GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
<אביהו: לגבי 6.א.
<אביהו: ו-6.ב., אלה שני גופים נפרדים היום.
<אביהו: אין טעם לשים אותם אותו סעיף.
<אביהו: כרמל אולפינים הם היום חלק מבז"ן.
<אביהו: אין לנו שם לא מנב"ט ולא ממונה תמ"ק אחר.
<אביהו: זה אותו גוף מבחינתנו.
<אביהו: אם כבר מתקנים, כדאי לעשות את הסדר.
<מירי פרנקל שור: לגבי 4, רשות ממשל זמין.
<עמית אשכנזי: אני אסביר.
<עמית אשכנזי: אני דיברתי עם היועצת המשפטית של רשות התקשוב והיא ביקשה לציין את משרד ראש הממשלה, רשות התקשוב הממשלתי, מערך ממשל זמין מפני שמבחינת משרד ראש הממשלה זה חלק ממנו.
<איילת לוי: אבל הוא עדיין לא מופיע בחוק הקיים.
<איילת לוי: גם השר לביטחון פנים הוא עדיין השר האחראי על החוק ולא הכנסתם אותו לתוספת.
<עמית אשכנזי: הם הופיעו.
<עמית אשכנזי: הם היו במשרד האוצר.
<עמית אשכנזי: הם עברו למשרד ראש הממשלה.
<מירי פרנקל שור: משרד האוצר מופיע.
<איילת לוי: כן, אבל רשות התקשוב הממשלתית?
<עמית אשכנזי: אני יכול להסביר.
<עמית אשכנזי: משרד האוצר היה האבא של כמה יחידות שהן תשתיות קריטיות.
<עמית אשכנזי: אחת מהן, בגלל שינויים בתוך הממשלה, עברה למשרד ראש הממשלה.
<עמית אשכנזי: ליחידה הזאת קוראים יחידת ממשל זמין.
<עמית אשכנזי: זה עבר בהחלטת ממשלה לפני שנתיים.
<עמית אשכנזי: על מנת לשקף את זה בתוספות, צריך לתקן את זה כאן.
<עמית אשכנזי: רציפות ההנחיה.
<עמית אשכנזי: זאת העברת שטח פעולה שמתגלמת כאן.
אראל מרגלית: מה היה אחראי על זה קודם?
<עמית אשכנזי: מי אחראי למה?
<עמית אשכנזי: באיזה מובן?
<עמית אשכנזי: זה היה במשרד האוצר תחת הנחיית שב"כ והיום זה במשרד ראש הממשלה תחת הנחיית ב"כ.
<מירי פרנקל שור: אנחנו אמרנו בוועדת הפנים שאתם יכולים להוסיף את הלמ"ס.
<מירי פרנקל שור: אז אנחנו נכתוב גם שם משרד ראש הממשלה?
<אביתר מתניה: בעינינו זאת טעות אבל בואי נדון בה לחוד.
<מירי פרנקל שור: אם אנחנו מחליטים כאן לגבי רשות התקשוב - - -
<איילת לוי: נכון.
<איילת לוי: יש לנו עכשיו ארבעה גופים שאנחנו עומדים להכניס.
<איילת לוי: הם כולם צריכים להיכנס.
<אביתר מתניה: נשאיר את זה כך.
אבי דיכטר: אני רוצה להבין מה הקושי כרגע מבחינתנו.
<מירי פרנקל שור: אין לנו בעיה.
<מירי פרנקל שור: ..
<מירי פרנקל שור: אומר עמית שהוא מבקש להוסיף את משרד ראש הממשלה אבל למשרד ראש הממשלה יש לנו כל מיני יחידות סמך.
<מירי פרנקל שור: עכשיו כאן מבקשים להוסיף את הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה בוועדת הפנים, מיד אחרי הדיון הזה.
<מירי פרנקל שור: השאלה אם גם שם אנחנו נתחיל לכתוב משרד ראש הממשלה?
<עמית אשכנזי: אני מסביר.
<עמית אשכנזי: זאת איננה יחידת סמך ולכן ביקשה היועצת המשפטית של משרד ראש הממשלה, של היחידה הזאת, לציין את משרד ראש הממשלה.
<עמית אשכנזי: יחידת סמך היא יחידת סמך.
<עמית אשכנזי: לשאלתך, כך אני אומר.
<עמית אשכנזי: הלמ"ס היא יחידת סמך.
אבי דיכטר: מה עמדתך?
<איילת לוי: זה לא הובא אלינו עד לרגע זה.
אבי דיכטר: אנחנו לא יכולים לאשר את זה.
אבי דיכטר: אנחנו לא יכולים לעשות דיון שלא בסמכותה של הוועדה הזאת.
<איילת לוי: בחוק הקיים זה לא מופיע.
<איילת לוי: צריך לעשות תיקון חקיקה מסודר אבל לא פנו אלינו כמו שהם פונים אלינו.
אבי דיכטר: אנחנו לא מעלים את זה.
<עמית אשכנזי: ממשל זמין הוא מונחה, אתם לא יכולים לבטל את זה.
<מירי פרנקל שור: נשאיר את זה כמשרד האוצר.
<עמית אשכנזי: אבל הוא לא שייך למשרד האוצר.
<מירי פרנקל שור: הוא עבר למשרד ראש הממשלה, אז הוא מונחה במסגרת משרד ראש הממשלה.
<אביתר מתניה: שיישאר כך, בלי איזה משרד.
<אביתר מתניה: קיבלנו.
