GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רעות בן נועם: זאת הסיבה שאנחנו לא רואים מקום לכלול אותנו בהצעה הנוכחית.
ענת ברקו: מהסיבה הזאת, כדי להתמקד, יש כאן מספיק בחוק הזה גם מעבר לזה, פיצלנו את זה אבל זה עדיין עבר את התהליך של קריאה טרומית.
ענת ברקו: אם נמצא לנכון, אנחנו נעשה את זה בשיתוף פעולה מלא אתכם כחוק נפרד.
מירב קירשנר: כלומר, צה"ל יוכל לפנות למוסדות השונים בבקשה להכיר.
מרב אברהמי: לא להכיר.
רעות בן נועם: לתת פטור מנקודות זכות.
עדנה הראל: זה לא אותו דבר.
עדנה הראל: את לא נותנת תעודה כשאת מסיימת.
מרב אברהמי: לתת פטור בעד לימודים.
מרב אברהמי: אדם שעשה קורס שהוא לא אקדמי במכללה לצילום, ירצה לבוא ללימודי עיצוב ואומנות באיזושהי מכללה מוכרת, יוכל אותו מוסד לתת פטור, לשקול לתת פטור של עד שלושים נקודות זכות עבור אותם לימודים לא אקדמיים שהוא עשה באותה מכללה לא אקדמית.
עומר בבלי: צה"ל יוכל או אדם פרטני?
רעות בן נועם: אדם פרטני.
ענת ברקו: כל אדם.
רעות בן נועם: זה מה שאנחנו רוצים להדגיש.
רעות בן נועם: כל אדם.
רעות בן נועם: זה המצב כיום.
רעות בן נועם: יותר מזה, אני מבקשת להוסיף.
מירב קירשנר: זה מאוד משנה.
מירב קירשנר: אם זה לא צה"ל.
ענת ברקו: אבל אתם יכולים ללכת למוסד מסוים כצה"ל ולהגיד שיש לכם את הקורס הזה, האם זה קורס בו יכירו.
מירב קירשנר: היא אומרת לא.
רעות בן נועם: לא להכיר.
ענת ברקו: לא להכיר אלא לתת פטור מעשרים נקודות בגלל הכשרה כזאת.
קריאה: לא באופן גורף.
רעות בן נועם: צה"ל לא יוכל לבקש ממוסד להכיר באופן גורף בקורס.
רעות בן נועם: יכול סטודנט יוצא צבא לבקש מהמוסד.
עדנה הראל: כי זה תלוי בתחום הלימודים שלו.
ענת ברקו: אני מניחה שאם יבוא מישהו ויכירו לו בבה"ד 1, לא יבוא חייל לאחר מכן ולא יכירו לו.
עדנה הראל: למשל למדעי המדינה, אולי כן, ולרפואה, אולי לא.
מרב אברהמי: אני ממונה על תחום מדעי הטבע והנדסה במועצה להשכלה גבוהה.
מרב אברהמי: מוסד מסוים יוכל להכיר נניח ב-15 נקודות זכות ואילו מוסד אחר יוכל להחליט שהוא לא נותן פטור ואפילו לא בנקודה אחת.
ענת ברקו: תלוי בתחום ובמקצוע.
עדנה הראל: ובשיקול הדעת האקדמי.
מרב אברהמי: זה חופש אקדמי של מוסד.
מרב אברהמי: כל מוסד רשאי להחליט.
עומר בבלי: זה גם בין חייל משוחרר לחייל משוחרר.
עומר בבלי: זאת החלטה פרטנית.
מרב אברהמי: נכון, החלטה פרטנית.
מירי פרנקל-שור: יש לי שאלה למרב.
מירי פרנקל-שור: מה הסיבה שאת מדגישה שהפנייה חייבת להיות על ידי החייל, על ידי הפרט, וצה"ל לא יכול לפנות בהכרה לנקודות זכות.
מרב אברהמי: כי זאת לא הכרה.
מרב אברהמי: זה פטור.
מירי פרנקל-שור: לפטור לנקודות זכות, אם תתקיים הכשרה מסוימת כזאת בצבא.
מרב אברהמי: זה בדיוק ההבדל בין הכרה לפטור כי הכרה אומרת שמשהו מסוים את נותנת בגינו הכרה אבל פטור, זה רלוונטי לאותו תחום נלמד שאותו חייל רוצה ללכת אחר כך ולהמשיך ללמוד אותו.
מרב אברהמי: האם הוא זכאי לפטור או לא זכאי לפטור.
מירי פרנקל-שור: יכול להיות שאנחנו מדברים על אותו הדבר במושגים קצת אחרים.
מירי פרנקל-שור: זאת אומרת, אם צה"ל ילמד איזשהו קורס מסוים, יכול אותו פרט לפנות בתחילת השנה ללימודיו האקדמיים והוא יקבל את הפטור כיוון שהוא למד קורס לפני כן.
מירי פרנקל-שור: אבל זה יכול להיות תהליך שצה"ל יכשיר אותו בתהליך מסוים ואם אותו חייל שעבר את ההכשרה יפנה למוסד האקדמי, הוא באופן אישי יקבל את נקודות הזכות.
מירי פרנקל-שור: אבל זה יכול להיות תהליך משולב.
עדנה הראל: שוב, זה תלוי בתכנית הלימודים שהוא לומד.
עדנה הראל: זה תלוי בהמון דברים.
