GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירב קירשנר: תפקידים שמופו, זה כלל מקצועות ההדרכה שאנחנו חושבים שאפשר להתחיל איתם, את הדרך, ולהגיע עד לתעודות הוראה: המקצועות הפרא-רפואיים, שגם בהם יש רבים בייעוד קדמי; דוברות; תקשורת; מקצועות ההתראה במודיעין ועוד; דת; משאבי אנוש; תכנות; system; אחזקה; אלקטרוניקה; רבים נוספים.
מירב קירשנר: קורסי פרמדיקים; קורסי קצינים; סייבר; הרבה מאוד תחומים שנרצה להתקדם בהם.
מירב קירשנר: ובגדול, זהו.
מירב קירשנר: אם כי התייחסנו גם להמשך - - -
שרן השכל: שאלה: אתם מתכוונים לתת ממש, נגיד, תעודת הוראה או נקודות לקראת תואר בהוראה או - - -?
מירב קירשנר: אנחנו מניחים שזה יוכל להיות רק נקודות לקראת תואר.
שרן השכל: אוקיי.
ענת ברקו: אבל יש מקצועות שאפשר יהיה לתת את ההסמכה המוחלטת מבחינה מקצועית.
ענת ברקו: כי - - -
מירב קירשנר: מדובר במורה חיילת, למשל.
מירב קירשנר: כשמדובר במורה חיילת, לא מן הנמנע שהיא תוכל לרכוש כבר מקצוע הוראה.
מירב קירשנר: אבל כשמדובר - - -
מיכל חורין: את באמת חושבת שמורה חיילת יכולה לצאת עם תעודת הוראה?
מירב קירשנר: לא.
מירב קירשנר: אני אומרת.
קריאה: חלק.
מיכל חורין: חשבתי שהיא יכולה.
מירב קירשנר: שהיא תוכל - - -
קריאה: בהמשך.
מירב קירשנר: שהיא - - -
ענת ברקו: אם היא רוצה ללמוד הוראה, יכירו לה בחלק.
מיכל חורין: - - - בהמשך – הבנתי.
מיכל חורין: זה הקרדיטציה.
מירב קירשנר: אמרתי שהיא תוכל להתפתח למקצוע הוראה שלם.
מירב קירשנר: אחרים – בזכות הדרכה, מקצועות כאלה, יכולים לקבל נקודות ראשונות כדי להתחיל באיזשהו אפיק שיש לו הקשר לזה.
מיכל חורין: אז לא הבנתי.
מיכל חורין: עוד פעם: אז את אומרת שמורה חיילת יכולה לצאת משירות צבאי עם תעודת הוראה?
מירב קירשנר: עם נקודות מזכות למסלול של תעודת הוראה.
מיכל חורין: עם נקודות.
מיכל חורין: אז זה אותו דבר.
ענת ברקו: רק הדרך של מורה חיילת היא דרך יותר - - -
קריאה: מורה חיילת - - - 100 נקודות?
מיכל חורין: ברור.
מיכל חורין: - - - שלא.
מיכל חורין: זה בוודאי.
מיכל חורין: אבל זה לא שהיא תצא מהצבא עם תעודת הוראה?
מירב קירשנר: ממש לא.
מירב קירשנר: זה לא יכול להחליף לימודים של שנתיים או ארבע.
מירב קירשנר: תלוי.
ענת ברקו: אבל יש מקצועות שהם קורסים קצרים, שדיברנו עליהם.
מיכל חורין: לא, זה ברור.
מיכל חורין: ברגע שזה מתואם עם משרד הכלכלה וזה אותו - - - הכשרה – אין בעיה.
ענת ברקו: אני אתן לכם דוגמה.
ענת ברקו: ויושב כאן, למשל, דוקטור אמיר שנון, והוא ידבר על זה: היום, חובש קרבי לא יכול לקחת דם בקופת חולים.
ענת ברקו: תחשבו על זה: חובש קרבי, שיכול לעשות פעולות מצילות חיי אדם בשטח, תחת אש, לא יכול לקחת דם - - -
מיכל חורין: אבל בצבא, אם אתה פרמדיק, אתה כן יכול אחר כך - - -
ענת ברקו: אז בחלק מהמקצועות - - -, בחלק לא.
מיכל חורין: אבל זה שלבים שהצבא קובע.
מיכל חורין: זה לא בעיה עם האזרחות.
ענת ברקו: זה גם בעיה של ההכרה באזרחות.
מירב קירשנר: פרמדיק זה קורס שנרכש טרום השירות, בהכשרה שהיא משולבת – אזרחית וצבאית, והיא מוכרת.
מירב קירשנר: ולכן זה גם מופיע פה.
מירב קירשנר: אבל כל היתר, זה דורש הכרה.
מירב קירשנר: לכן אמרתי: אנחנו לא אומרים איך ומי יחתום.
מירב קירשנר: אלא שיש חשיבות רבה לעשות את זה.
ענת ברקו: - - - חובש.
ענת ברקו: סתם לקחת דם.
ענת ברקו: אתה יודע.
ענת ברקו: במעבדה.
ענת ברקו: לא יכול.
ענת ברקו: אסור לו.
ענת ברקו: תת אלוף מירב קירשנר, עוד משהו?
ענת ברקו: מה שאני מבקשת, את מר אברי פולצ'ק – נציג משרד הכלכלה.
אברי פולצ'ק: בוקר אור.
