר כך.
עידו בן יצחק: הפרוצדורה היא עדיין בידי הצב.
עידו בן יצחק: כלומר, הצבא הוא זה שקובע בפקודות שלו מתי ההליך הזה מתחיל, מה הקריטריונים שלו וכל הדברים האלה.
עידו בן יצחק: את זה אנחנו עדיין משאירים לשיקול דעתו של הצבא.
עידו בן יצחק: ה-בסמוך מתייחס למועד שבו הצבא מעביר את ההמלצה שלו לנשיא המדינה.
ענת ברקו: האידיאלי הוא שהחייל או החיילת שיש להם רישום פלילי ישתחררו מהצבא נקיים לגמרי.
ענת ברקו: אני חושבת שזאת האמירה של צה"ל כלפיהם.
ענת ברקו: אם אתם חושבים ש-בסמוך, כפי שדרור הסביר, נותן את השפיל הזה גם לפני וגם אחרי, זה מכסה, בסדר, אבל מבחינת
ענת ברקו: כם התהליך מתחיל הרבה קודם.
אנפה כרמלי: בהחלט.
אנפה כרמלי: גם השאיפה שלנו היא לסיים את התהליך לפני שהוא משתחרר.
אנפה כרמלי: כתבנו בסמוך כדי שזה יכסה גם מקרים שלוקח יותר זמן לסיים את התהליך מבחינה פרוצדורלית.
אבי דיכטר: אני חושב שקיבלנו הבהרות ואנחנו יכולים לעבור לקריאת החוק.
עידו בן יצחק: הצעת חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 23) (קביעת פקודות בעניין המלצה על קיצור תקופת התיישנות או תקופת מחיקה של חייל), התשע"ז-2016 הוספת סעיף 541א בחוק השיפוט הצבאי, התשט"ו-1955, אחרי סעיף 541 יבוא: "541א.
עידו בן יצחק: הוראות לעניין המלצה על קיצור תקופת התיישנות או תקופת מחיקה של חייל חייל כהגדרת בפסקה (1) להגדרת חייל - בפסקה (1) כי אנחנו מבהירים שמדובר בחיילי חובה – רשאי לבקש המלצה מצבא הגנה לישראל לקיצור או ביטול של תקופת התיישנות או תקופת מחיקה לגבי פרט רישום שניתנה לגביו הרשעה או קביעה של בית משפט כי הנאשם עבר את העבירה לפני התייצבותו לשירות סדיר, והכול בהתאם להוראות שייקבעו בפקודות הצבא.
עידו בן יצחק: המלצה כאמור תובא לנשיא המדינה ואם מדובר בהמלצה לעניין חייל בשירות חובה, תובא ההמלצה בסמוך לתום תקופת השירות שהוא חייב בה על פי חוק שירות ביטחון (נוסח משולב), התשמ"ו-1986.
עידו בן יצחק: צבא הגנה לישראל יביא לידיעת חייל שיש לו פרט רישום כאמור בסעיף קטן (א) את ההוראות שנקבעו בפקודות הצבא לפי סעיף זה ביום גיוסו או בסמוך לאחריו, וכן יביא את ההוראות לידיעת מיועד לשירות ביטחון שיש לו פרט רישום כאמור טרם התייצבותו לשירות חובה.
עידו בן יצחק: בסעיף זה, "פרט רישום", "תקופת התיישנות" ו"תקופת מחיקה" – כמשמעותם בחוק המרשם הפלילי ותקנת השבים, התשמ"א-1981.
אבי דיכטר: הערה לעצמנו.
אבי דיכטר: צריך לזכור שדווקא ההבהרה של דרור או מי שהגה את הרעיון, במקום לקראת שזה חד צדדי, לתת בסמוך שזה דו צדדי, גם לפני וגם אחרי, אני חושב שזה מהלך נכון מאוד אלא שבדברי ההסבר צריך לתת את ההסבר הנכון לזה כדי שאנשים יבינו.
עידו בן יצחק: בנאום שלך.
אבי דיכטר: איל, אתה רוצה להצביע אתנו?
אבי דיכטר: לפני שאנחנו מצביעים, יש הערות?
אמיר אוחנה: רק לוודא משהו.
אמיר אוחנה: במידה וחייל חובה ממשיך לקבע, כל הפרוצדורה הזאת קורית בסמוך לסיום שירות החובה.
אמיר אוחנה: זה לא שהוא צריך לחכות עכשיו עשרים שנים עד שהוא מסיים את השירות.