עדנה הראל: אם הוא יביא המון קורסים אחרים, אז יכול להיות שלא יכירו לו בזה בגלל שבסך הכול הוא יעלה על מקסימום נקודות הזכות שמותר להכיר שהן לא אקדמיות למשל, גם.
עדנה הראל: אם יש מקסימום שלושים נקודות זכות לא אקדמיות שאפשר להכיר בהן והוא כבר מביא על נקודות זכות לא אקדמיות מאיזו מכללה שהוא למד בה, אז את התוספת שתיים הוא לא זכאי כי אי אפשר לחרוג מעל לשלושים נקודות לא אקדמיות.
מרב אברהמי: מעבר לזה, אני רוצה להדגיש שצוות שבו אני חברה עומד לסיים את דיוניו.
מרב אברהמי: יש לנו עוד מפגש אחד.
מרב אברהמי: הצוות הגיש כבר טיוטת מסקנות.
מרב אברהמי: אני לא משפטנית אבל אני כן רוצה להסביר את הרציונל האקדמי שעומד מאחורי הדבר.
מרב אברהמי: היום הכשרה צבאית לא יכולה להיות על קורס אקדמי - - -
ענת ברקו: את לוקחת אותנו למקום שהוא לא המקום.
ענת ברקו: אנחנו החרגנו את הנושא האקדמי.
ענת ברקו: החרגנו אותו וכרגע אנחנו לא עוסקים בו כרגע לכן אין טעם לעסוק בזה.
ענת ברקו: זה ברור שזה שונה לחלוטין ולכן החוק צומצם לכיוון הזה כדי לתת את המענה הזה.
מרב אברהמי: אם יאופשר לי משפט אחד.
מרב אברהמי: אחת ההמלצות של הצוות היא כינונם של קורסים אקדמיים בצורה מקוונת אשר יוכלו להילמד גם בצבא.
מרב אברהמי: זאת אומרת, אפשר יהיה לתקף את זה מהכיוון השני.
מרב אברהמי: זאת אומרת, הקורס יהיה אקדמי ואפשר יהיה לעשות את אותה הכשרה בצבא וכך אולי אפשר יהיה לתת נקודות זכות עבור אותם קורסים כי מראש הם יהיו אקדמיים ויילמדו על ידי סגל אקדמי.
ענת ברקו: לימודי שפה נוספת למשל.
ענת ברקו: לימודי פרסית, לימודי ערבית, כשאנשים למשל הולכים ללמוד מזרח תיכון והם נדרשים לשפה נוספת, האם אתם מאפשרים להם לעשות רק מבחני פטור?
רעות בן נועם: זה לא אנחנו.
רעות בן נועם: זאת החלטה של המוסדות.
רעות בן נועם: אנחנו לא מתערבים בשיקול הדעת והחופש האקדמי של המוסדות.
ענת ברקו: נמשיך.
30686: הלשכה המשפטית, משרד התרבות והספורט.
30686: לא אחזור על הדברים שנאמרו לעניין המחויבות לעמדת ממשלה.
30686: אני רק אבהיר לפרוטוקול שכמובן שאנחנו חלק ממנה ומהתיאום הממשלתי.
30686: אתנו הוועדה לא דיברה.
מירי פרנקל-שור: בואי אני אגיד לך מדוע הוועדה לא דיברה אתכם.
מירי פרנקל-שור: הוועדה באופן עקרוני פנתה לכל נציגי המשרדים בוועדה הממשלתית.
מירי פרנקל-שור: למשל, אנחנו חשבנו שמשרד התחבורה ומשרד הבריאות גם רלוונטיים לתהליך אבל המשרדים אינם חברים בוועדה הממשלתית.
קריאה: איזו ועדה ממשלתית?
עידו בן יצחק: צוות בין-משרדי לפי החלטת ממשלה 147.
30686: אנחנו כנראה לא חברים בו.
מירי פרנקל-שור: זה רע מאוד.
מירי פרנקל-שור: את בחברה טובה.
מירי פרנקל-שור: משרד הבריאות והתחבורה גם לא חברים בו.
30686: לגופו של עניין.
30686: אני רק רוצה להסביר קצת איך זה עובד אצלנו במשרד.
30686: נמצא אתי גם מר שלמה סביה, מנהל אגף להכשרת מאמנים במינהל הספורט והוא ירחיב, אם תרצו לשמוע יותר, אבל חשוב לי לומר כמה דברים.
30686: חוק הספורט מסמיך את שרת התרבות והספורט להכיר במוסדות כרשאים להעניק הסמכה לעסוק כמדריכים או מאמנים בספורט.
30686: כלומר, ההכרה היא לא פרטנית לאדם.
30686: המשרד שלנו לא נותן תעודת הסמכה לאדם כרשאי לעסוק כמדריך אלא למוסד והמוסד הוא זה שמעניק את התעודה לבוגרים שלו.
30686: אנחנו כבר עובדים היום עם מוסדות משטרה וצבא כך שאצלנו זה עובד כבר היום.
30686: אנחנו נהיה חלק מהדיון לגבי האכסניה הנכונה ומה שתחליט הממשלה, יהיה כמובן בתיאום אתנו ובהסכמה.
30686: לנו חשוב לוודא שאכן תישמר היכולת של המשרד, הסמכות שלו כרגולטור, לוודא, בעיקר לאור הרציונלים שהזכירה כאן עדנה על החשיבות של הסדרת העיסוק ועל האלמנטים המקצועיים שחשובים לנו לשמור אותם, אכן חשוב לנו לשמור על סמכותנו, לוודא את ההלימה של התכנית הצבאית לתכנית האזרחית וכמובן שיקול הדעת שיוקנה לנו כדי להחליט אם היא אכן מתאימה או לא.