אברי פולצ'ק: אנחנו עובדים במשרד הכלכלה, רק בעצם, כרגע, בשלב הזה, על המערך הטכני.
אברי פולצ'ק: וכתוצאה, בעקבות שיחה שהייתה עם יושבת הראש, חברת הכנסת ענת ברקו, אנחנו מתכוונים להתחיל לחשוב איזה סוג של פתרונות אנחנו יכולים לתת למערך הלוחם.
אברי פולצ'ק: צריך לחשוב, כנקודת מוצא, שההמרה לקורס אזרחי תלויה במה מוחל במקצוע הצבאי.
מירב קירשנר: בהכשרה.
אברי פולצ'ק: ולכן אנחנו מדברים כרגע על שלוש קטגוריות: הקטגוריה הראשונה זו הכרה.
אברי פולצ'ק: כלומר, כשאנחנו בודקים את תיק הקורס, אנחנו רואים שההכרה או תכני הקורס והיקף ההכשרה נותנים מענה מלא להכשרה האזרחית, ואנחנו נותנים הכרה.
אברי פולצ'ק: כלומר, מי שהתעסק, עשה מכונאות רכב בצבא, בתהליך כזה ואחר, אז הוא מקבל את תעודת המקצוע במכונאות רכב מבלי לעשות דבר נוסף.
אברי פולצ'ק: הקטגוריה השנייה היא, מה שאנחנו קוראים: הקרדיטציה.
אברי פולצ'ק: כלומר, תיק הקורס שנבדק על ידי צוותים שלנו, לא נמצא כמלא לתת מענה לשוק האזרחי.
אברי פולצ'ק: למשל: אם אנחנו מדברים בחיל הים על מקצוע שנקרא בקרת ירי.
אברי פולצ'ק: אז בקרת ירי, עדיין, זה מקצוע שהוא לא מקובל בשוק האזרחי.
אברי פולצ'ק: אולי חלקים מסוימים יאהבו את בעלי המקצוע הזה, אבל אנחנו, תוך כדי בדיקת הקורס, המרנו את זה לאלקטרונאי מכשור ובקרה – מקצוע מאוד חשוב, אבל צריך לזכור שיש פה תהליך דו-צדדי.
אברי פולצ'ק: ברגע שאנחנו מדברים על הקרדיטציה, כלומר חסר נתח מסוים, והצבא אמור להכניס לתוך תכניות ההכשרה שלו את הנתח החסר הזה.
אברי פולצ'ק: וברגע שהוא מכניס את הנתח החסר - - -
ענת ברקו: ואתם מצביעים על הנתח החסר.
אברי פולצ'ק: כן.
אברי פולצ'ק: אנחנו בונים.
ענת ברקו: מר אברי פולצ'ק, אולי גם תסביר את מתכונת העבודה מול אכ"א.
ענת ברקו: שבעצם אתה מגיע, צוות מקצועי של משרד הכלכלה מגיע לבסיסים צבאיים.
ענת ברקו: קרן מכינה לכם את תיקי היסוד.
ענת ברקו: אתם בעצם מפרקים תפקידים למרכיבי תפקיד.
ענת ברקו: בודקים וממפים את ההכשרות.
ענת ברקו: ולפי זה אתם בעצם מכניסים את זה לקטגוריות המקצועיות.
ענת ברקו: ותוך מספר חודשים אתם אמורים, לפי הסיכום אתכם; אני רוצה לקבע את הסיכום כאן, לפי הפרוטוקול, כפי שהיה עם שולי ואיתך, שתוך מספר חודשים – אמרנו עד חצי שנה – אנחנו מסיימים את כל תיקי היסוד של צה"ל, בודקים את כל המרכיבים המקצועיים.
ענת ברקו: ובעצם, כלל המקצועות ממופים.
ענת ברקו: וזה, כי אי אפשר להוציא את התיקים האלה החוצה.
ענת ברקו: צריך להבין: הם באים לצבא, וזה הסידור שיש, וקרן מובילה את זה.
ענת ברקו: כי אי אפשר להוציא את התיקים הללו החוצה.
אברי פולצ'ק: אוקיי.
אברי פולצ'ק: אז זה, פחות או יותר, תהליך העבודה.
אברי פולצ'ק: מה שניתן לשלוח – ניתן לשלוח.
אברי פולצ'ק: אבל היום הגענו למצב שלמעשה צוותים שלנו מגיעים לתוך הבסיס, יושבים.
אברי פולצ'ק: כולאים אותם באיזשהו חדר.
אברי פולצ'ק: יושבים מהבוקר עד הערב, ומייצרים בדיקה של בין שישה לשבעה תיקים כאלה ביום עבודה.
אברי פולצ'ק: התהליך כרגע קיבל תאוצה אמנם בשנה האחרונה, וצוותים שלנו יוצאים ויושבים בבסיס צבאי קרוב, בסביבות פעם אחת בחודש.
אברי פולצ'ק: וכדי לתגבר את הקצב אנחנו עכשיו מכינים צוותים נוספים, ובמהלך 2016 אנחנו נשב והצוותים שלנו ישבו שם פעם בשבוע.
אברי פולצ'ק: ואנחנו מקווים שמה שנותר מתוך ה-600 שתת אלוף מירב קירשנר דיברה, אנחנו נסיים תוך שישה-שמונה חודשים.
אברי פולצ'ק: למעשה, אני מניח שמה שניתן להכרה או לקרדיטציה.
אברי פולצ'ק: ויש קטגוריה שלישית שלא דיברתי עליה.