אמיר אוחנה: בסדר.
אבי דיכטר: מי בעד אישור הצעת החוק?
אבי דיכטר: הצעת החוק אושרה פה אחד והיא עולה לקריאה שנייה ושלישית.
אבי דיכטר: בשעה טובה.
ענת ברקו: כמה תודות.
ענת ברקו: קודם כל, אני רוצה להודות לך אדוני היושב ראש על התמיכה בחוק והליווי שלו.
ענת ברקו: אני מודה לגורמי משרד המשפטים, לכל אלה שיושבים כאן ממשרד המשפטים.
ענת ברקו: למשטרת ישראל על כל התובנות, דברים שלא חשבנו עליהם.
ענת ברקו: למשרד הרווחה.
ענת ברקו: תודה למירי שתמיד לצדנו בכל חוק ותודה לעידו שעשה כאן את העבודה אתנו לאורך כל הדרך.
ענת ברקו: תודה לרועי שהיה והאינטראקציה הייתה ממש מקצועית.
ענת ברקו: תודה רבה לתמר שריכזה את העבודה הפרלמנטרית.
ענת ברקו: תודה לדניאל הדובר ותודה רבה לכולכם.
ענת ברקו: אני חושבת שזה חוק חשוב שיש בו אמירה שהם לא רק נותנים אלא אנחנו גם נותנים להם הזדמנות.
ענת ברקו: אני חושבת שיש כאן אמירה מאוד חשובה מבחינה חברתית ושמעתי גם מחברת הכנסת מירב בן ארי שאמרה לי שהיא דיברה באיזושהי פנימייה עם מלש"בים ושם היו כמה אנשים עם כמה תיקים פליליים והם שאלו אם יש להם הזדמנות ואפשרות.
ענת ברקו: זה ממש נתן להם אינסנטיב כדי להתגייס.
ענת ברקו: אני חושבת שאנחנו יכולים לעזור להרבה מאוד אנשים.
אבי דיכטר: אנחנו עוברים להצעת החוק השנייה.
אבי דיכטר: הצעתם של חבר הכנסת איל בן ראובן וחברי כנסת נוספים
אבי דיכטר: תודה רבה למי שנפרד מאתנו וברוכים הבאים למי שהגיע עכשיו.
אבי דיכטר: אנחנו דנים בהכנת הצעת חוק לקריאה ראשונה, שעברה בקריאה טרומית במליאה, שכותרתה הצעת חוק הוקרה למשתתפים אזרחיים במערכות ישראל של חבר הכנסת איל בן ראובן וחברי כנסת נוספים.
אבי דיכטר: איל, אתה רוצה לומר כמה מלים?
איל בן ראובן: המטרה של החוק היא לכבד ולהוקיר את התרומה של אזרחים שהשתתפו במאמץ חירום במלחמה.
איל בן ראובן: אני נחשפתי פעם ראשונה לסיפור הזה, לבעיה, דרך סיפור עובדי הרכבת בחיפה.
איל בן ראובן: נהרגו שמונה אנשים והם בעצם היו מגויסים, היו בעבודה תחת צו, ונגמרה המלחמה והשאלה איך מתייחסים להרוגים.
איל בן ראובן: אני חושב שהחוק הזה, חשיבותו גדולה מאוד מאחר ויותר ויותר אזרחים ויותר ויותר חלקי ארץ יהיו תחת המצב הזה של מצב חירום בלחימה ואנחנו נידרש ליותר ויותר אנשים, אזרחים, כדי להפעיל את מערכות המשק שלנו במצב של חירום.
איל בן ראובן: אגב, גם היום אלה מספרים גדולים.
איל בן ראובן: אני חושב שאנחנו צריכים ליצור את הרצון ואת המוטיבציה ואת ההוקרה עצמה לאנשים האלה שבמצב חירום הם לא נמצאים במקלט אלא הם יוצאים, כל אחד תחת צו חירום, לעבודה והם נמצאים בעבודה ואני חושב שאנחנו חייבים לתת להם הוקרה.
איל בן ראובן: אנחנו מדברים כאן על מאות אלפי אנשים.
איל בן ראובן: אנחנו מדברים כאן על אנשים שמקבלים צווים בחירום, אנחנו מדברים על ארגונים כאלה ואחרים שעושים עבודה בהתנדבות כאזרחים.