<מירי פרנקל שור: יש את משרד ראש הממשלה ואין את שם היחידה הספציפית.
אבי דיכטר: אנחנו לא מתחילים עכשיו לחוקק את זה מהתחלה.
אבי דיכטר: אנחנו לא יכולים לאשר משהו שלא בסמכותנו.
<מירי פרנקל שור: איילת, מה את אומרת?
<איילת לוי: אני חושבת שצריך לפנות לשר בצורה מסודרת והשר צריך לאשר את זה.
<איילת לוי: כך זה עובד.
אבי דיכטר: תריצו את זה בפרוצדורה מקובלת.
אבי דיכטר: אנחנו לא יכולים להחליט משהו בתחום שהוא לא בסמכותנו.
אבי דיכטר: אני מצטער מאוד.
<עמית אשכנזי: אם כן, משאירים את זה כך ולא נוגעים.
<מירי פרנקל שור: הנציגה של השר הממונה על החוק להסדרת הביטחון, מה את אומרת?
<מירי פרנקל שור: זה היה תחת משרד האוצר ועבר למשרד ראש הממשלה.
<מירי פרנקל שור: אומר השב"כ שהוא רוצה לאחד את זה.
<מירי פרנקל שור: זה כתוב בחוק אבל היום זה כתוב אחרת.
<איילת לוי: זה צריך להישאר כפי שזה כתוב היום.
<למירי פרנקל שור: לכן המשמעות היא שאנחנו מוחקים.
<למירי פרנקל שור: לא נכתוב רשות התקשוב, מערך ממשל זמין.
<איילת לוי: אלא אם כן יפנו אלינו ונעשה את זה מסודר.
<אביתר מתניה: אני מצטער.
<אביתר מתניה: המשמעות היא שהם לא יהיו תחת החוק.
<איילת לוי: אבל הם יהיו תחת משרד האוצר.
<עמית אשכנזי: אבל הם לא שייכים למשרד האוצר היום.
<מירי פרנקל שור: הם שייכים למשרד ראש הממשלה.
אבי דיכטר: אם את מוציאה את הסטריפ הזה שנקרא רשות התקשוב הממשלתית, מערך ממשל זמין, לא חשוב על איזה עץ הוא נמצא.
<איילת לוי: הבנתי.
<עמית אשכנזי: לא נכתוב משרד ראש הממשלה אלא שזה יישאר כפי שזה.
<עמית אשכנזי: פשוט היחידה עברה.
<איילת לוי: זה לא בסמכותי.
<איילת לוי: אני צריכה לבדוק עם יואל הדר.
<איילת לוי: אני לא יודעת להשיב.
אבי דיכטר: תבדקי ותחזרי אלינו.
אבי דיכטר: בינתיים אנחנו משאירים את זה.
<מירי פרנקל שור: תגידי ליואל שאם אנחנו לא מעבירים את זה - - -
<איילת לוי: הם יישארו בהנחיית שב"כ.
<מירי פרנקל שור: בדיוק.
אבי דיכטר: תבדקי בבקשה.
<מירי פרנקל שור: הם יישארו ללא הנחיה.
אבי דיכטר: איילת, לתשומת לבך, זה יישאר ללא הנחיה.
<איילת לוי: למה ללא הנחיה?
<מירי פרנקל שור: מכיוון שהוא לא נמצא בתוספת הרביעית.
<מירי פרנקל שור: התוספת הרביעית בהנחיית שב"כ והוא יוצא משם.
<מירי פרנקל שור: הוא עבר לתוספת החמישית.
<מירי פרנקל שור: אם אנחנו מוחקים, הוא לא יהיה בהנחיה.
<איילת לוי: מבחינת חקיקה מסודרת, זה לא היה מסודר.
<אביתר מתניה: אני מקבל את זה.
<אביתר מתניה: אני רוצה לציין משהו.
<אביתר מתניה: קורה שגופים עוברים ממקום למקום או חברות עוברות בעלות, הנקודה היא שההנחיה היא של חברה, גם כשהיא עוברת בעלות או גוף עובר משרד.
<אביתר מתניה: לכן אני מקבל את הערתכם.
<אביתר מתניה: לא נכתוב כאן משרד ראש הממשלה כי הגוף הוא ה שבהנחיה ונשאיר את זה כפי שזה.
<מירי פרנקל שור: אני מציעה בכפוף לאישור השר.
<מירי פרנקל שור: איילת, במידה ואתם תתנגדו, אנחנו נשמיט והגוף יישאר ללא הנחיה.
<אביתר מתניה: את לא יכולה.
<מירי פרנקל שור: או למחוק או לקבל את זה כך.
<מירי פרנקל שור: אנחנו לא יכולים לקבל החלטה ללא אישור השר.
אבי דיכטר: סגרנו.
אראל מרגלית: יש לי שאלה לגבי שני סעיפים אחרים.
אראל מרגלית: הראשונה לגבי המאגר הביומטרי.
אראל מרגלית: הרשות לניהול המאגר הביומטרי, היא רשות חדשה?
אראל מרגלית: איך זה עובד?
אראל מרגלית: אנחנו חוקקנו את זה ואני שואל איך זה הולך לעבוד ואיך זה הולך להיות מוגן?
אראל מרגלית: למה זה לא אצל השב"כ אלא אצלכם?
<עמית אשכנזי: זה מאוד פשוט.
<עמית אשכנזי: חוק אמצעים ביומטריים הסדיר את הקמתו של המאגר הביומטרי ואת הרשות כגוף שאחראי על המאגר הביומטרי.