אברי פולצ'ק: למעשה, לצערי הרב, יש גם מצב שאין שום התאמה, ואז יש דחייה.
אברי פולצ'ק: ואז צריך להחליט אם בונים את כל הקורס הזה מחדש או לא.
אברי פולצ'ק: אבל רוב הדברים נמצאים בתחום ההכרה והקרדיטציה.
ענת ברקו: מר אברי פולצ'ק, אתה יכול רגע לעצור.
ענת ברקו: אני רוצה לשאול כאן את אכ"א, בדיוק באותה נקודה: במקרים שהם מצביעים על כך שאין שום התאמות וצריך לעשות איזשהן אדפטציות בקורס, ולשנות אולי את המבנה של הקורס, לרענן אותו, לחדש אותו.
ענת ברקו: אתם עושים את זה?
מירב קירשנר: אנחנו לא יכולים להאריך הכשרות.
מירב קירשנר: אנחנו יכולים לעשות התאמות, אם זה משהו שהוא לא מאוד דרמטי.
ענת ברקו: אבל אתם יכולים לשנות גם מתכונת כדי לנסות להתחבר אליהם?
מירב קירשנר: בהחלט.
מירב קירשנר: אנחנו עושים, קודם כל, התאמות.
מירב קירשנר: נכונים לעשות התאמה בתוך הקורס, ובלבד שזה לא ידרוש הארכה דרמטית.
מירב קירשנר: אנחנו רק במהלך של קיצור הכשרות בגלל קיצור השירות.
מירב קירשנר: אבל מעבר לזה, יש לנו הכשרות המשך במהלך השירות.
מירב קירשנר: שמי שנשאר בהן במקצוע, צובר ניסיון.
מירב קירשנר: אנחנו מוכנים בהחלט לעשות לו השלמה.
ענת ברקו: מר אברי פולצ'ק.
אברי פולצ'ק: זה ברור שבתהליך הדו-סטרי הזה אנחנו לא מתכוונים לשנות את מהלך ההכשרה של הצבא, וצריך לחשוב, איפה שניתן.
אברי פולצ'ק: לדוגמה: בבדיקה האחרונה שנעשתה למקצועות החשמל, למשל, אז מומחה התוכן שלנו מצא שיש צורך להוסיף, בשורה של קורסים צבאיים, נתח של 60 שעות, שהיה חסר.
אברי פולצ'ק: ואז 60 השעות האלה נשתלו בתוך תהליך ההכשרה, ואז אין שום בעיה.
אברי פולצ'ק: אפשר לקבל את ההגדרה של חשמלאי עוזר או חשמלאי מוסמך.
אברי פולצ'ק: יש לנו תיק מסודר.
אברי פולצ'ק: זאת אומרת, יש מתווה מאוד מסודר להשוואה הזו, שנעשה - - - טבלאות.
אברי פולצ'ק: וזה לא נעשה.
אברי פולצ'ק: כל דבר מתועד.
אברי פולצ'ק: הטבלאות האלה עובדות ויש אישור מלא.
אברי פולצ'ק: אנחנו גם שותפים בתהליך של מקצוע לחיים, ועכשיו אנחנו שותפים בפרויקט חדש עם חיל החימוש.
אברי פולצ'ק: אנחנו עושים פרויקטים.
אברי פולצ'ק: את יודעת, מפלחים תכניות לפרטים קצרים במהלך שנת השירות כדי לתת איזושהי מוטיבציה לאנשים להגיע לחיל החימוש.
אברי פולצ'ק: זה פרויקט חדש, שאני מקווה שנתחיל אותו ב-2016.
אברי פולצ'ק: לגבי המערך הלוחם, זה דבר חדש מבחינתנו.
אברי פולצ'ק: אנחנו מנסים.
אברי פולצ'ק: כמובן שאחד הכיוונים שאנחנו מנסים לבדוק זה כיוונים בתחום של מנהיגות, ניהול פרויקטים ודברים מהסוג הזה.
אברי פולצ'ק: יכול להיות שגם פה נצטרך להגיע.
אברי פולצ'ק: אני מניח שכמובן לא נגיע לאיזשהו מודוס-ויוונדי של הכרה.
אברי פולצ'ק: נצטרך פה ללכת למהלך, לקטגוריה השנייה של הקרדיטציה, אבל אז צריך לראות איזה סוג של שינויים גם הצבא יצטרך לעשות.
אברי פולצ'ק: למשל: בקורס קצינים.
אברי פולצ'ק: להוסיף כך וכך שעות כדי שזה יתאים לקורס שנקרא ניהול פרויקטים, שגם הלוא אנחנו נותנים לו הכרה.
אברי פולצ'ק: לדוגמא.
אברי פולצ'ק: או מנחה קבוצות או דברים מהסוג הזה.
ענת ברקו: אז אולי זה יכול להיכנס גם כקורס צ'ופר.
ענת ברקו: כי לוחמים מקבלים הרבה מאוד קורסי צ'ופר, ואז אפשר אולי לחבר אותם.
אברי פולצ'ק: אז צריך לבדוק את - - -
ענת ברקו: לאפשר להם לבחור בקורסים שייתנו להם הסמכה.
אברי פולצ'ק: צריך לבדוק את האפשרויות.
אברי פולצ'ק: אבל צריך גם לקחת בחשבון אל איזה מגרש אזרחי הם נכנסים, ומי עושה את זה היום, ומה האפשרויות שלהם לשחק על אותו מגרש.