איל בן ראובן: אני רוצה להצביע על עוד תופעה שאנחנו רוצים באמצעות החוק הזה, ולכן משרד הביטחון למשל אהב את החוק הזה או נתן את ברכתו, מאחר שמה שקורה אחרי כל מלחמה, אנחנו רואים טור משתרך מול משרד הביטחון כי כולם רוצים להצטרף ולקבל את האות.
איל בן ראובן: אני חושב שצריך להוריד את העניין הזה מצה"ל.
איל בן ראובן: צריך לעשות הבחנה חד משמעית – חיילי צה"ל, אלה שלוחמים, הם מקבלים אות כמו שהיה נהוג, השאר צריכים לקבל את אות ההוקרה משר הביטחון, שר הביטחון לגופים שתחתיו, שר העבודה והרווחה – בזמנו סגרנו את זה עם משרד הכלכלה אבל זה עבר למשרד העבודה והרווחה, אלה שמוציאים את הצווים האלה, את צווי החירום.
איל בן ראובן: הם גם יודעים בסופו של דבר מי האנשים.
איל בן ראובן: אנחנו המלצנו כאן על איזשהו מנגנון יחסית פשוט של איזושהי ועדה מייעצת שתמליץ לשרים מי הגופים שמותר להם ובזה אנחנו חוסכים לעצמנו הרבה מאוד דברים שבעבר נזקקנו להתמודדות הזאת, למי כן ולמי לא וכולי וכולי.
איל בן ראובן: זה הרעיון של החוק.
אבי דיכטר: ענת, את רוצה לומר משהו?
אבי דיכטר: את חתומה על החוק.
ענת ברקו: אני חתמתי על החוק כי אני חושבת שהוא חוק חשוב מאוד והרעיון הוא מצוין.
ענת ברקו: לכן אני הצטרפתי וחתמתי על החוק.
ישי יודקביץ: הייעוץ המשפטי של משרד הביטחון.
ישי יודקביץ: אנחנו הסכמנו לקריאה הטרומית אבל בין השאר מתוך כוונה לנסות להפיק לקחים מהאירועים האחרונים של חלוקת אותות המערכה של צוק איתן ולבנון השנייה.
ישי יודקביץ: חלק מחברי הוועדה, אני לא יודע אם שניכם או אחרים, נחשף לאירוע של צוק איתן מול האירוע של לבנון השנייה.
ישי יודקביץ: בלבנון השנייה היינו בגישה מרחיבה מאוד של חלוקת אותות מערכה לאזרחים – בתי חולים, מוסדות ציבור וכולי – והגענו למצב בו הפרה רצתה להניק והעגל לא רצה לינוק.
ישי יודקביץ: זאת אומרת, שלחנו לאנשים הודעות שהם זכאים לקבלת אות המערכה לפי חוק העיטורים לצבא הגנה לישראל אבל אנשים לא הבינו מאיפה באנו להם ולמה באנו אליהם.
ישי יודקביץ: בצוק איתן הגענו בגישה אחרת, בגישה של צמצום כדי לא לגרום לזילות של אות המערכה וחלוקה לאזרחים.
ישי יודקביץ: צמצמנו בצורה מאוד משמעותית, גם זה בשיתוף עם הוועדה – אם אני לא טועה יושב ראש הוועדה היה יריב לוין – כמו לדוגמה אזרחים עובדי צה"ל, רבש"צים עד שבעה קילומטרים מגבול רצועת עזה.
ישי יודקביץ: זאת אומרת, הלכנו ממש מצומצם.
ישי יודקביץ: אבל עדיין מה שחרה לנו זה הצורך להתעסק בזה.
ישי יודקביץ: אני לא קורא לזה זנב.
ישי יודקביץ: חוק העיטורים עסק בבסיסו בעיטור ובאותות מערכה לחיילים.
ישי יודקביץ: נוספו עליו אוכלוסיות נוספות.
ישי יודקביץ: סעיף 7(א) שמוצע כאן לתקן, הסעיף של האזרחים הזכאים, שאלה תקנות של שר הביטחון באישור ועדת חוץ וביטחון, אבל גם בסעיף 7 נוספו השוטרים, הסוהרים, השב"כ והמוסד.
ישי יודקביץ: חשבנו שאם כבר אנחנו מחוקקים חוק לאות הוקרה נפרד לאזרחים, לעשות סדר ולעשות את ההפרדה הזאת, לייחד את חוק העיטורים לחיילים ולעשות הסדרים לגבי כל מי שהוא מחוץ לארגון הצה"לי.
מירי פרנקל-שור: זה אגב הכותרת של החוק.
מירי פרנקל-שור: חוק העיטורים לצבא הגנה לישראל.