<עמית אשכנזי: ועדת ההיגוי, לפי החוק, אישרה את הרשות של המאגר הביומטרי כמפעילת מערכת ממוחשבת חיונית וכתוצאה מכך הגוף הזה נמצא תחת הנחיית שב"כ כבר היום, תחת החלטה שהוא יחידה בתוך משרד הפנים.
<עמית אשכנזי: עכשיו אנחנו מסמנים את זה בצורה יותר חדה בתיקון הזה ומסמנים בתוך משרד הפנים את שתי היחידות שהן תשתיות קריטיות.
<עמית אשכנזי: אנחנו קוראים לילד בשמו.
אראל מרגלית: ואז מעבירים את זה מהשב"כ לרשות.
<עמית אשכנזי: זה החוק.
אראל מרגלית: אתה יודע שהרבה מאתנו, גם אביתר ואני דיברנו על זה, מאוד מאוד הוטרדנו מהאסטרטגיות הקונבנציונאליות של ההגנה שם.
אראל מרגלית: תגידו עוד מילה על זה.
<אביתר מתניה: זאת הסיבה שאני כראש ועדת ב/84 הכנסתי את הרשות להיות תשתית קריטית על מנת שהיא תעבור להנחיה של התורה הכי טובה שיש במדינת ישראל ולא תורה לפי מה שהם קבעו.
<אביתר מתניה: את כל הרשות הביומטרית.
<אביתר מתניה: לכן היא בפנים.
<אביתר מתניה: לכן מטפלים בה אחרת.
<אביתר מתניה: מאז שזה נכנס, לפני שנה או שנתיים, אני לא זוכר, בעקבות שיחות רבות, בעקבות שאלות מקצועיות, הפכנו אותה לגוף שהוא תשתית קריטית כך שהיא מקבלת את ההנחיה הטובה ביותר.
ענת ברקו: לפני כן היא לא הייתה תשתית קריטית?
<אביתר מתניה: היא לא הייתה תשתית קריטית.
<קריאה: היא הייתה מאופיינת רק על פי אבטחת סודות מדינה.
<אביתר מתניה: לכן ביצעתי את המהלך.
אראל מרגלית: אנחנו אומרים שזאת התקדמות ואנחנו חיים עם זה.
אראל מרגלית: שאלה שנייה היא לגבי מאגרי אשקלון, תמר ונפט.
אראל מרגלית: תסבירו לנו את זה.
<אביתר מתניה: המאגרים האלה, גם הם הגיעו לוועדה בעקבות מיפוי והמלצת שב"כ כמי שאחראי על המיפוי הזה.
<אביתר מתניה: הרי מה מגיע למבחן תשתיות קריטיות?
<אביתר מתניה: האם אפשר דרך תקיפת סייבר לגרום לנזק משמעותי שיש לו הגדרות כאלה ואחרות?
<אביתר מתניה: הנושא הזה התגלה ככזה ולכן על פי המלצת שב"כ אנחנו אישרנו את היותן תשתיות קריטיות כמו להבדיל חברת חשמל ודברים אחרים.
אראל מרגלית: ואתם הגנתם על זה קודם.
אבי דיכטר: איילת, תעדכני את הוועדה בתשובה.
<איילת לוי: אין לנו התנגדות שזה ייקרא ממשל זמין.
<איילת לוי: זה בסדר גמור .
אבי דיכטר: אנחנו משאירים את זה וממשיכים הלאה.
אבי דיכטר: רועי, תמשיך בבקשה.
<רועי שליים: תיקון חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים – הוראת שעה החל מיום תחילתו של חוק זה ועד ליום 31 ביו לי 2019 יקראו את חוק המרשם הפלילי ותקנת השבים, התשמ"א-1981, כך שבתוספת הראשונה, בפרט (ח), במקום "שירות הביטחון הכללי ומלמ"ב" יבוא "שירות הביטחון הכללי, הרשות הלאומית להגנת הסייבר או מלמ"ב".
עמר בר-לב: גם כאן אנחנו מסתייגים לגבי התאריך.
<עמית אשכנזי: אנחנו מבקשים לעשות כאן עוד תיקון קטן שמאפשר להשתמש בסעיף הזה בהמשך.
<עמית אשכנזי: זאת הצעה שבאה מהיועצת המשפטית של הוועדה ואנחנו מודים לה על כך.
<עמית אשכנזי: גם לעניין אחראי מערכות ממוחשבות כחלק מאותה הנחיה של אחראי מערכות ממוחשבות.
<עמית אשכנזי: זאת אומרת, אם אנחנו כבר נוגעים בנקודה הזאת, שיצא שיש לנו את הכלי הזה גם לגבי אחראי מערכות ממוחשבות.
<עמית אשכנזי: להבנתי אין התנגדות למשרד המשפטים.
ענת ברקו: איפה זה צריך להיות?
<עמית אשכנזי: בסעיף שכרגע הקראנו, של המרשם הפלילי.
<מירי פרנקל שור: לאפשר להעביר מידע מהמרשם הפלילי לרשות הסייבר לעניין חקירות וכולי.
<גבריאלה פיסמן: אני רוצה להבהיר את המשמעות של הדבר הזה.
<גבריאלה פיסמן: הסעיף הזה בעצם מקנה אפשרות לממוני הביטחון בגופים המונחים לשקול עבר פלילי ביחס לעובדים או כל מיני התקשרויות שמבצע אותו גוף מונחה.