אברי פולצ'ק: אז אני מקווה מאוד שגם במהלך 2016 ניתן כמה כיוונים למערך הלוחם.
ענת ברקו: מר אברי פולצ'ק, לא כל מהלך 2016.
ענת ברקו: מחצית 2016.
ענת ברקו: בסדר?
ענת ברקו: אתם נותנים טורבו עכשיו.
ענת ברקו: סיכמנו.
אברי פולצ'ק: תסתכלי על זה ברמה האסטרטגית, לא הטקטית.
ענת ברקו: ועכשיו אני מבקשת את הגברת רותי רווה.
ענת ברקו: תודה שבאת.
ענת ברקו: יש גם ועדה שמתקיימת היום בראשותו של המשנה למנכ"ל משרד ראש הממשלה – קטריבס.
ענת ברקו: היא מדברת גם על קרדיט אקדמי.
ענת ברקו: ואולי זה יהיה הדבר הבא שאנחנו נצטרך להתקדם אליו מבחינת חקיקה.
ענת ברקו: אבל הגברת רותי רווה, בבקשה.
רותי רווה: אז שלום לכולם.
רותי רווה: אני רואה כאן חברים בצוות שיושבים סביב השולחן.
רותי רווה: אז שלום.
רותי רווה: אז אני רק אגיד בכמה מילים שמדובר בהחלטת ממשלה מספר 147, שעסקה בנושא של הון אנושי במסגרת הערכת המצב האסטרטגית של המועצה הלאומית לכלכלה.
רותי רווה: מתוקפה בעצם הוקם צוות שעוסק בנושא של הקרדיטציה, כשהמדד שלנו הוא יותר רחב מהנושא שנדון כאן היום.
רותי רווה: אנחנו בעצם מסתכלים על כל הספקטרום.
רותי רווה: עוסקים בנושא של בעצם צבירת קרדיט השכלתי והכשרתי לאורך החיים – משלב התיכון והלאה, דרך הצבא או לא צבא.
רותי רווה: אנחנו גם עוסקים באנשים שלא משרתים בצבא.
רותי רווה: בעצם, מסתכלים באופן מאוד רחב על כלל המגזרים, ובוחנים מספר ממשקים שאנחנו מזהים בהם פוטנציאל מיצוי אותו הון שדיברנו עליו.
רותי רווה: אותה הכרה שאנחנו בעצם נדרשים אליה.
רותי רווה: זה ככה בכמה מילים.
רותי רווה: מבחינת מצב הצוות: אנחנו כרגע בשלב של למידה.
רותי רווה: אנחנו לומדים הרבה מאוד היבטים, מתייעצים עם הרבה מאוד שותפים, ואנחנו נגבש המלצות בהמשך, ואחר כך נשמח כמובן להציג אותן, במידה ונידרש.
רותי רווה: תודה.
ענת ברקו: מר אייל דולב – נציג.
אייל דולב: כן.
אייל דולב: בוקר טוב.
אייל דולב: שמי אייל דולב.
אייל דולב: אני מייצג את הקרן והיחידה לקליטת חיילים משוחררים.
אייל דולב: כמה התייחסויות: קודם כל, כמובן מברכים על כל מהלך כזה.
אייל דולב: לגבי השאלה של הלוחמים.
אייל דולב: חשוב להזכיר: אנחנו פה מדברים על הסגמנט הנמוך יחסית של הכשרות מקצועיות.
אייל דולב: אנחנו, בקרן, מתעסקים בספקטרום, החל מתואר אקדמי, הנדסאים, טכנאים, ועד ההכשרות המקצועיות.
אייל דולב: ושאלו פה לגבי לוחמים.
אייל דולב: בחוק קליטת חיילים משוחררים יש ממילא עדיפות ללוחמים, שמקבלים פיקדון ומענק גבוהים יותר, מה שמאפשר להם לממן תואר ראשון.
אייל דולב: כן?
ענת ברקו: לא את כל התואר.
אייל דולב: במוסד מתוקצב – כן.
אייל דולב: מגיעים למעל 30 אלף שקל.
אייל דולב: לא במכללה למינהל, אבל כן.
מירב קירשנר: 30 אלף שקל בקירוב.
איל בן ראובן: טנקיסט שמשתחרר היום.
איל בן ראובן: היה איש צוות טנק שלוש שנים או מה שיהיה – שנתיים וחצי.
איל בן ראובן: מקבל תואר ראשון?
אייל דולב: הוא יכול.
אייל דולב: בעזרת הפיקדון והמענק יש לו מספיק.
ענת ברקו: באוניברסיטה.
אייל דולב: באוניברסיטה.
אייל דולב: לא בבינתחומי.
ענת ברקו: לא במכללה.
איל בן ראובן: באוניברסיטה.
אייל דולב: וכמובן היינו רוצים לראות אותם כמה שיותר באקדמיה.
אייל דולב: אוקיי?
אייל דולב: אז זה, ככה, ההתייחסות ללוחמים.
אייל דולב: בהערת אגב: אנחנו, בחוק שלנו, בחוק חיילים משוחררים, לצערנו לא יכולים לתת, נכון לרגע זה, עדיפות ללוחמים, ואנחנו כנראה נגיש בקשה לשינוי תקנון בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות של הכנסת.
אייל דולב: ואם זה יתקבל, אנחנו כן נוכל לתת עדיפות.
אייל דולב: אבל מה שאני מדבר זה כרגע בנושא של מכינות קדם אקדמיות.