ענת ברקו: אגב, שיקול הדעת מוקנה לכל הגורמים המקצועיים.
30686: לפי הנוסח הקיים, כן.
שלמה סביה: אני אוסיף לדברים של מירב.
שלמה סביה: אנחנו ביוזמתנו לפני כארבע שנים פנינו לרמ"ח כושר קרבי והסדרנו את הנושא הזה בכך שהם פועלים על פי התכנית שלנו.
שלמה סביה: כלומר, הם עשו את ההתאמות לכך, הם פועלים על פי התכנית שלנו, הרגולציה היא שלנו והם עומדים בסטנדרטים כמו כל מוסד אחר בארץ.
שלמה סביה: זאת אומרת, היום יש 49 מוסדות שמכשירים מדריכים ומאמנים, בה"ד 8, משרד ראש הממשלה, שב"כ, משטרת ישראל, הם מבצעים הכשרות אם זה בתחום מדריכי כושר ואם זה בתחום מדריכי אומנות לחימה, כל אחד בתחומי העניין שלו, והם בעצם על פי התכנית ומהסיבות אותן פירטה כאן עדנה.
שלמה סביה: קהל היעד בצבא הם החיילים.
שלמה סביה: מדריכים באזרחות מטפלים גם בילדים, גם בקשישים, גם בנשים בהריון וכדומה.
ענת ברקו: אתם עשיתם את ההתאמה.
שלמה סביה: הם מבצעים את ההשלמות עם כוח אדם שמאושר על ידינו, כמובן אצלם.
שלמה סביה: אנחנו באים לפקח על הקורסים האלה.
שלמה סביה: שוב, רמת הפיקוח היא שלנו על מה שקורה באותם מוסדות.
ענת ברקו: מי מוציא את התעודה?
שלמה סביה: כמו כל מוסד אחר, הגוף שעומד בתנאים שלנו להכרה כמוסד.
ענת ברקו: צה"ל מוציא את התעודה.
שלמה סביה: לצורך העניין, בה"ד 8, משטרת ישראל, משרד ראש הממשלה.
שלמה סביה: בנוסף לכך, מאחר ואין גוף רשמי שמכשיר מדריכי גלישה מצוקים, אפשרנו למוסדות האחרים לעשות השלמה ליוצאי 669 ולאלפיניסטים כדי להכשיר מדריכי גלישה מצוקים.
ענת ברקו: מעולה.
ענת ברקו: זה הרציונל.
שלמה סביה: הדברים האלה ממילא מתבצעים.
שלמה סביה: אני לא רוצה שייווצר כאן איזשהו חוק שיפגע בכל המערכת.
ענת ברקו: הוא לא יפגע.
ענת ברקו: בדיוק כך זה צריך להיות מוסדר.
שלמה סביה: כשאני אומר בתיאום, אני לא חושב שיש בעיה.
שלמה סביה: אם גוף ממשלתי או צבאי, לא משנה מה, עומד בסטנדרטים הנדרשים, הוא מקבל את האישור מאתנו בתנאי שהוא עושה את ההתאמות הנדרשות, אם זה כוח אדם, אם זאת תכנית הכשרה, אם זאת התנסות, אם אלה תנאי קבלה וכדומה.
נטלי כהן: אני מתמחה בלשכה המשפטית במשרד התחבורה.
נטלי כהן: העמדה שלנו זהה לעמדה של משרד המשפטים מטעמים שציינה עדנה.
ענת ברקו: את רוצה להוסיף משהו ספציפי לגבי משרד התחבורה?
ענת ברקו: לכם בטח יש הרבה מאוד הכשרות.
נטלי כהן: יש לנו הרבה הכשרות וכמו עדנה אמרה, אנחנו כפופים לאמנות הבין-לאומיות.
נטלי כהן: אם אמנה כזו או אחרת הכתיבה לנו את דרך ההכשרה, לדוגמה טיס או פקחי טיסה, אנחנו כפופים לאותה דרך וצה"ל לא יוכל לקיים אותה כמו שהוא מקיים כיום את ההכשרות.
מירי פרנקל-שור: אם הוא לא יעמוד בתנאים, משרד התחבורה לא יכיר בהכשרה שנותן צה"ל.
מירי פרנקל-שור: זה נורא פשוט.
נטלי כהן: כמו שציינתי בעמדה ששלחנו אליך, יש לנו את העניין הזה שכבר כיום אנחנו מקיימים איזשהו שיח מול צה"ל ואנחנו כן מכירים בפטורים מסוימים.
מירי פרנקל-שור: לגבי רישיונות נהיגה וכולי.
נטלי כהן: רישיונות נהיגה, מכירים להם באופן מלא.
נטלי כהן: מקצועות ימיים ומקצועות של טיס, יש הכרה בתקופות ותק או בניסיון.
מירי פרנקל-שור: אבל הנוסח הזה עומד לפגוע במה שאתם מכירים היום?
מירי פרנקל-שור: מה עמדתכם לגבי זה?
נטלי כהן: הנוסח כפי שהוא כרגע, לא פוגע.
נטלי כהן: אבל כמו שכולם כאן אמרו, האכסניה המשפטית היא לא הנכונה מבחינתנו.
ענת ברקו: מאוד חשוב לי לומר משהו.