<גבריאלה פיסמן: כרגע על פי הנוסח הנוכחי התוספת החמישית לא כלולה בנוסח, גם התוספת הרביעית, מה שאומר שבעצם אותן פונקציות לא יכולות לשקול את עברם הפלילי של מי שעובדים בגוף, ככל שהדבר הזה יש לו משמעות לגבי תשתיות קריטיות.
<גבריאלה פיסמן: לכן אני חושבת שכן יש הגיון בתיקון הזה.
ענת ברקו: זאת אומרת שהגוף יהיה מוסמך לקבל רקורד פלילי של כל מבקש עבודה.
<גבריאלה פיסמן: זה קיים היום ביחס לתוספת הראשונה ולתוספת השנייה ובעצם המשמעות היא שזה יתאפשר.
<מירי פרנקל שור: הרישום הפלילי, צריך להדגיש.
<מירי פרנקל שור: זה גם חקירות וגם תיקים תלויים ועומדים.
<גבריאלה פיסמן: מדובר על הרשעות עד תום תקופת המחיקה לפי ההגדרה של המרשם הפלילי שזה סדר גודל של 17 שנים וכן תיקים תלויים ועומדים.
מירב בן ארי: אבל בחוק המרשם זה גם רישום פלילי.
מירב בן ארי: הרשעות זה כבר כתב אישום, זה אחרי שהגישו כתב אישום.
מירב בן ארי: מרשם פלילי זה לפחות מה שהיה פעם והפסיקו עם זה, שאדם צריך להביא מעין תעודת יושר.
<גבריאלה פיסמן: זה לא קשור.
<גבריאלה פיסמן: זה דבר שמתקבל ישירות.
מירב בן ארי: אבל אם את רושמת מרשם פלילי, זה רישום.
<גבריאלה פיסמן: אנחנו לא מדברים על מרשם פלילי.
<גבריאלה פיסמן: אנחנו מדברים על התיקון לתוספת הראשונה לחוק המרשם הפלילי שהמשמעות שלה היא מסירת מידע על תיקים תלויים ועומדים.
ענת ברקו: אבל יש שיקול דעת.
<גבריאלה פיסמן: בוודאי.
ענת ברקו: זה לא מסנדל אתכם.
<גבריאלה פיסמן: זה לא מסנדל.
<גבריאלה פיסמן: זה נותן את הכלי.
ענת ברקו: אם למשל מישהו בגיל 17 פרץ לאיזה מחשב.
אראל מרגלית: תסבירו לי.
אראל מרגלית: הרשות עכשיו שומרת על אבטחת המידע בכל הנושא של רישום פלילי.
<אביתר מתניה: זה רק לצורך מינוי ממונה.
ענת ברקו: מקבלים את האינפורמציה.
<גבריאלה פיסמן: המשמעות היא שגוף מונחה יוכל לקבל מידע פלילי ביחס למי שעובד אצלו או מי שמועמד להעסקה ולשקול האם יש לו עניין שאותו אדם שהורשע בעבירה לפי חוק המחשבים יהיה עובד או לא יהיה עובד של הגוף.
<גבריאלה פיסמן: מי שמקבל את המידע, זה הגוף עצמו.
<מירי פרנקל שור: לגבי גופים מסוימים, הרשות זקוקה למידע הזה.
<גבריאלה פיסמן: מי שיקבל את המידע, זה הגוף המונחה.
<גבריאלה פיסמן: הרשות יכולה להנחות.
<גבריאלה פיסמן: היא יכולה לבוא ולומר לגוף שהיא לא חושבת שנכון להעסיק או לא ראוי להעסיק אנשים שעברו עבירות מהסוג הזה והזה.
אבי דיכטר: זאת אומרת, הגוף המונחה קיבל את זה היום והוא מקבל את זה מחר.
<גבריאלה פיסמן: הגוף המונחה כיום לא מקבל את המידע, אם אנחנו לא נוסיף את זה.
אבי דיכטר: השב"כ היה מוסמך לקבל את המידע הזה.
<גבריאלה פיסמן: לשב"כ יש את המידע הזה ממילא.
<גבריאלה פיסמן: הוא גוף גישה ישירה.
<גבריאלה פיסמן: יש לו את כל המידע.
עמר בר-לב: נניח יש עלי תיק פלילי.
עמר בר-לב: השב"כ יודע את זה?
<גבריאלה פיסמן: לשב"כ יש גישה ישירה לכל המרשם הפלילי.
<גבריאלה פיסמן: כן.
עמר בר-לב: עכשיו אנחנו מעבירים את כל המידע הזה לרשות?
<גבריאלה פיסמן: לא.
עמר בר-לב: תסבירו עוד פעם.
<גבריאלה פיסמן: אנחנו לא נותנים לרשות את המידע הפלילי.
<גבריאלה פיסמן: הרשות תוכל להנחות את הגופים עצמם לקבל את המידע הפלילי לצורך שקילה של העסקת עובדים.
עמר בר-לב: בתפקידים רגישים.
<גבריאלה פיסמן: בתפקידים רגישים.
<קריאה: איך יקבלו?
<גבריאלה פיסמן: מכוח התיקון הזה.
עמר בר-לב: איך הרשות יודעת?
עמר בר-לב: סיכמנו שלצורך הדוגמה יש לי תיק פלילי ואני רוצה להתקבל לעבודה, איך הרשות יכולה להעביר מידע שיש לי תיק פלילי ולכן היא ממליצה לא להעסיק אותי?