איל בן ראובן: אתה מוכן לחזור רגע על מה שאמרת?
אייל דולב: הקרן לקליטת חיילים משוחררים, יש לה, בתוך התקציב שלה, מה שנקרא קרן לסיוע נוסף.
אייל דולב: קרן לסיוע נוסף מטפלת בשלושה תחומים: מכינות קדם אקדמיות, הנדסאים, טכנאים והכשרה מקצועית.
אייל דולב: היום הנושא של מכינות קדם אקדמיות – כל לומד בעצם עובר ועדה סוציואקונומית, ואנחנו מדרגים אותו כדירוג סוציואקונומי, ולפי זה מחליטים כמה לתת לו: מלגת שכר לימוד ומלגת קיום.
אייל דולב: הקרן היום לא יכולה להכניס, כחלק מהקריטריונים שלה, בדבר הזה, את הנושא של לוחם או לא לוחם, אלא רק הקריטריון הסוציואקונומי.
אייל דולב: ובעתיד יש כוונה של הקרן לפנות לשינוי תקנון, מה שכן יאפשר לנו לעשות את הדבר הזה.
אייל דולב: זה יועצים משפטיים, כן?
אייל דולב: במהלך 2016.
אייל דולב: לגבי הנושא של הכשרה מקצועית: כמו שאמרתי, כחלק מהתקציב של הקרן לסיוע נוסף, שכל כולו כ-100 מיליון שקל, יש לנו גם תקציב להכשרות מקצועיות, ואנחנו משתמשים בו.
אייל דולב: בעצם שיתופי הפעולה החזקים שלנו משני הצדדים: צד אחד, כמובן, צה"ל; והצד השני, משרד הכלכלה.
אייל דולב: וכמו שנאמר כאן, ביחד, בשילוב הזה של שלושת הגורמים, מצליחים לעשות דברים מאוד יפים.
אייל דולב: מה שהזכיר מר אברי פולצ'ק, למשל, הנושא הזה של הפיצול; בא צה"ל ואמר: רוצים לעשות, לתת הכשרה לחיילים – חלק בשנה הראשונה, חלק בשנה השנייה וחלק לקראת שחרורם.
אייל דולב: משרד הכלכלה הסכים, נכון?
אייל דולב: לפצל את תכנית הלימודים, לעשות אותה בצורה מודולרית, כן?
אייל דולב: כשאפשר יהיה לעשות את הקורס, והקרן מסכימה לממן את הנתח, שהוא לקראת השחרור – כמה חודשים לפני השחרור ואחרי השחרור.
אייל דולב: אני רק רוצה להגיד פה הערת אגב: יכול להיות שבעתיד, אני מקווה, שאנחנו נפנה למשרד האוצר ולכנסת בבקשה לתוספת תקציב, אם באמת כל הפעילות היפה הזאת - - -
ענת ברקו: - - - שהתקציבים יגיעו לחיילים המשוחררים ולא חזרה למשרד האוצר, זה יהיה דבר נורא נכון.
ענת ברקו: וממה שאני יודעת, זה מה שקרה.
אייל דולב: לא.
אייל דולב: מ-2013 זה לא קרה.
אייל דולב: 2013, 2014, 2015 עוד לא נגמרה, אז אני לא יכול להתנבא, אבל שנתיים לא החזרנו כסף למשרד האוצר.
אייל דולב: ולכן אני אומר: בעתיד אני מקווה שנגיע למצב שלא רק שלא נחזיר, אלא שיהיה חסר לנו, ונבוא בבקשה לתוספת.
מירב קירשנר: אבל אולי חשוב להזכיר – תקן אותי אם אני טועה – שיש שני פערים שמיפינו מולכם: האחד, אנחנו לא יכולים לתעדף לוחמים.
אייל דולב: זה מה שאמרתי.
איל בן ראובן: כן.
איל בן ראובן: הוא אמר - - -
מירב קירשנר: את זה הוא אמר.
מירב קירשנר: והשני, שהוא לא פחות מרכזי מבחינתנו: שאתם אינכם יכולים לממן טרם השחרור, על פי חוק.
מירב קירשנר: וזו מגבלה מאוד קשה לצה"ל.
מירב קירשנר: כי כל המטרה מבחינתנו היא להתחיל לטפל, בוודאי בלוחמים, לפני שחרורם.
מירב קירשנר: הם מגיעים משום מקום.
מירב קירשנר: הם לא כמו החיילים שלי במשרד שהולכים אחר הצהריים הביתה.
מירב קירשנר: ואותם אנחנו רוצים, למרות קיצור השירות.
מירב קירשנר: להתחיל לטפל בהם חודשיים לפני הסוף, שלושה חודשים לפני הסוף.
מירב קירשנר: היום הפלטפורמה בעייתית.
אייל דולב: נכון.
אייל דולב: הבעיה היא – בואו נפריד בין כמה דברים: בנושא של בגרות לוחמים – מה שאצלנו תחת מכינות קדם אקדמיות – נכון לרגע זה – כמו שרח"ט תומכ"א הזכירה – אנחנו עשינו את הפרויקט המשותף בנושא של בגרות לוחמים, שבו צה"ל מממן אותם עד השחרור והקרן לוקחת פיקוד עליהם אחרי השחרור.
אייל דולב: בנושא הזה אנחנו, לצערנו, לא יכולים לתת מלגות טרם שחרורם, אלא אם כן - - -
ענת ברקו: ואז זה too late לפעמים.