ישי יודקביץ: חוק העיטורים לצבא הגנה לישראל אבל נוספו לו השוטרים, הסוהרים, השב"כ, המוסד ואזרחים.
ישי יודקביץ: חבר הכנסת בן ראובן מציע לחלק אות הוקרה לעשרות אלפים.
איל בן ראובן: אזרחים שהשתתפו במאמץ.
ישי יודקביץ: כל מי שרותק משקית.
ישי יודקביץ: אתה התייחסת רק לנושא הריתוק המשקי.
ישי יודקביץ: דרך החוק הזה ייכנסו ארגוני העזר של פיקוד העורף כמו כבאות ומד"א.
מירי פרנקל-שור: באופן עקרוני גם היום אפשר להעניק להם.
מירי פרנקל-שור: הם גם קיבלו בעבר.
ישי יודקביץ: הם קיבלו בעבר דרך תקנות הוראות המערכה הצה"ליות.
ישי יודקביץ: ההחלטה הבסיסית לחלק את אות המערכה הצה"לי גורר אחריו חצי ממדינת ישראל, בעיקר בגלל שאופי המערכה השתנה והחזית והעורף אחד הם.
ישי יודקביץ: לכן אנחנו מסכימים בעיקרון עם הקונספט שצריך לעשות אות נפרד אלא שאנחנו מבקשים להוסיף את האוכלוסיות הנוספות האלה להצעת החוק ולעשות הסדר נפרד של חלוקת אות מערכה.
איל בן ראובן: אם אני מבין מה שאתם מבקשים זה לא להוסיף אלא להוריד.
איל בן ראובן: זאת אומרת, לזקק את החוק לחיילי צה"ל - - -
ישי יודקביץ: את חוק העיטורים לזקק.
איל בן ראובן: כשאנחנו ישבנו על החוק ורצנו אתו, אני יצאתי מתוך הנחה שהכבאות שנכנסה לעניין אחרי השריפה בכרמל, בעיני בטעות אבל הם בפנים, אני לא נכנסתי כאן לעניין הזה של בוא נוציא אותם עכשיו.
איל בן ראובן: מה שאומר עכשיו משרד הביטחון, ובסך הכול יש בזה הרבה הגיון, זה שנעשה חציצה חד משמעית.
איל בן ראובן: צה"ל, על פי המקור מי שלחם במלחמות - - -
ענת ברקו: זה לא רק מי שלחם.
ענת ברקו: זה מי שהיה בצבא באותו זמן.
איל בן ראובן: מי שהיה בצבא.
איל בן ראובן: הגדרה נכונה.
איל בן ראובן: מי שהיה בצבא באותה תקופה, הוא מקבל את האות.
ישי יודקביץ: לפי חוק העיטורים בצה"ל.
איל בן ראובן: כפי שהיה, מקבל את האות כאן.
איל בן ראובן: כל השאר - - -
ישי יודקביץ: בחוק אחר.
איל בן ראובן: משטרה, שב"ס, שב"כ, כבאות, מוסד וכל האזרחים שהשתתפו, הם מקבלים אות הוקרה.
איל בן ראובן: אגב, מעניין לשמוע מה אתה כראש שב"כ היית חושב על זה.
אבי דיכטר: אני לא רוצה לומר רק כאי שב"כ.
אבי דיכטר: אני יכול לומר לך שאם היה מגיע לכאן אלוף פיקוד דרום בצוק איתן והיית אומר לו את ההצעה הזו, אני מכיר אותו, הוא היה קם ומרביץ לישי.
אבי דיכטר: היה מכה אותך.
ענת ברקו: זה מעליב.
אבי דיכטר: אני אומר את זה בצחוק.
אבי דיכטר: אף אחד לא היה מעז להכות אותך, ישי.
ישי יודקביץ: למה מעליב?
ישי יודקביץ: אני רוצה שיהיה הסדר.
אבי דיכטר: אני אומר לך איפה הבעיה.
אבי דיכטר: אני אומר לך איך עובדות המערכות ומה המשמעות של שיתוף הפעולה שהתחזק מאוד בשנים האחרונות בין היתר בגלל אופי העבודה המשותפת, בגלל לצערנו היקף הפיגועים, אינטנסיביות המערכות וכולי וכולי.
אבי דיכטר: פעם לכל ארגון היה את פרס ראש הממשלה, פרס ראש אמ"ן לחשיבה יוצרת וכולי.