<גבריאלה פיסמן: לפי התיקון הזה הרשות לא יודעת.
<גבריאלה פיסמן: מי שידע, זה הגוף עצמו והרשות תוכל להנחות אותו ביחס להעסקה או אי העסקה של אדם שהורשע בעבירות מסוימות.
עמר בר-לב: לא ברור איך זה יקרה בפועל.
<מירי פרנקל שור: אני קוראת מחוק המרשם הפלילי בתקנות השבים את התוספת הראשונה מי רשאי לקבל את המידע.
<מירי פרנקל שור: זה המנהל הכללי או ממונה ביטחון של גוף המנוי בתוספת הראשונה או בתוספת השנייה לחוק להסדרת הביטחון.
<מירי פרנקל שור: כלומר, יש לנו כאן רשימות של הגופים.
<מירי פרנקל שור: מטעם הגופים רשאי לקבל את המידע המנהל הכללי או ממונה ביטחון.
<מירי פרנקל שור: לצורך מה הוא צריך לקבל את המידע?
<מירי פרנקל שור: לעניין מינוי עובדים או ביטול מינויים או לעניין ביצוע עבודה, תפקיד או שירות באותו גוף בידי אדם אחר שלגביו מבוקש המידע ולעניין ביצוע וכולי.
<מירי פרנקל שור: יש תוספת לכך: לעניין פרט זה – זאת אומרת, מה שקראתי עד עכשיו - מידע לפי סעיף 11 - שמדבר על חקירות ועל תיקים תלויים ועומדים – יימסר רק בנוגע ל-...
<מירי פרנקל שור: שהוגש בהם כתב אישום למעט לגופים המונחים על ידי שירות הביטחון הכללי ומלמ"ב - כאן אנחנו מוסיפים את הרשות להגנת הסייבר - וכן גופי תשתית ומעברי גבול וכולי וכולי.
<מירי פרנקל שור: חשוב להבין שבנוסף למידע הפלילי יועבר מידע על חקירות תלויות ועומדות.
עמר בר-לב: אני לא מבין מה זה קשור לרשות.
עמר בר-לב: אולי תסבירו את זה.
<גבריאלה פיסמן: אני אחדד עוד נקודה.
<גבריאלה פיסמן: הרשות היא גוף קובע מדיניות.
<גבריאלה פיסמן: היא גוף מנחה בדיוק כמוש השב"כ לפי החוק להסדרת הביטחון.
עמר בר-לב: היא לא מנחה בנושאי בריאות.
<מירי פרנקל שור: לא, גבי, זה כתוצאה מ-...
<גבריאלה פיסמן: גם השב"כ בעניין הזה הוא גוף מנחה.
<גבריאלה פיסמן: מי ששוקל היום את המידע הפלילי, גוף שמנוי בתוספת השנייה, זה מנכ"ל הגוף או ממונה הביטחון באותו גוף לעניין העסקת עובדים.
<גבריאלה פיסמן: אם אנחנו לא נעשה את התיקון הזה, המשמעות היא שהגופים לא יוכלו לשקול והרשות לא תעשה את זה.
עמר בר-לב: איזה גופים?
<גבריאלה פיסמן: הגופים המונחים.
<גבריאלה פיסמן: אותם גופים שדיברנו עליהם עכשיו.
<גבריאלה פיסמן: אם חברת חשמל למשל שהיא גוף מונחה לפי התוספת השנייה - - -
עמר בר-לב: היא רוצה להעסיק מישהו.
<גבריאלה פיסמן: רוצה להעסיק מישהו.
<גבריאלה פיסמן: לאותו אדם תהיה גישה לאותן מערכות מידע ממוחשבות.
<גבריאלה פיסמן: היום מכוח הנחיה של שב"כ יש אפשרות לגוף לשקול את המידע הפלילי ולהחליט אם הוא מעסיק או לא מעסיק בהתאם להנחיית שב"כ.
עמר בר-לב: איך הרשות נכנסת לכאן?
<ברוך חיים  כרמלי: אנחנו רוצים לשמר את זה.
<ברוך חיים  כרמלי: יהיו גופים שיעברו לתוספת החמישית.
<עידו בן יצחק: חבר הכנסת בר-לב, היום החוק מתייחס לגופים המונחים על ידי שב"כ.
<עידו בן יצחק: כך בחוק המרשם הפלילי.
<עידו בן יצחק: גופים המונחים על ידי שב"כ.
<עידו בן יצחק: מאחר שאותם גופים ממש שהיום מונחים על ידי שב"כ יהיו מונחים על ידי הרשות, צריך לאפשר להם להמשיך לעבוד כפי שהם עבדו עד עכשיו.
עמר בר-לב: אז אולי שבכלל יחליפו את השב"כ.
<מירי פרנקל שור: כל הסעיף הזה עוסק בהעברת ההנחיות.
עמר בר-לב: אני מבין אבל אני שואל.
עמר בר-לב: אני לא מבין כאן כי הם בשביל לבצע את המשימה שלהם, בשביל להגיד לחברת חשמל אל תעסיקו בן אדם כזה או כזה כי יש לו תיק פלילי או משהו, בשביל זה הם צריכים להכיר את מאגרי הרישום הפלילי.
עמר בר-לב: אז איך הם יוכלו לומר?
<אביתר מתניה: אני אסביר לך חבר הכנסת בר-לב, זה מאוד פשוט.
<אביתר מתניה: אותה חברת חשמל או חברה אחרת - - -
עמר בר-לב: או שאני מטומטם או שזה לא פשוט.