ענת ברקו: הדיון הזה הוא לא רק דיון משפטי אלא יש בו גם משהו ערכי ואני מקווה שגם היועצים המשפטיים שיושבים כאן ורואים אותו דרך העיניים המשפטיות הכול כך חשובות, יראו גם מה עומד לנגד עינינו.
ענת ברקו: אני חושבת שמה ששלמה הציג כאן, הגישה הזאת שבעצם הגוף המקצועי יש לו את האימפוט המקצועי - גם במשרד הכלכלה זו הדרך בה אנחנו עושים את העבודה – הוא נותן את ההסמכות, הוא מציב את הדרישות המקצועיות ואין כאן שום כוונה להתפשר על הסטנדרט המקצועי.
ענת ברקו: לא רוצים לעשות איזה פס ייצור לאנשים שהם עובדים סוג ב'.
ענת ברקו: להפך.
ענת ברקו: אנחנו רוצים לשחרר אנשים עם ניסיון ועם תעודה שהוסמכה והוכרה על ידי הגופים המקצועיים כתעודה קבילה ואמינה למשק, שזה גם יעזור למשק וגם יעזור לאותם חיילים ובאמת אולי יהיו לנו קצת פחות מלצרים אבל יהיו אנשים שיוכשרו למקצועות מסוימים.
ענת ברקו: אם אפשר, נתחיל להקריא את הצעת החוק וההערות ייאמרו תוך כדי הקראתו.
עידו בן יצחק: הוספת סעיף 45א בחוק שירות ביטחון (נוסח משולב), התשמ"ו-1986 (להלן – החוק העיקרי), אחרי סעיף 45 יבוא: "45א התאמות להכשרה צבאית ראש אגף כוח אדם בצבא הגנה לישראל או מי שהסמיך לכך (להלן – ראש אכ"א), רשאי לבקש מגורם אזרחי מוסמך בחינה של מידת התאמתה של הכשרה צבאית להכשרה אזרחית.
עומר בבלי: אנחנו מתנגדים לחוק שירות ביטחון.
עומר בבלי: אנחנו מתנגדים לראש אגף כוח אדם ואנחנו מבקשים שזה יהיה צה"ל או גורם בצה"ל.
ענת ברקו: צה"ל באופן כללי?
עומר בבלי: צה"ל באופן כללי.
מירי פרנקל-שור: אנחנו תמיד בחקיקה מטילים את האחריות על אדם מסוים.
עומר בבלי: אנחנו רוצים לבחון, לא ראש אכ"א.
מירי פרנקל-שור: אז הרמטכ"ל או מי שהוא יסמיך לכך?
ענת ברקו: אפשר הרמטכ"ל או מי שהוא יסמיך לכך ואז זה כל מי שאתה רוצה בצה"ל.
עומר בבלי: כרגע אנחנו מתנגדים לראש אכ"א.
עומר בבלי: מכיוון שאנחנו מתנגדים לכל הצעת החוק, אני לא יודע כרגע מי יהיה במקומו אבל לא ראש אכ"א.
קריאה: יכול להיות שזה צריך להיות גורם אזרחי ואז שר הביטחון.
ענת ברקו: אפשר לומר הרמטכ"ל או מי מטעמו.
ענת ברקו: אז תוכלו לבחור מי בתוך הצבא.
עומר בבלי: שוב, אנחנו מתנגדים לכל הצעת החוק הזאת כך שקשה לי להגיד כרגע.
ענת ברקו: אני רק מציעה שתעירו בצורה עניינית כי אנחנו ממשיכים.
עומר בבלי: הערתי.
ענת ברקו: הרמטכ"ל או מי מטעמו.
עידו בן יצחק: אם אני אקרא בהמשך ראש אכ"א, תניחו שקראתי הרמטכ"ל.
עידו בן יצחק: בבקשה לפי סעיף קטן (א) יפורטו תכנית הלימודים, אפיון צוות ההוראה, אמצעי ההוראה, תנאי הסף לקבלה להכשרה הצבאית, בחינות הנערכות במהלך ההכשרה, וכל מידע אחר שרלוונטי בנסיבות העניין.
עידו בן יצחק: הגורם האזרחי המוסמך רשאי לבקש מראש אכ"א כל מידע נוסף על ההכשרה הצבאית הנחוץ לו לשם קבלת החלטה בנושא.
שלמה סביה: אפשר בסעיף (ב) להוסיף דרכי הוראה?
שלמה סביה: אני לא יודע אם בצבא זה נהוג, אבל למידה עצמית או למידה מרחוק, יש מקומות בהם זה כן מקובל.
שלמה סביה: אמצעי הוראה זה משהו אחר, אלה יכולים להיות גם אמצעים טכניים.
ענת ברקו: אפשר.
עידו בן יצחק: לאחר קבלת מלוא המידע הנדרש, ישקול הגורם האזרחי המוסמך את הבקשה שהוגשה לפי סעיף קטן (א), ויודיע לראש אכ"א על כל אחד מאלה: ההכשרה הצבאית תואמת באופן מספק, להנחת דעתו, את ההכשרה האזרחית אשר בסמכותו של הגורם האזרחי.
ענת ברקו: שימו לב שסמכותו של הגורם האזרחי נשמרת לאורך כל הדרך.
ענת ברקו: אין בכך לפגום בסמכות המקצועית של אף אחד מהגורמים שיושבים כאן.
עידו בן יצחק: ההכשרה הצבאית אינה תואמת באופן מספק הכשרה אזרחית אשר בסמכותו של הגורם האזרחי, אך ניתן להתאימה להכשרה האזרחית, ובלבד שיערכו בה השלמות, התאמות או שינויים, או לקבוע בה תנאים, הכול כפי שיפרט.