אבי דיכטר: אני לא זוכר אירוע שבהענקת אותות נניח האות הוענק לשב"כ בלבד.
אבי דיכטר: מה פתאום?
אבי דיכטר: מקבל אותו שב"כ, ברוב המקרים יש לפחות גורם אחד או שניים או שלושה של צה"ל בתוך שב"כ, בדרך כלל ימ"מ משטרת ישראל או הגופים האחרים כי העבודה הפכה להיות כל כך משולבת.
אבי דיכטר: צריך להבין את הנגזרת של זה.
אבי דיכטר: למה אני אומר את הנגזרת של זה?
אבי דיכטר: שב"כ ומוסד, אלה הדוגמאות הכי לא רלוונטיות מפני שהם לא עונדים את האותות, אבל אנשים שעונדים אותות, להם יש משקל.
ישי יודקביץ: הארגונים שיש להם מדים.
אבי דיכטר: אנשים שיש להם פלטפורמה לשאת את האותות.
אבי דיכטר: נסה רגע לחשוב על אחד כזה שהוא בפיקוד העורף שעבד ביחד עם אותו כבאי במהלך הלחימה בכל מקום שתדמיין, שניהם היו באותה מערכה, שניהם גויסו, זה שוטר וזה כבאי וזה מפיקוד העורף – פיקוד העורף מקבל את זה וימשיך לקבל את לפי ההצעה שלך ואתה אומר שלמשטרת ישראל ולכבאות והצלה ניתן משהו אחר.
ישי יודקביץ: נעשה חוק נפרד.
ישי יודקביץ: לא אמרתי את זה.
איל בן ראובן: המגמה צריכה להיות לא להוריד.
אריאל סיזל: יש כאן אי דיוק.
אריאל סיזל: הכבאים לא מופיעים בחוק העיטורים בסעיף 7.
אריאל סיזל: הם נכנסים מכוח סעיף 7א.
אבי דיכטר: הם לא מופיעים כי פעם הם היו באיגודי ערים לכבאות.
מירי פרנקל-שור: ישי, תן לי לעזור לך ולעשות כאן סדר כי חשוב מאוד לדבר באותן מלים.
מירי פרנקל-שור: מה שאומר ישי, אני מבקשת לחדד את מה שהוא אומר, שאנחנו מדברים כאן על לעשות סדר.
מירי פרנקל-שור: לא יהיה הבדל בענידת האות בין חייל לשוטר לסוהר, ליש שב"כ או מוסד.
מירי פרנקל-שור: לא יהיה.
ישי יודקביץ: כבאות והצלה ומד"א.
מירי פרנקל-שור: זה קודם כל לגבי כוחות הביטחון המורחבים.
מירי פרנקל-שור: זאת אומרת, מדברים על אותו אות.
מירי פרנקל-שור: לגבי ארגוני העזר שהיום אלה כבאות והצלה ומגן דוד אדום, אלה ארגוני העזר לפי חוק ההתגוננות האזרחית.
מירי פרנקל-שור: אין לך ארגוני עזר נוספים.
מירי פרנקל-שור: אף אחד לא הוכרז ככזה.
מירי פרנקל-שור: מעבר לזה, מדובר על מי שגויס על ידי משרד העבודה ומדובר על מי שהיום יכול לקבל עיטור דרך חוק העיטורים והוא צריך לעבור דרך התקנות ובאישור ועדת החוץ והביטחון.
מירי פרנקל-שור: אלה עובדים ומתנדבים במסגרת ארגון או אדם בודד בפני עצמו.
איל בן ראובן: ארגונים למיניהם.
מירי פרנקל-שור: ארגונים למיניהם שהיום יש להם אפשרות לקבל והם קיבלו בעבר.
ישי יודקביץ: אני נתתי דוגמה של בתי החולים.
ישי יודקביץ: הרופאים בבית חולים סורוקה בצוק איתן.
מירי פרנקל-שור: מה שחשוב להבהיר זה שהאות למערכת הביטחון יהיה אותו אות.
מירי פרנקל-שור: האות לאזרחים הוא לא יהיה אות מערכה אלא יהיה אות הוקרה או תעודת הוקרה לפי מה שיחליטו.
קריאה: אין לזה משמעות.
קריאה: הם לא יכולים ללכת אתה.
מירי פרנקל-שור: אם כן, קודם כל אנחנו מדברים על ההבדל בין אות מערכה לאות הוקרה, בין מערכת הביטחון לבין האזרחים.
מירי פרנקל-שור: זה הבדל אחד.