<אביתר מתניה: חס וחלילה.
אבי דיכטר: זה פשוט לוקח לך יותר זמן.
<אביתר מתניה: אני לוקח את היומרה להסביר.
<אביתר מתניה: יש גוף, נקרא לו חבר חשמל, הנחיית המדיניות אומרת לו למשל שלא יעסיק עובדים עם עבר פלילי בתשתיות כאלה.
<אביתר מתניה: מחר הוא לא יהיה תחת הנחיית שב"כ אלא תחת הרשות.
<אביתר מתניה: הרשות תגיד לו שלא יעסיק אנשים.
<אביתר מתניה: לרשות לא יהיה את המידע הזה.
<אביתר מתניה: כדי שהוא יוכל להמשיך לבצע את זה, צריך שגם גוף שמונחה על ידי רשות יכול להמשיך לקבל מידע.
עמר בר-לב: זאת אומרת, הרשות רק תקבע את המדיניות.
עמר בר-לב: לא תהיה לה גישה.
אבי דיכטר: אני חושב שלקח זמן, אבל הדברים הובהרו.
מיכל רוזין: הרשות תפנה לשב"כ כדי לקבל את המידע?
עמר בר-לב: לא.
<מירי פרנקל שור: הרשות צריכה לקבל את המידע מכיוון שהוא יונחה על ידי הרשות.
עפר שלח: שאלה שנגזרת מזה.
עפר שלח: האם בלי הסמכות וההנחיה הזאת, נגיד אני כחברת חשמל יכול להחליט שאני לא מעסיק במקומות מסוימים בעל עבר פלילי ולבקש את המידע?
<גבריאלה פיסמן: אתה לא רשאי.
<גבריאלה פיסמן: החוק חייב להסמיך אותך באופן מפורש.
<רועי שליים: תיקון חוק בתי המשפט – הוראת שעה החל מיום תחילתו של חוק זה ועד ליום 31 ביולי 2019 יקראו את חוק בתי המשפט (נוסח משולב), התשמ"ד-1984, כך שבסעיף 106א שבו, בהגדרה "קצין מוסמך", במקום "(2)(א) ו-(ב)" יבוא "(2)(א), (ב) ו-(ב1)(1)".
אראל מרגלית: תסבירו.
<מירי פרנקל שור: אני אסביר.
<מירי פרנקל שור: היום מונחה משרד המשפטים לעניין אבטחה פיזית על ידי המשטרה ולעניין אבטחת מידע על ידי השב"כ.
<מירי פרנקל שור: כיוון שסוגיית אבטחת המידע מתפצלת בין הרשות לבין השב"כ, יש להתאים את הכתוב על מנת שמשרד המשפטים והנהלת בתי המשפט תמשיך להיות מונחית שב"כ.
<מירי פרנקל שור: זה הרעיון ולכן אנחנו עשינו את ההתאמה.
<מירי פרנקל שור: היות ואבטחת המידע מתחלקת בין הרשות לבין השב"כ, אנחנו עשינו את התיקון בחוק להסדרת הביטחון ואנחנו פשוט התאמנו את האמור בחוק בתי המשפט כך שהנהלת בתי המשפט שהיא חלק ממשרד המשפטים תמשיך להיות מונחית שב"כ לעניין אבטחת מידע.
אבי דיכטר: לא רשות.
<מירי פרנקל שור: לא רשות.
<איילת לוי: אם אפשר להוסיף משהו.
<איילת לוי: ועדת שרים לענייני חקיקה אישרה תיקון נוסף לחוק להסדרת הביטחון שבו צה"ל יהיה גם גורם מנחה לכל פעולות ההנחיה שמתבצעות בים.
<איילת לוי: התיקון הזה צריך להיות מונח.
<איילת לוי: זה אולי גם משנה את הסדר של התוספת.
<עידו בן יצחק: זה עוד לא קיים.
<מירי פרנקל שור: זה לא קיים.
<מירי פרנקל שור: כשזה יגיע, אנחנו נבדוק.
<איילת לוי: רק שזה ייאמר לפרוטוקול.
אראל מרגלית: אז זה ישפיע על סעיף 19?
<רועי שליים: תיקון חוק חופש המידע – הוראת שעה החל מיום תחילתו של חוק זה ועד ליום 31 ביולי 2019 יקראו את חוק חופש המידע התשנ"ח-1998 כך שבסעיף 14(א), אחרי פסקה (14) יבוא: "(15) הרשות הלאומית להגנת הסייבר ויחידות הביטחון ברשויות ציבוריות, בעניינים המונחים על ידי הרשות לפי חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים, התשנ"ח-1998.
<רועי שליים: בסעיף זה, הרשות הלאומית להגשת הסייבר – הרשות הלאומית להגנת הסייבר שייעודה הגנה על מרחב הסייבר, אשר הוקמה על פי החלטת הממשלה ופועלת בהתאם להחלטותיה".
מיכל רוזין: מה זה אומר?
מיכל רוזין: שהיא נכללת בחוק חופש המידע או שמגבילים?
<עמית אשכנזי: היום חוק חופש המידע קובע חריג לגבי החלת הסמכויות לפי החוק להסדרת הביטחון.
<עמית אשכנזי: למעשה גם ההנחיות והתורה שניתנות על ידי שב"כ וגם הנמען שלהן בגופים שחלקם גופים ציבוריים לפי החוק להסדרת הביטחון, יש להם פטור מהחוק להסדרת הביטחון לעניינים המונחים בחוק.