עידו בן יצחק: ההכשרה הצבאית אינה תואמת הכשרה אזרחית אשר בסמכותו של הגורם האזרחי.
מירי פרנקל-שור: לפני שאנחנו עוברים לסעיף קטן (ה), ניר, ניסיתי להשיג אותך אתמול בקשר לאחת ההערות שלך שאם תרצה, תוכל להעלות אותה.
מירי פרנקל-שור: אנחנו חושבים שהיא מקבלת מענה בסעיף קטן (ה) אבל אין לנו בעיה להוסיף את ההערה.
מירי פרנקל-שור: נקרא את פסקה (ה) ואחר כך ניר יאמר את עמדתו.
עידו בן יצחק: מצא הגורם האזרחי המוסמך כי ההכשרה הצבאית תואמת באופן מספק הכשרה אזרחית אשר בסמכותו כאמור בסעיף קטן (ד)(1), או נערכו השלמות, התאמות ושינויים בהכשרה צבאית כאמור בסעיף קטן (ד)(2) להנחת דעתו של הגורם האזרחי המוסמך, יכיר בהכשרה הצבאית בדרך שבה הוא מכיר בהכשרה האזרחית הרלוונטית.
עידו בן יצחק: דבר ההכרה יובא לידיעת בוגר הקורס בדרך שתתואם עם הגורם האזרחי ובהתאם למקובל באותו עניין בהכשרה אזרחית.
ניר חיים ויינר: יש לנו כאן שתי סוגיות.
ניר חיים ויינר: כאשר פורטים את כל התהליכים, יש לי את התחושה שחסר אחד מהשלבים.
ניר חיים ויינר: כלומר, כאשר אנחנו נמצאים בסיטואציה של (ד)(2) שהגורם האזרחי המוסמך מוצא שההכשרה הצבאית אינה תואמת באופן מספק והוא אומר שניתן לעשות השלמות, התאמות, שינויים וכולי, אז בעצם זה חוזר לגורם הצבאי שהוא זה שצריך להחליט האם הוא מקיים את אותן התאמות והשלמות או לא.
ניר חיים ויינר: לפעמים יכול להיות שמדובר בנטל שהוא מוצא אותו ככבד בעיניו ואז הוא צריך להודיע לגורם האזרחי המוסמך.
ניר חיים ויינר: כלומר, הוא יצטרך להודיע לו האם הוא מעוניין לעשות את אותן התאמות והשלמות או לא.
ניר חיים ויינר: זה משהו שהצעת החוק שותקת לגביו.
מירי פרנקל-שור: האם חשוב לך שברגע שהגורם האזרחי מודיע על התאמות נדרשות, שהגורם הצבאי יודיע לך היכן הדברים עומדים?
ניר חיים ויינר: אני שואל במצב הזה.
ניר חיים ויינר: גורם מקבל את הפנייה והוא אומר שנדרשות השלמות בנושאים כלשהם ועכשיו אף אחד לא חוזר אליו.
עדנה הראל: יש לי הצעה.
עדנה הראל: אפשר לומר: מצא הגורם האזרחי המוסמך לאחר שקיבל את התייחסות הרמטכ"ל להודעתו כאמור בסעיף (ד).
רועי הראל: חסר השלב בתהליך.
עדנה הראל: לשים את זה כמאמר מוסגר מאשר לחייב לתת מענה.
עדנה הראל: לא קיבל מענה, לא קיבל מענה.
עדנה הראל: אבל מצא הגורם האזרחי המוסמך לאחר שקיבל את התייחסות הצבא – מי שיוחלט – להודעתו כאמור בסעיף קטן (ד) כי הוא יודיע לראש אכ"א כדלקמן כי הכשרה הצבאית תואמת באופן מספק אשר בסמכותו או נערכו השלמות, אז.
עדנה הראל: זה ברור שהוא צריך לקבל תשובה לפני שהוא יכול להגיע למסקנה.
מירי פרנקל-שור: זה נכון.
מירי פרנקל-שור: זאת עמדתנו.
עדנה הראל: אפשר להוסיף את המאמר המוסגר – לאחר שקיבל את עמדת הצבא ביחס לדרישתו.
עדנה הראל: תוסיפי את חמש המלים האלה.
אביבית צמח: מראש, בגלל שאנחנו מדברים כאן על מצב שראש אגף כוח אדם יכול לבקש – שוב, ההליך כאן הוא הליך וולנטרי – נראה לי ברור שיהיה כאן שיח בין הגורמים.
אביבית צמח: זה נטל צבאי שצריכים להיות מודעים לו.
מירי פרנקל-שור: פנה, רואה את הדברים ואומר לא מקובל עלי ואני ממשיך בהכשרה המקצועית שלי בלי לעשות הכרה.
אביבית צמח: אני אומרת מראש שזה מתחיל בהחלטה – שינינו את זה עכשיו – בעניין של בקשה להכרה.
אביבית צמח: יש שיח.
ענת ברקו: בקשה להכרה.
ענת ברקו: אם לא יכירו, לא יכירו.
30686: לפעמים דברים עלולים ליפול בין הכיסאות.
ענת ברקו: אפשר להוסיף את ההערה הזאת.
ענת ברקו: אנחנו ננסח את זה.
ענת ברקו: שולי, אתה רוצה להוסיף לגבי המקצועות שכבר אושרו ושיש להם מקבילה בצה"ל?