ענת ברקו: אתה יודע - - -
אייל דולב: אבל בואו נגיד, הדבר הזה עובד כרגע - - - לפחות בפיילוט.
אייל דולב: נכון?
אייל דולב: אנחנו - - -
ענת ברקו: אז אי אפשר לעשות - - -?
מירב קירשנר: אבל ככל שנרצה להרחיב אותו, הכסף קיים.
קריאה: - - - חוק.
איל בן ראובן: זה עניין של חקיקה?
אייל דולב: זה עניין של חקיקה.
ענת ברקו: אז תגידו לי.
ענת ברקו: - - - את החוק.
איל בן ראובן: אז נתקן אותו.
ענת ברקו: אז נתקן את זה.
איל בן ראובן: אנחנו נתקן את זה.
מירב קירשנר: אז כבר שני הדברים האלה מופו.
ענת ברקו: אז יאח"ק, אתם יכולים להציע תיקון חוק לעניין הזה?
אייל דולב: ואנחנו כבר עלינו על הדבר הזה.
אייל דולב: היועץ המשפטי של הקרן - - -
מירב קירשנר: זה כבר נדון אצל היועץ המשפטי של משרד - - -
ענת ברקו: תביאו לי את זה.
ענת ברקו: תביאו לי.
אייל דולב: אבל חשוב לי להגיד: אנחנו כן מצאנו פתרון משפטי בנושא הזה של הכשרות מקצועיות, וכן קיבלנו אישור מסוים מהיועץ המשפטי שלנו.
אייל דולב: מכיוון שברגע שהם משתחררים, קשה ללקט אותם, לתפוס אותם.
אייל דולב: הרבה יותר הגיוני לתפוס אותם טרם שחרורם.
אייל דולב: ולכן כבר כמה שנים, גם הנושא של מקצוע לחיים וגם בכל ההכשרות המקצועיות האחרות, אנחנו כן תופסים אותם, ביחד עם צה"ל, כמה חודשים לפני השחרור, ומממנים להם את הקורס לפני השחרור.
אייל דולב: תודה.
ענת ברקו: חבר הכנסת אייל בן ראובן, אני רוצה לומר שלגבי הקרן, שאני מכירה את העבודה של הקרן.
ענת ברקו: אני חושבת שהקרן צריכה לבוא יותר לידי ביטוי ביחס לחיילים משוחררים.
ענת ברקו: אני באופן אישי, מהתקשורת שהייתה לי לאורך השנים, ביחס לקרן או גם פרויקטים שעשיתי, היה קושי מסוים.
ענת ברקו: אני חושבת שאתם צריכים לעבוד בצורה יותר גמישה, ולדאוג שאכן התקציבים הללו יגיעו לחיילים משוחררים ולא למקומות אחרים.
ענת ברקו: ואני אומרת את זה כאן.
ענת ברקו: חשוב לי שזה ייכנס לפרוטוקול.
ענת ברקו: והקרן הזו צריכה איזושהי טלטלה.
ענת ברקו: ובאמת.
ענת ברקו: אני לא יודעת.
ענת ברקו: בשיתוף עם אכ"א.
ענת ברקו: אני מבינה שאתם עובדים היום.
מירב קירשנר: נעשה שינוי כבר.
מירב קירשנר: מזה - - -
ענת ברקו: שנעשה שינוי יחד עם אכ"א.
ענת ברקו: אני מקווה שזה יוליד קרן שהיא תהיה באמת אפקטיבית.
ענת ברקו: זו קרן ענקית, ויש - - -
אייל דולב: רק להזכיר שבגרות לוחמים ומקצוע לחיים לא היו יכולים לצאת לדרך במתכונת שלהם בלי הקרן.
אייל דולב: אז החוק – אמנם יש לנו בעייתיות בחוק, שהוא מגביל אותנו מכל מיני כיוונים, אבל אנחנו מצליחים לקדם את הפרויקטים האלה וכן להגיע לניצול - - -
ענת ברקו: אתם פניתם בבקשה לשנות את החוק?
אייל דולב: אנחנו נפנה.
אייל דולב: הבעיה שפשוט - - -
מירב קירשנר: כן, כן.
מירב קירשנר: יש סיכום - - -
אייל דולב: יש תסקיר רץ במשרד הביטחון, אבל זה - - -
ענת ברקו: אתם מוזמנים בבקשה עם יאח"ק לפנות לשינוי החוק.
מירב קירשנר: קודם כל, יש שינוי, וחשוב שזה ייאמר.
מירב קירשנר: גם באמת לזכותה של הקרן.
מירב קירשנר: היום או מזה, בעצם מתחילת 2015, קודם כל, הנושא בצה"ל נמצא בחטיבת תומכ"א, וסוכם שאנחנו עושים תכנית עבודה משותפת.
מירב קירשנר: שאגב, הוצגה לפני מספר ימים למנכ"ל משרד הביטחון.
מירב קירשנר: אנחנו שמים את הפוטנציאל, ממפים אותו, נותנים את הרעיונות והכיוונים, מלבד דברים שהקרן יוזמת.
מירב קירשנר: ויש שיתוף פעולה מדהים.
מירב קירשנר: באמת.
מירב קירשנר: לכן גם מופו שני הכשלים הללו.
מירב קירשנר: וכבר בוצע דיון אצל היועץ המשפטי של משרד הביטחון, וסיכום של שני התחומים שבהם – לא יודעת בדיוק מה יידרש: חקיקה, תקנות, כל דבר אחר.