<עמית אשכנזי: חשוב להדגיש שלעניינים המונחים בחוק להסדרת הביטחון.
<עמית אשכנזי: זה לא פטור קצה לקצה.
<עמית אשכנזי: מאחר שאנחנו מעבירים את האחריות משב"כ לרשות, צריך לשמר את אותו פטור לגבי חוק חופש המידע, הן לגבי פעולות ההנחיה שנעשות מכוח החוק שאתם מתקנים היום והן אצל הנמענים שלהם ביחידות הביטחון.
<עמית אשכנזי: אני מדגיש שוב שלא מדובר במכלול הדברים אלא בעניינים שקשורים להצעה לפי החוק.
<מירי פרנקל שור: אנחנו נחדד את זה.
<מירי פרנקל שור: זה הכול רק לעניינים.
<מירי פרנקל שור: ממש נחדד כדי שלא תהיה פרשנות.
<עמית אשכנזי: זה בדיוק הסעיף של שב"כ.
מיכל רוזין: השב"כ למשל, למיטב ידיעתי, אני לא יכולה להגיש בקשה על פי חוק חופש המידע לדעת כמה עובדים למשל יש בשב"כ.
מיכל רוזין: לעומת זאת הרשות, אני חושבת שזה כן מידע שיכול להינתן לציבור.
מיכל רוזין: לכן יש הבדל.
מיכל רוזין: אתם מנסים לעשות איזושהי מגבלה מקבילה אוטומטית לשב"כ אבל זה לא אותו הדבר.
מיכל רוזין: השב"כ, כמו צה"ל, יש לו הרבה דברים שאנחנו מסתירים אפילו שעל פניו אלה נראים נושאים אזרחיים או שוטפים אבל אנחנו מסתירים כמו תקציב למשל.
מיכל רוזין: אני לא רוצה שהרשות, שהתקציב שלה יהיה מוסתר מעיני הציבור.
מיכל רוזין: מירי, את אתי?
<מירי פרנקל שור: אני תומכת וגם הצעתי.
מיכל רוזין: תקציב חייב להיות שקוף, מספר עובדים חייב להיות, הכול חייב להיות שקוף.
מיכל רוזין: אל תגיד לו שזה אותו הדבר כמו השב"כ או גופי ביטחון אחרים כי זה לא אותו דבר.
אבי דיכטר: למירי הייתה הצעה בנושא הזה.
אבי דיכטר: אולי תציעי אותה.
אבי דיכטר: מיכל, תקשיבי להצעה של מירי.
<מירי פרנקל שור: לכן אנחנו ביקשנו לחדד את זה והכול רק בעניינים הביטחוניים.
<מירי פרנקל שור: גם לגבי יחידות וגם לגבי הרשות.
<מירי פרנקל שור: אמרנו שכל השאר, מלבד הדלתא הזאת, לא חוסה תחת חוק חופש המידע.
<עמית אשכנזי: אני לחלוטין מסכים.
<עמית אשכנזי: אין לנו ויכוח.
<עמית אשכנזי: אני רק רוצה לציין שאפשר להגיד, אם רוצים, והכול לעניין פעולות אבטחה שזה ביטוי שמוגדר בהסדרת הביטחון.
<מירי פרנקל שור: עת נגיע לנוסח אבל זה הרעיון.
אבי דיכטר: זה יהיה הנוסח.
אבי דיכטר: מיכל, מקובל?
מיכל רוזין: אני אראה את הנוסח, אני אבין.
אבי דיכטר: זה הכיוון.
מיכל רוזין: בכל אופן, זה העיקרון.
<רועי שליים: תיקון חוק המטה לביטחון לאומי – הוראת שעה החל מיום תחילתו של חוק זה ועד ליום 31 ביולי 2019 יקראו את חוק המטה לביטחון לאומי, התשס"ח-2008, כך שבסעיף 6(ב)(3), במקום "בסעיפים 21 ו-21א" יבוא "בסעיפים 21, 21א או 21ב".
אראל מרגלית: זה המטה והרשות?
אראל מרגלית: זה כל הסיפור?
<מירי פרנקל שור: מדובר בתיקון לחוק המטה לביטחון לאומי, סעיף טכני, חומר שנמסר על ידי המטה, איך הוא יישמר.
<מירי פרנקל שור: לגבי המוסד והמלמ"ב יש הוראה מפורשת שהוא יישמר על פי הנחיותיהם.
<מירי פרנקל שור: אנחנו סוברים שיש לתקן את החוק ולומר: חומר שיימסר על ידי הרשות יישמר בהתאם להנחיות הרשות.
<רועי שליים: תחילה
אבי דיכטר: זה הסעיף שדנו בו בהתחלה.
<רועי שליים: הוראות מעבר ממונה ביטחון ואחראי מערכות ממוחשבות חיוניות שמונו לפי הוראות החוק העיקרי ערב תחילתו של חוק זה יראו אותם כאילו מונו לפי הוראות החוק העיקרי בנוסחו לפי סעיף 1 לחוק זה.
אראל מרגלית: מה זה אומר.
<מירי פרנקל שור: זה אומר ממוני ביטחון שמונו לפי החוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים כנוסחו היום והיות ומוצע שינוי, כיוון שרשות הסייבר נכנסת לתמונה, אנחנו אומרים מי שמונה לפי החוק, אנחנו מביאים את הרציפות התפקודית.
אראל מרגלית: לתקופה הזאת של הוראת השעה.