ענת ברקו: שתינתן לצה"ל, בתיאום עם מנהל האגף להכשרה, היכולת להנפיק תעודות מקצוע חתומות.
ענת ברקו: זה בעצם גם מה שקורה אצלכם.
ענת ברקו: אתם מסמיכים את הגוף.
מירי פרנקל-שור: אבל זה לא מה שמופיע בנוסח.
עדנה הראל: אולי הלכנו לאיבוד.
עדנה הראל: יש סיפא שהקריא עידו לעניין ההכרה בדרך בה הגורם האזרחי מכיר.
עדנה הראל: לדעתכם זה לא מספיק?
ענת ברקו: אנחנו רוצים להוסיף איזושהי פסקה.
הדר רדאה: לגבי דבר ההכרה יובא, היינו רוצים להבהיר שדבר ההכרה יובא לידיעת בוגר הקורס על ידי הגורם הצבאי בדרך שתתואם.
הדר רדאה: שיובהר שזה הגורם הצבאי הוא זה שמעדכן את בוגר הקורס.
עדנה הראל: זה לא כתוב.
עדנה הראל: זה צריך להיות כתוב.
עדנה הראל: על ידי הגורם הצבאי.
אביבית צמח: היה שם סעיף שהנוסח שלו שונה וזה הגיע לנוסח הזה מסיבות ברורות.
אביבית צמח: שוב, ההכרה מתקבלת בפועל על ידי הגורם האזרחי שאומר שאכן יש כאן עמידה בסטנדרטים.
ענת ברקו: אבל מישהו צריך לעדכן את החייל.
הדר רדאה: זה הגורם הצבאי כי אנחנו לא אחראים על כך.
אביבית צמח: יש סיבה למה זה כתוב כך.
ענת ברקו: בסופו של דבר החייל הוא תחת הידיים של צה"ל.
ענת ברקו: זאת אומרת, אני לא יודעת למה יש איזושהי תחושה שצה"ל או משרד הביטחון מנסה להזדכות על האחריות של החיילים האלה.
ענת ברקו: אני לא יודעת למה.
ענת ברקו: העמדה שלכם הייתה עמדה הכי נגד משהו שאתם הייתם צריכים לקפוץ עליו מהמקפצה.
ענת ברקו: זה לא נראה טוב.
ענת ברקו: זה נראה רע ואני אגיד את זה גם לשר הביטחון.
ענת ברקו: זה נראה רע.
אביבית צמח: אין כאן חלילה שום כוונה להוריד אחריות.
אביבית צמח: כן צריך לקחת בחשבון שזה משהו שמתואם עם הגורם האזרחי וצריך להיות תיאום.
אביבית צמח: יש סיבה.
עדנה הראל: אולי כדאי להבהיר מבחינת התהליך.
עדנה הראל: נאמר שהגורם הצבאי נותן תעודת סיום קורס.
עדנה הראל: לגבי הקורס הזה, הוא עשה הליך של תיאום והתיאום הניב משהו.
עדנה הראל: יכול להיות שהוא הניב הכרה, יכול להיות שהוא לא הניב הכרה.
עדנה הראל: הוא יודיע מה ההליך הניב.
עדנה הראל: אחר כך הגורם האזרחי מקבל והגורם האזרחי מכיר בדרך שהוא מכיר בכל גורם אזרחי אחר.
ענת ברקו: ההבדל הוא שכפי שאמר כאן שלמה ואמרו שולי ואברי, בסופו של דבר יהיו תעודות צבאיות שהגורם האזרחי מראש מכיר בהן.
עדנה הראל: אבל כמו שהוא מראש מכיר בגורמים אזרחיים.
ענת ברקו: יהיו התאמות אבל מי שיצטרך להגיד לחייל זה לא הוא יצטרך לרוץ ממשרד התרבות כדי להגיד לחייל אלא הצבא יגיד לו.
עדנה הראל: אם מותר לי בכל זאת להסביר על מה אנחנו עמדנו.
עדנה הראל: יש מצבים בהם המשרד הרלוונטי, בשונה ממשרד הספורט, לא מודיע מראש שהוא מקבל מאמנים שסיימו את וינגייט וסיימו את בה"ד 8 אלא הגורם האזרחי אומר שאני אתן תעודה למי שלמד א' וגם אני נוכחתי לגבי ב', ג' ו-ד' ואין רשימת מוסדות מוכרים.
עדנה הראל: אין דבר כזה בנמצא.
עדנה הראל: יש הרבה תחומים בהם אין רשימת מוסדות מוכרים.
עדנה הראל: אז גם הצבא לא יקבל מעמד שונה אלא תהיה הידברות עם הגורם האזרחי ויהיה לזה אותו מעמד כמו שיש למכללות אחרות באותו נושא.
עדנה הראל: יש הרבה תחומי רישוי בהם אין רשימת מוסדות מוכרים ולכן גם לצבא לא יהיה מעמד כזה.
ענת ברקו: זה יתחלק לחלק מהדברים שיצטרכו להכיר כנראה בחלק מההכשרה.
ענת ברקו: חלק מההכשרות יעשו אדפטציה ויקבלו תעודה שתהיה מקובלת על ידי הגורמים המקצועיים ויהיו קורסים שהם יהיו מקבילים לגמרי.
עדנה הראל: לכן ניסיתי להסביר לנציגת הצבא ולומר שהנוסח הוא נוסח פתוח שאומר שהצבא בעצם יעדכן לגבי מה שהגענו אליו, אבל הצבא צריך לעדכן לגבי מה הוא הגיע עם הגורם האזרחי.