מירב קירשנר: זה שם.
אייל דולב: רק עוד תוספת קטנטנה, וכבר הצגנו את זה: כאשר יש מצבים שבהם יש קורס צה"לי מסוים ונדרשת תוספת מסוימת, כמו שמר אברי פולצ'ק הציג, התוספת הזאת יכולה להיות, צריכה להיות בסוף השירות.
אייל דולב: אנחנו כן נוכל לעשות את זה ונשמח לעשות את זה.
אייל דולב: כמובן כתלות במגבלת התקציב.
אייל דולב: ואנחנו היום על 90 ומשהו אחוז.
אייל דולב: בניגוד למה שחושבים שמחזירים כסף למשרד האוצר – כבר שנתיים - - - שלא.
אייל דולב: אז זהו.
ענת ברקו: אז טוב שהתקדמנו.
עדנה הראל: אפשר?
עדנה הראל: עורכת הדין עדנה הראל.
עדנה הראל: ייעוץ וחקיקה, משרד המשפטים.
עדנה הראל: אני שמחה לשמוע שיש התקדמות גדולה בעבודה השוטפת עם משרד הכלכלה.
עדנה הראל: אנחנו גם חברים בצוות עם משרד ראש הממשלה, וחלק מהעבודה הרחבה.
עדנה הראל: כמו שאמרה הגברת רותי רווה, יש הרבה מאוד שותפים לשאלות של קרדיטציה לכל אורך מסלול החיים.
עדנה הראל: והצבא כגוף גדול אכן פועל באופן בלתי תלוי.
עדנה הראל: מקדם מול משרד הכלכלה.
עדנה הראל: רק שבעוונותיי אני משפטנית, והוזמנו לפה על רקע של הצעת חוק פרטית מסוימת.
עדנה הראל: והצעת החוק הזאת, למיטב הבנתי המשפטית, עושה דברים אחרים ממה שמתואר פה וממה שיושבת ראש הוועדה מברכת עליו.
עדנה הראל: לפי הצעת החוק, מדובר על הכרה באופן רוחבי.
עדנה הראל: חובת הכרה של כל הרשויות והגופים המוסמכים על פי דין להעניק תעודות ותארים.
עדנה הראל: זה הרבה יותר, הרבה יותר ממה שנאמר פה כהכשרות מקצועיות של משרד הכלכלה.
עדנה הראל: לא מדובר פה על נקודות זכות.
עדנה הראל: לא מדובר פה על חלקי הכשרות.
עדנה הראל: לא מדובר פה רק על הכשרות מקצועיות.
עדנה הראל: אם אכן לזה הכוונה – אני מאוד אשמח שיוסכם ויובהר שהצעת החוק תתוקן, ואז נדון בהמשך הליכי החקיקה רק על עניינים של הכשרות מקצועיות ורק על תיאום בין משרד הכלכלה לבין הצבא.
עדנה הראל: ואכן, בין שני הגופים האלה, אם הם מוכנים, משרד הכלכלה, שמשרד הביטחון יחליט בעבורם, אז אפשר להתקדם עם המודל הזה.
עדנה הראל: אני מניחה שזה יחייב תיאום עם משרד הכלכלה ואיתנו.
עדנה הראל: להוותי, אני מבינה שהצעת החוק הזאת הרבה יותר רחבה.
עדנה הראל: ואם הוועדה מתכוונת לדברים יותר רחבים, אני לפחות אפרט מה עולה מהצעת החוק.
עדנה הראל: אז זה מעורר הרבה מאוד שאלות משפטיות קשות בעיניי, ואני רוצה להביא בפניכם.
ענת ברקו: - - - אז אנחנו תיכף נגיע להצעת החוק.
ענת ברקו: אבל הצעת החוק, הכותרת שלה: מקבילה אזרחית למקצוע צבאי.
ענת ברקו: ולכן זאת הכוונה גם של מה שעולה כאן.
ענת ברקו: ברור שהוועדה של הקרדיטציה, הא-קרדיטציה במשרד ראש הממשלה, היא הרבה יותר מקיפה לכל תחומי החיים.
ענת ברקו: אנחנו ניסינו למקד את זה ולמסד את זה כדי שבאמת התהליכים האלו יובנו, ויהיה גם משהו שהוא מתמשך.
עדנה הראל: ככל הנראה לא הייתי ברורה.
עדנה הראל: הכרה אזרחית בהכשרות וקורסים צבאיים, הוא כשלעצמו הרבה יותר רחב ממה שהוצג פה עד עכשיו.
עדנה הראל: ואתן כמה דוגמאות, ברשותך.
עדנה הראל: כי ממה שאפשר לקרוא, כשאני קראתי את זה, ראיתי נגד עיניי גם חובה של המל"ג לתת תואר אקדמי, אם החליטה על זה הוועדה של משרד הביטחון.
ענת ברקו: לא רק - - -
עדנה הראל: וגם חובה של משרד הבריאות לתת תואר של אחות מוסמכת - -
ענת ברקו: - - -
עדנה הראל: - - אם החליטה ככה הוועדה של משרד הביטחון.
ענת ברקו: - - - אקדמי?
עדנה הראל: לא.
עדנה הראל: אז, ברשותך - - -
ענת ברקו: אין כאן מילה של אקדמיה.
עדנה הראל: מאה אחוז.
עדנה הראל: אז בואו נגיד: למעט אקדמי.