<מירי פרנקל שור: לתקופה של הוראת השעה, כמו כל החוק.
אבי דיכטר: נמצאים כאן חברי כנסת שלא היו כאן בתחילת הדיון לגבי הוראת השעה.
<אסף: אנחנו רוצים להעלות עוד הצעה קטנה לתיקון שמתואמת עם אנשי המטה והרשות.
<אסף: אפשר?
<מירי פרנקל שור: לעניין מה?
<אסף: משהו שאביהו שם לב אליו עכשיו שהוא חסר.
<אסף: סעיף 11 לחוק בנוסח הקיים מדבר על ועדות ערר.
<אסף: זאת אומרת שהגוף יכול להגיש ערר על הנחיה מקצועית שניתנה לו.
<אסף: כרגע, לפי הנוסח הנוכחי, מי שיושב בוועדה הזאת זה הגוף שנותן את ההנחיה ושני נציגי ציבור.
<אסף: אנחנו רוצים להוסיף פרט שאומר שהנחיות לעניין מידע סודי ומידע סודי ביותר, מי שישב בוועדת ערר אלה אנשי הרשות ואנשי השב"כ.
אראל מרגלית: ואיפה נציגי הציבור?
<אסף: זה בכל מקרה.
<אסף: בוודאי.
<אסף: יחד אתם.
<אביהו: פשוט להוסיף את נציג השב"כ כי הוא לא היה.
<אסף: רק למידע סודי וסודי ביותר.
<אסף: הנחיות לעניין סודי וסודי ביותר.
אראל מרגלית: אז יש את הרשות, את השב"כ ונציגי ציבור.
<אסף: כן.
אבי דיכטר: אני חושב שזאת סוגיה חשובה מאוד ואני חושב שממין הצורך שנגיע להסכמה כפי שהיה בפעם הקודמת, כדי ליישר את הקו.
אבי דיכטר: בתחילת הדיון, חלק ניכר מהזמן הוקדש לנושא של אישור המתכונת בה החוק ייכנס לתוקפו ברגע שהוא יעבור, אני מקווה השבוע, וקבענו שעד ה-31 ביולי 2017 – זאת אומרת, פחות או יותר שנה מהיום – זה פרק הזמן בו תסתיים העברת הסמכויות מהשב"כ לרשות לפי פעימות שיאשר ראש הממשלה בצו.
אבי דיכטר: זאת אומרת, אנחנו דיברנו בפעם הקודמת על הוראת שעה לשנה והבנו כבר, עוד לפני שעלה הנושא הזה, שהסיפור של שנה הוא סד בלתי סביר לחלוטין והתחלנו להתלבט בין שנתיים לשלוש בדיונים שהיו בינינו.
אבי דיכטר: עכשיו, כאשר אנחנו אומרים שעד ה-31 ביולי תסתיים העברת הסמכויות, זאת אומרת שהשנה הראשונה לצורך העניין, אני מגדיר אותה במירכאות כשנה אבודה.
אבי דיכטר: עכשיו המחלוקת היא, ועמר נמצא כאן ויוכל לומר כי הוא הציע בהתחלה עד סוף 2017.
מיכל רוזין: תבהיר למה זו שנה אבודה.
אבי דיכטר: כי השנה הזו, פרק הזמן שהסמכויות תעבורנה, זה תלוי באופן שבו הרשות תיערך לקבל, בצו שיוציא ראש הממשלה שהוא מאפשר להם לקבל את זה בפעימות כפי שיכולת הקיבול שלהם קיימת, אבל תחמנו את זה כוועדה בזמן בחוק שזה יסתיים לא יאוחר מה-31 ביולי 2017.
אבי דיכטר: לכן אנחנו צריכים להתייחס לשנה הזאת כאל שנה שהם יעשו את ההעברה הזאת.
אבי דיכטר: הוועדה דרשה לקבל עדכונים לגבי הפעימות בהם זה מועבר עד ה-31 ביולי.
אבי דיכטר: זאת אומרת, ב-31 ביולי זה חלוט ומאז הם אחראים לכל דבר ועניין.
אבי דיכטר: חשבנו לנכון לתת להם הוראת שעה לשנתיים נוספות.
אבי דיכטר: זאת אומרת, שלוש שנים מיום כניסת החוק לתוקף, אני מקווה השבוע.
אבי דיכטר: עמר אמר את הדרישה שלו.
עמר בר-לב: אני אומר את מה שאמרתי.
אבי דיכטר: אתה במקרה כאן ואתה יכול לומר.
אבי דיכטר: עמר ביקש להגיש הסתייגות לנושא הזה.
אבי דיכטר: אני אומר שלפני שאנחנו מתחילים להצביע על הסתייגות ולהתחיל לפרק את הנושא הזה, האם זה שלוש שנים, בעצם המחלוקת, אם אני מייצג אותה נכון, בסוף אם אנחנו אומרים שנה אבודה, אלה שנתיים או שלוש.
אבי דיכטר: זאת אומרת, המחלוקת היא מחלוקת בין שנתיים וחצי לשלוש שנים.
אבי דיכטר: זאת ההבנה שלי את הדברים.
אבי דיכטר: עמר יאמר את דבריו.
עמר בר-לב: ראשית, אנחנו זה לא אנחנו.
עמר בר-לב: אני לא כלול ב-אנחנו הזה.
עמר בר-לב: הייתה לנו התלבטות בדיונים הקודמים האם בכלל נכון לחוקק הוראת שעה ולא ללכת לחוק הרשות בכללותו.