מירי פרנקל-שור: מעבר לזה אין הבדל.
מירי פרנקל-שור: ההבדל הוא הבדל של סדר, הוא הבדל של אכסניה.
מירי פרנקל-שור: זאת אומרת, חוק העיטורים בצבא הגנה לישראל מתייחס לחיילים.
מירי פרנקל-שור: חוק העיטורים, ההסדר גם לגבי כוחות הביטחון האחרים, ממשיך לחול כמו ההסדר היום.
מירי פרנקל-שור: ברגע שמחליט שר הביטחון להעניק אות בצה"ל, מתחילה השרשרת לנוע.
מירי פרנקל-שור: הרכבת זזה וכולם הולכים בעקבות ההחלטה של שר הביטחון.
מירי פרנקל-שור: פעם אחת החייל יקבל את העיטור מכוח חוק העיטורים בצבא הגנה לישראל, והמשטרה וכל השאר יקבלו את העיטור מכוח החוק כפי שמוצע על ידי חבר הכנסת בן ראובן.
מירי פרנקל-שור: מעבר לכך גם קבענו את זהות השר.
מירי פרנקל-שור: זאת אומרת, לחייל יעניק שר הביטחון, למשטרה יעניק השר לביטחון פנים, לארגוני העזר יעניק השר לביטחון פנים או מפקד פיקוד העורף, איך שיוחלט, ולכל האזרחים יעניק שר העבודה והרווחה או שר הביטחון או שניהם ביחד.
מירי פרנקל-שור: אפשר להחליט אבל בעצם בסך הכול אין שוני במהות וזה חשוב להבין.
מירי פרנקל-שור: כן יש שוני במהות רק לגבי האזרחים.
מירי פרנקל-שור: הם לא יקבלו עיטור אלא הם יקבלו אות הוקרה או תעודת הוקרה.
איל בן ראובן: אני מתייחס להערה.
איל בן ראובן: אני חושב שההערה של אבי, יש בה הרבה טעם.
איל בן ראובן: הנקודה כאן היא שכאשר אני רצתי עם החוק הזה, החוק היה להוסיף ולא להוריד.
איל בן ראובן: לא לגרום לכאלו שבעבר נסגר לכאורה שהם קיבלו את האות ועכשיו אני אומר להם, רגע, לגביכם אני משנה לכם את החוק ואני כאילו מוריד אתכם.
איל בן ראובן: אני לא רוצה שאפילו התחושה הזאת תיווצר.
איל בן ראובן: לכן הלכנו בעיקר לכיוון של האזרחים, שזה השינוי הגדול.
איל בן ראובן: האזרחים עד עכשיו לא קיבלו כלום ואזרחים עכשיו מקבלים.
איל בן ראובן: זאת הייתה המהות.
ישי יודקביץ: ברגע שאנחנו לגבי אזרחים עושים תעודת הוקרה, זה קצת פחות.
איל בן ראובן: מה הם יעשו עם האות?
איל בן ראובן: הרי אין להם מדים.
איל בן ראובן: התעודה תוצא על ידי שר הביטחון והשר הנוסף.
אריאל סיזל: אני מבקש להתייחס להצעה של ישי.
אריאל סיזל: אנחנו כמשרד לביטחון הפנים נתנגד בתוקף לכל ניסיון לבטל את סעיף 7 לחוק העיטורים ולהסיר את השוטרים ואת הסוהרים.
אריאל סיזל: קודם כל, השוטרים והסוהרים הם לא אזרחים.
אריאל סיזל: הם אוכלוסייה אחרת.
אריאל סיזל: הם גם ארגונים היררכיים ודווקא בעקבות הדיון שהתנהל כאן
אריאל סיזל: בשעה הקודמת על כך שאנחנו מדברים על פיקוד העורף ושוטרי משטרת ישראל שעובדים כתף אל כתף בעורף בשביל לסייע לאוכלוסייה - - -
מירי פרנקל-שור: אף אחד לא מבטל.
אריאל סיזל: הצעת החוק עוסקת באזרחים.
אריאל סיזל: אנחנו שוטרים משטרת ישראל והסוהרים, אנחנו בשום אופן לא נסכים לגרוע אותם מחוק העיטורים.
אריאל סיזל: אנחנו תמכנו בוועדת השרים לחקיקה בהצעת החוק של חבר הכנסת בן ראובן כפי שהיא הונחה על שולחן ועדת השרים.
אריאל סיזל: היא דיברה על ביטול סעיף 7א ולא על ביטול סעיף 7.