ענת ברקו: אנחנו - - -
ענת ברקו: המילה אקדמיה לא מופיעה כאן, אפילו - - -
עדנה הראל: לא, אבל לא כתוב הפוך.
מירב קירשנר: אנחנו מתכוונים - - -
ענת ברקו: זה חוק אחר.
ענת ברקו: זה לא החוק הזה.
ענת ברקו: כאן לא כתובה המילה אקדמי.
מירב קירשנר: - - -
עדנה הראל: אם לא כתוב אקדמי, אז אנחנו נשמח לתקן, שיהיה ברור שזה לא כולל אקדמי.
ענת ברקו: מה, צריך - - - מה שלא כתוב?
ענת ברקו: - - - אקדמיה.
עדנה הראל: ברשות יושבת ראש הוועדה - - -
ענת ברקו: לא, נזהרנו מזה.
ענת ברקו: אני יודעת.
ענת ברקו: אני מכירה את זה הרי.
ענת ברקו: מכירה את - - -
עדנה הראל: אבל כשאנחנו משתמשים במונח רחב כל כך כמו הרשויות והגופים המוסמכים על פי דין, להעניק תעודות ותארים או להכיר בהם – זו ההגדרה שלכם לרשויות אזרחיות מוסמכות – את כוללת גם את המועצה להשכלה גבוהה; את כוללת גם את משרד הבריאות, כשהוא נותן רישיון עיסוק לרופא; ואת כוללת גם את לשכת עורכי הדין שנותנת תואר של עורך דין - - -
ענת ברקו: אז את חוששת - - -?
ענת ברקו: עורכת הדין עדנה הראל, אז החוק הזה בעצם אומר שמישהו שרכש מקצוע בצבא, מחר הוא ידרוש הכרה - - -?
עדנה הראל: לא שהוא - - -.
עדנה הראל: אז אני אגיד לך מה עולה מהחוק, ואני שמחה מאוד שהוועדה לא התכוונה לזה.
עדנה הראל: עולה מזה שמחר יכולה ועדה שמינה שר הביטחון להורות למשרד הבריאות לתת לחובש קרבי תואר של רופא.
עדנה הראל: אוקיי?
עדנה הראל: בלי לשמוע אף אחד, בלי להיות מתואמת עם אף אחד.
עדנה הראל: זה מה שכתוב פה.
עדנה הראל: אז אם לא התכוונתם, אני מאוד שמחה.
ענת ברקו: עורכת הדין עדנה הראל, אז את יודעת מה, אנחנו הקדמנו את המאוחר.
ענת ברקו: בואו ניתן לדוקטור אמיר שנון ולעורכת הדין אביטל וינר לדבר על המקצועות הרפואיים.
אמיר שנון: כפי שכבר הסברנו בעבר – עורכת הדין אביטל וינר תיכף תתייחס להיבט המשפטי, שהוא דומה למה שנאמר כבר כרגע.
אמיר שנון: אבל אני רק מזכיר שמקצועות רפואיים, אלה שאנחנו עוסקים בהם, הם מקצועות רפואיים שמוסדרים בחוק.
אמיר שנון: זאת אומרת, יש דרישות ברורות מי זכאי לקבל רישיון, וביניהן, כמובן, דרישות ההשכלה.
ענת ברקו: אתה רוצה להציג את התפקיד שלך, כי לא בדיוק הצגתי אותך.
אמיר שנון: סליחה.
אמיר שנון: דוקטור אמיר שנון, מנהל האגף לרישוי מקצועות רפואיים במשרד הבריאות.
אמיר שנון: צודקת.
אמיר שנון: יש מקצועות שאין לגביהם בעיה.
אמיר שנון: למשל: רופא.
אמיר שנון: אין רופא בצה"ל היום – בעבר, אגב, היו בעיות שכאלה – אבל אין רופא בצה"ל היום שעובד ללא רישיון מטעם משרד הבריאות.
אמיר שנון: אין רופא שיניים שעובד בצה"ל ללא רישיון מטעם משרד הבריאות.
אמיר שנון: אין עובד מעבדה רפואית – דיברנו על זה בפגישה שלנו – לא לוקח דמים.
אמיר שנון: עובד מעבדה רפואי – אני ביררתי את זה בינתיים – שאינו עובד ללא תעודה מטעם משרד הבריאות.
אמיר שנון: זאת אומרת, ברוב המקצועות המוסדרים האלה, הדברים הם ברורים.
אמיר שנון: יש מקצועות שעדיין לא לגמרי מוסדרים, והוזכר פה הנושא של חובשים.
אמיר שנון: בעיקרון, החוק המיועד, כן?
אמיר שנון: יכיר בפרמדיק – לא בחובש.
אמיר שנון: בפרמדיק – לצורך הכרה כפרמדיק מטעם משרד הבריאות.
אמיר שנון: לגבי לוקחי דמים: דיברנו על זה.
אמיר שנון: זה לא משהו שהוא מוסדר בחוק, אבל זה קורס שכן קיים במשרד הבריאות, ואני לא רואה בעיה להסדיר אותו.
אמיר שנון: אבל בהקשר הכללי – זה אני אבקש מעורכת הדין אביטל וינר להתייחס – יכולה להיות בעיה.
ענת ברקו: אוקיי, עורכת הדין אביטל וינר.
אביטל וינר: שלום.
אביטל וינר: עורכת הדין אביטל וינר מהלשכה המשפטית במשרד הבריאות.