ניר חיים ויינר: אנחנו לא בטוחים שהסיפא נדרשת.
ניר חיים ויינר: זאת החלטת הוועדה אם הסיפא נדרשת.
ניר חיים ויינר: אנחנו לא בטוחים מדוע היא נמצאת ומה היא באה להוסיף.
עדנה הראל: לגבי מה?
ניר חיים ויינר: שדבר ההכרה יובא לידיעה.
ניר חיים ויינר: כלומר, כתוב לפני כן שהגורם האזרחי המוסמך יכיר בהכשרה הצבאית והדרך בה הוא מכיר.
ניר חיים ויינר: אנחנו דיברנו על כך שכל הרעיון כאן הוא לנסות לגייס כוח אדם ולכן יש איזושהי הנחה שהצבא יבוא ויציג בפני אנשים מה האפשרויות שלהם וירצה לשכנע אותם להגיע לקורס, הוא יבוא וירצה לומר להם שבסופו של יום אנחנו תיאמנו את זה כבר את המשרד הרלוונטי וזה יהיה מוכר.
ניר חיים ויינר: לא ברור לי למה נדרש שזה יופיע בסיפא כאן.
ניר חיים ויינר: השאלה אם הסיפא נדרשת.
ענת ברקו: אנחנו רואים בזה חשיבות עליונה שבסופו של דבר הגורם המקצועי יכיר בקורסים הללו.
ענת ברקו: זה הדבר הכי חשוב.
ענת ברקו: הצבא לא בא להחליף את הגורם המקצועי ולכן אני לא כל כך הבנתי את ההתנגדות העזה.
ענת ברקו: באיזשהו אופן אנחנו משאירים את זה כך שאפשר יהיה לסיים את הדבר ולהכניס אותו לאיזושהי מסגרת והחוק הזה יהיה חוק נושם שיתעדכן כל הזמן בהתאם למקצועות הצבאיים שייפתחו ויבואו שוב בדיאלוג עם הגופים המקצועיים.
רועי הראל: אם אני מבין, השאלה כאן היא לא לגבי המקצועות שייפתחו אלא לגבי הבאת המידע.
רועי הראל: האגף להכשרה מקצועית אצלנו עובד עם מוסדות רבים על הקורסים ונציגי המשרד לא מגיעים לכל פתיחה של קורס ואנחנו לא עוקבים אחרי אתרי האינטרנט של כל המוסדות והמכללות כדי לראות מה הם פרסמו.
רועי הראל: אחריות המוסדות אחרי שהם קיבלו מאתנו את האישור העקרוני הראשוני להכרה, הם יכולים ורשאים לפרסם שהקורס מוכר על ידינו והם צריכים להביא לידיעת התלמידים כי ההתקשרות היא בינם לבין התלמידים.
רועי הראל: מבחינתנו, ואמרתי את זה בדיון ביום חמישי ואולי זה היה קצת בוטה לאוזני הצבא אבל מבחינתנו הצבא הוא בית ספר והוא מוסד עסקי להכשרה ככל שאר המוסדות.
רועי הראל: אנחנו נעבוד עם הצבא כמו שאנחנו עובדים עם שאר המוסדות.
איל בן ראובן: יש כאן עיקרון מאוד פשוט שלדעתי אפשר להגדיר אותו בצורה מאוד פשוטה.
איל בן ראובן: אחריות הצבא היא מול החיילים.
איל בן ראובן: זה עיקרון אחד.
איל בן ראובן: יש את האחריות המקצועית של הגורמים מול הצבא.
איל בן ראובן: זאת שרשרת המזון בסיפור הזה וזה מאוד פשוט.
איל בן ראובן: לכן השאלה מי מודיע לחיילים, היא לא שאלה.
איל בן ראובן: בוודאי שהצבא מודיע.
עדנה הראל: בסדר, אבל אז באמת יכול להיות שהסיפא מיותרת.
עדנה הראל: זאת אומרת, אם כמה גורמי ממשלה אומרים שהסיפא מיותרת, אז יכול להיות שהיא באמת מיותרת.
עדנה הראל: ההנחה היא שיש את התיאום הזה ולמה לחייב בחוק.
עדנה הראל: אם אל מול גורמים אזרחיים דבר ההכרה לא בא לידי ביטוי או הם לא עושים רגולציה על אופן ההודעה של גורמים פרטיים לתלמידים שלהם, השאלה אם צריך לחייב את הצבא, ויהיו עוד כל מיני שאלות של התחייבויות של הצבא.
עדנה הראל: יכול להיות שהסיפא מיותרת.
עדנה הראל: אני עצמי ניסחתי אותה כפשרה בדיון שהיה בינינו אבל כשאני שומעת כאן, אני אומרת שאולי באמת היא מיותרת.
איל בן ראובן: לכן אמרתי גם קודם.
איל בן ראובן: זה כל כך ברור למי שנמצא בצבא שהאחריות הצבא על חיילים, על כל מה שקורה, זה כך.
ענת ברקו: מסתבר שזה לא כל כך ברור.
ענת ברקו: זה לא ברור לכולם.
ענת ברקו: ף
רועי הראל: אני אעשה את ההבחנה הדקה.
רועי הראל: אתה מדבר בצבא על אחריות וזה נכון.
רועי הראל: בשונה ממוסדות אחרים להכשרה מקצועית, בתי הספר, אנחנו לא אמורים לפרסם שההכשרות שהם עושים מגיעות עם תעודה שלנו.