אריאל סיזל: כמובן שאם מבקשים לעשות שינויים גם בסעיף 7 ולהסיר את השוטרים והסוהרים, אנחנו כמובן נתנגד לזה בתוקף.
ישי יודקביץ: החוק הזה ייתן לך פתרון לרשות הארצית לכבאות כי הרשות הארצית לכבאות לא מוסדרת בסעיף 7 אלא היא מוסדרת בסעיף 7א ותמיד הם הולכים אחרי השוטרים והסוהרים.
אריאל סיזל: נכון.
אריאל סיזל: יש לנו בעיה עם זה שאחרי כל מערכה אנחנו מבקשים לתת להם את העיטור.
מירי פרנקל-שור: יש חוק בפני עצמו שנקרא חוק העיטורים במשטרת ישראל ובשירות בתי הסוהר.
מירי פרנקל-שור: יש לכם חוק.
אריאל סיזל: כן, אבל הוא לא עוסק במערכות ישראל.
מירי פרנקל-שור: הוא לא עוסק במערכות ישראל אלא הוא עוסק בעולם השיטור.
אריאל סיזל: הוא עוסק באזרחי.
מירי פרנקל-שור: הענקת אות לשוטר בעולם השיטור.
אריאל סיזל: בעולם השיטור של מעצרים וכולי.
מירי פרנקל-שור: בעולם השיטור.
מירי פרנקל-שור: מה הרבותה דווקא להיות בסעיף 7, מכיוון שסעיף 7, ברגע שאתה מעוגן בחוק מסוים ולא כל גוף עומד בפני עצמו, יש אחריו את השרשור.
מירי פרנקל-שור: לכן אני אומרת שיש לכם שתי אפשרויות, או לעבור לחוק העיטורים וקודם כל, אני חושבת שלא נכון וזה מבלבל להגיד לבטל.
מירי פרנקל-שור: אף אחד לא מבטל את הזכות.
מירי פרנקל-שור: השאלה היא מכוח איזה חוק זה יוענק.
מירי פרנקל-שור: השאלה אם מכוח חוק הצעתו של חבר הכנסת איל בן ראובן או מכוח חוק העיטורים במשטרת ישראל או בשירות בתי הסוהר.
מירי פרנקל-שור: זה עניין של אכסניה.
מירי פרנקל-שור: אף אחד לא נוגע במהות.
אריאל סיזל: מכיוון שהאכסניה הנוכחית עוסקת בנושא הזה של מערכות ישראל, סיוע במערכות ישראל, כיוון שמשטרת ישראל ושירות בתי הסוהר – בעיקר משטרת ישראל – יש לה חלק בלתי נפרד בכל מה שקשור לטיפול בעורף בזירות השונות, ודיברנו על הנושא הזה בשעה הקודמת, לכן אנחנו עומדים על כך שלגביהם לפחות סעיף 7 יישאר כפי שהוא.
מירי פרנקל-שור: הוועדה דיברה על כך בתקנות שהיא אישרה לצוק איתן.
מירי פרנקל-שור: הוועדה אמרה שכל התוספות האלה שהיו מדרון חלקלק תחת חוק העיטורים בצבא הגנה לישראל, הביא לחומות שבסך הכול זו לא הייתה הכוונה.
מירי פרנקל-שור: כרגע מונחת הצעת חוק שהיא לא נוגעת במהות ומזקקת את הדברים.
אריאל סיזל: אני אתן לכם דוגמה מהחודש האחרון.
אריאל סיזל: השר לביטחון פנים פנה לשר הביטחון בבקשה לתקן את תקנות האזרחים של צוק איתן כי הסתבר שיש יחידת בינוי במשטרת ישראל של אזרחים עובדי משטרה.
אריאל סיזל: כנראה היום כבר אין אזרחים עובדי משטרה אבל הם נפלו בין הכיסאות עת חילקנו את אות צוק איתן המקורי לכל השוטרים והם לא היו ברשימות השוטרים שמשרד הביטחון קיבל ממשרד לביטחון פנים וממשטרת ישראל ועכשיו שר הביטחון התבקש על ידי השר לביטחון פנים לתקן את תקנות צוק איתן, להוסיף את יחידת הבינוי הזאת של משטרת ישראל כי הם היו אזרחים ולא היו שוטרים.
אריאל סיזל: אנחנו לא רוצים להגיע לפינות האלה.
מירי פרנקל-שור: למה לא נכון שזה יהיה באחריות השר לביטחון פנים?