רועי הראל: בסוף בית הספר רוצה תלמידים שמשלמים לו שכר לימוד וזה אינטרס שלו וכך הוא מושך אותם.
רועי הראל: זה אטרקטיבי.
רועי הראל: הצבא לא מסתכל בהיבט הזה.
רועי הראל: אתה אומר שכדי שלצבא יהיו יותר נהגים וטבחים או דברים אחרים, שיפרסם.
רועי הראל: אני לא נכנס לשיקול הזה.
מירי פרנקל-שור: אתה בעצמך אמרת בישיבה שהתקיימה אצלי שאתם תמצאו דרך עם צה"ל להעביר את כל בוגרי ההכשרות על מנת שהם יוכלו לתת להם תעודה מטעם המשרד.
רועי הראל: אמרנו לגבי העברת המידע והמגע עם החיילים, זה לא יהיה חלק כי זה לא עובד אצלנו כך.
מירי פרנקל-שור: הרעיון, כמו שהסבירה חברת הכנסת ענת ברקו, הוא שחייל יסיים קורס שנעשתה לגביו התאמה, הוא גם יקבל תעודה ממשרד הכלכלה.
מירי פרנקל-שור: הרעיון מלכתחילה היה שהוא יקבל תעודה חתומה על ידי משרד הכלכלה וחתומה על ידי הצבא.
מירי פרנקל-שור: התנגדתם לכך.
מירי פרנקל-שור: בסדר, התקבל, הבנו גם מדוע.
מירי פרנקל-שור: אבל אתה בעצמך אמרת שיהיה קובץ אקסל – אני ממש זוכרת את המלים האלה – בדרך בה יועבר המידע, בדרך בה אתם תחליטו אל מול הצבא, ויושב ראש האגף להכשרה מקצועית ייתן את הכרתו לתעודת המקצוע.
רועי הראל: היה דיון ביום ראשון עם נציגי צה"ל.
ניר חיים ויינר: כתוב "יכיר בהכשרה צבאית בדרך שבה הוא מכיר וכולי".
רועי הראל: זה בסדר.
רועי הראל: לא חזרנו מזה.
רועי הראל: דרך העברת הידע לחייל שהקורס מוכר או לא מוכר.
רועי הראל: היה דיון ביום ראשון של נציגי האגף שלנו עם נציגי הצבא לגבי נושא התעודות.
רועי הראל: זה משהו אחר וזה נפרד.
רועי הראל: אנחנו מדברים על הבאת המידע לחייל.
רועי הראל: הצבא רוצה להביא חייל לקורס מסוים, יודיע לו.
רועי הראל: אנחנו לא נבוא לקורס ונודיע.
ענת ברקו: זה ברור.
ענת ברקו: הצבא יודיע.
ענת ברקו: נקודה.
רועי הראל: לצבא זה לא ברור.
ענת ברקו: האחריות היא בתוך הצבא.
ענת ברקו: הצבא אחראי על החייל.
עדנה הראל: אבל אז השאלה אם צריך לכתוב את זה בחוק.
ענת ברקו: זה מה שיהיה בפועל.
ענת ברקו: אפשר לא לכתוב את זה?
עדנה הראל: כמה גורמים מבקשים לכתוב את זה בגלל כל מיני חששות.
ענת ברקו: נחליט על זה בהמשך.
עדנה הראל: הבקשה הנוספת היא של משרד הבריאות שאם כבר זה כן כתוב, שיהיה ברור שזה הגורם הצבאי שצריך להביא לידיעה כי הגורם האזרחי הרי לא מסוגל לעשות זאת.
עדנה הראל: הנוסח לא מאה אחוזים ברור בעניין.
ענת ברקו: זה מקובל.
עידו בן יצחק: הגורם האזרחי המוסמך יהיה ראי לוודא התקיימות התנאים הנדרשים להכרה בהכשרה צבאית כאמור בסעיף זה, לרבות באמצעות בקרה על התקיימותם, בדרך שתוסכם עמו, כתנאי להכרה.
הדר רדאה: היינו רוצים להוריד את הקטע "לרבות באמצעות בקרה על התקיימותם" כדי שלא יתפרש כחובת פיקוח של הגורם האזרחי.
עדנה הראל: אין לנו התנגדות.
עדנה הראל: אנחנו הסכמנו בתוך הממשלה שאפשר להוריד את המאמר המוסגר אבל שיישאר "רשאי לוודא התקיימות התנאים כאמור בסעיף זה בדרך שתוסכם עמו כתנאי להכרה".
עדנה הראל: אני אסביר לפרוטוקול.
עדנה הראל: ברור שמדובר בסמכות.
עדנה הראל: מה שחשוב בסעיף הזה זה שברור שהגורם האזרחי מוסמך ורשאי לוודא.
עדנה הראל: רשאי לקבל מידע.
עדנה הראל: שלא יהיה מצב שאחרי שנתנו לו את המידע לכתחילה, יגידו לו שעכשיו זה הצבא ואנחנו לא מוסרים כי אז הוא לא יכול לקיים איזשהו סוג של פיקוח ובקרה כמו שהוא מבין.
עדנה הראל: אפשר להוריד את המאמר המוסגר.
שלמה סביה: אני רוצה לשאול שאלה.
שלמה סביה: "בדרך שתוסכם עמו".
הדר רדאה: יישאר.
שלמה סביה: למה זה צריך להישאר?
עדנה הראל: זה צריך להישאר.