אריאל סיזל: מה הקונספט?
אריאל סיזל: המשטרה שולחת לנו, למשרד לביטחון פנים, את מספר השוטרים שעומדים בתבחינים בצוק איתן, אנחנו עושים את המכרז לרכש האותות ושולחים בארגזים למשטרה ואני מניח שהמשטרה עושה את טקסי ההענקה של האותות.
אריאל סיזל: זה מראה על בעיה.
אריאל סיזל: אני חייב לספר לך כמי שהיה ראש השירות ששירות הביטחון הכללי עת פנינו אליו לבקש רשימה של שמות העובדים, בכלל לא הבין מה אנחנו רוצים ממנו.
אבי דיכטר: אני רוצה לומר לך משהו ברמה העקרונית.
אבי דיכטר: אנחנו התרגלנו לסוג אחר של מלחמות עד לפני עשר שנים.
אריאל סיזל: אנחנו מסכימים.
אבי דיכטר: תאמין לי שאני מתאפק ולא קל לי.
אבי דיכטר: עד לפני עשר שנים התרגלנו לסוג מסוים של מלחמות בהן היו מלחמות קשות מאוד, נהרגו לנו לצערי אפילו אלפי חיילים במלחמה אחת, אבל התרגלנו שיש עורף ויש חזית.
אבי דיכטר: הבנו שחלוקת האותות, אם אני הולך לנישה הזו, הייתה חלוקה שלא לגמרי הבחינה בין העורף לחזית ונתנה לחיילים שנלחמו, לכל החיילים שהיו רשומים בצבא, לא חשוב באיזה מעמד הם היו, אבל היה מקובל גם לשוטרי משטרת ישראל, גם לשירות בתי הסוהר.
אבי דיכטר: בעשר השנים האחרונות השתנו המלחמות ואחת הסיבות לכך היא כי המסה התוקפת לא מצליחה לעצור את המסה התוקפת של ארגוני הטרור ולכן העורף הפך להיות חזית.
אבי דיכטר: מה לעשות, כשהעורף הופך חזית, אתה צריך להתייחס אליו אחרת.
אבי דיכטר: אני לא מכיר בזמן מלחמה חלוקה שאומרת ששר הביטחון אחראי על החוץ והשר לביטחון פנים אחראי על הפנים.
אבי דיכטר: הרי היה שר להגנת העורף, המשרד הזה נסגר - לא חשוב שזאת הייתה טעות אבל זאת כבר טעות שנעשתה - ולשר הביטחון יש את האחריות הכוללת במלחמה.
אבי דיכטר: זו האחריות הכוללת שלו.
אבי דיכטר: כשהאחריות הכוללת היא של שר הביטחון, הסמכות הכוללת שלו במתן האותות היא סמכות כוללת.
אבי דיכטר: זה נכון שהאותות מארגזים עברו לקונטיינרים.
אבי דיכטר: כי מספר האנשים שמעורב עכשיו בדין ובצדק לקבל את האותות, הוא מספר גדול של אנשים כי חלק מהגיבורים האמיתיים לא נמצאים בחזית.
ישי יודקביץ: אנחנו לא אמרנו לא לחלק להם.
אבי דיכטר: אני חושב שיש כאן בריחה.
אבי דיכטר: כך אני רואה את זה.
אבי דיכטר: אני לא אתן את ידי לזה.
אבי דיכטר: אני אומר לכם שיש כאן בריחה מאחריות לאומית שניתנת לשר הביטחון בתוקף אחריותו כמקשר בין הממשלה לצבא.
אבי דיכטר: אני חושב שאות הוא דבר שניתן שר הביטחון.
אבי דיכטר: צה"ל מקבל את זה מהדרג שלו ואחרים מקבלים את זה.
אבי דיכטר: זה שיש באמצע אנשי ביניים בדמות השר לביטחון פנים, שר הרווחה ושר הבריאות - אני לא יודע איזה עוד שרים יהיו – זה לא משנה את העובדה שהאות הוא אות זהה ועכשיו אם רוצים לתת אות הערכה לאזרחים, זה דיון אחר וזה בסדר גמור.
ישי יודקביץ: הפרוצדורה תתנהל במשרד הביטחון.
אבי דיכטר: אני חושב שבמדינה שכללי המלחמה השתנו, אי אפשר לשנות את כללי מתן האות.
אבי דיכטר: אני לא רואה בזה שום הצדקה.
אבי דיכטר: אני לא רואה בזה מדרון חלקלק.