GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אורן אסף חזן: קודם כל סליחה שלא נכחתי בכל הדיון, זה באמת יום עמוס בכנסת אבל הייתי חייב לבוא לפה רק כדי לוודא שמה שאני חושב זה באמת מה שקורה.
אורן אסף חזן: בואו נפסיק עם השטויות.
אורן אסף חזן: אני נכחתי בדיון בשלומי לפני שנתיים ובעוד מספר דיונים של ועדות משנה חשובות בצפון.
אורן אסף חזן: תוציאו פרוטוקול, מילה במילה מה שנאמר אז נאמר היום.
אורן אסף חזן: אז או שאני טיפש או יסלחו לי ראשי המועצות, אתם פראיירים.
אורן אסף חזן: צוחקים עליכם.
אורן אסף חזן: זו המציאות.
אורן אסף חזן: אף אחד לא - - - אני אגיד לכם את זה בצורה הכי ברורה, אני אעשה מה שאני נוהג לעשות תמיד ואני לא אהיה פוליטיקאי.
אורן אסף חזן: פה אני לא צריך כותרות, לא חסרות.
אורן אסף חזן: הממסד לא סופר את הצפון.
אורן אסף חזן: אמרת את זה נכון, זה לא בא לידי ביטוי רק במיגון, זה בא לידי ביטוי ברפואה, בא לידי ביטוי בחינוך, זה בא לידי ביטוי בתשתיות, זה בא לידי ביטוי בהתנהלות היום יומית ולצערי מי שמשלם את המחיר זה רק אתם.
אורן אסף חזן: מאוד נוח בבית הזה וגם בממשלה להגיד רחוק מהעין רחוק מהלב, זה בכלל לא רלבנטי שהיום נסיעה מפה לנהריה זה פחות משעתיים.
אורן אסף חזן: היום להגיע מפה ל, הייתי ביערה לפני שלושה שבועות, אתה רואה אנשים, זה עולם אחר לגמרי.
אורן אסף חזן: לקחתי איתי חברים מהמרכזים ואמרתי "אתם יודעים הם לא ככה כי הם חיים בעננים, הם ככה כי המדינה פשוט מתעלמת מהם.
אורן אסף חזן: אי אפשר גם לדבר בשתי קולות, אדוני היושב ראש, מצד אחד עומד ראש הממשלה או נציגיו ומרתיחים את המערכת.
אורן אסף חזן: "חיזבאללה מתחמש, 100,000 טילים מאיימים על ישראל, הכל כבר מכוון, טוב שיש להם לריב בינם לבין עצמם, עוד רגע הכל פה מתרסק" ומצד שני דקה אחרי שיוצאים מהדיון מסיטים אתכם הצידה, או ש- - - לרוב הדברים בחברה וממשיכים הלאה.
אורן אסף חזן: אתם צריכים לבחור, אתם רוצים להמשיך להאמין לפוליטיקאים, אל תבואו בתלונות שאחרי זה תלכו לנחם אלמנות.
אורן אסף חזן: אם אתם לא רוצים תשנו את המציאות הזאת.
אורן אסף חזן: תפסיקו לחבק את הפוליטיקאים, הם צוחקים עליכם.
אורן אסף חזן: אני מרגיש את זה בכל כך הרבה מקומות.
אורן אסף חזן: יכולתי לבחור להגיד בדיוק ההיפך "אנחנו נעזור לכם ואנחנו נעביר והתכנית לפיתוח הצפון תעבור בתקציב הקרוב" היא לא תעבור, והתקציב לא יגיע.
אורן אסף חזן: זה לא קרה בתקציב 2015-2016, זה לא קרה ב-2017 וזה לא יקרה גם ב-2018.
אורן אסף חזן: למה?
אורן אסף חזן: כי השתיקה שלכם שווה להם זהב.
אורן אסף חזן: נקודה.
אורן אסף חזן: אתם רוצים לשמוע את האמת או שאתם רוצים שאני אספר לכם סיפורים?
אורן אסף חזן: אתם צריכים לשנות את זה.
אורן אסף חזן: לא לחבק ולא לתת תעודות הוקרה ולא לתת אזרחי כבוד לכל מיני שרים, זה לא עובד ככה.
אורן אסף חזן: זה נגמר ברגע.
אורן אסף חזן: אז אני לא יודע, אולי אני עוד ילד, אני אמנם נראה בן 400, אבל תתפלאו אני מאוד צעיר.
אורן אסף חזן: אולי אני רואה את זה אחרת אבל אני מכיר מציאות אחת.
אורן אסף חזן: אותך פגשתי לא מעט פעמים ואת האחרים פה פגשתי לא מעט פעמים והאינטרס גם של הצבא וגם שלכם הוא זהה והאינטרס של האזרחים בטח ובטח הוא זהה, הוא רק לא מתאים לנו כאן.
אורן אסף חזן: כי כשיש תקרה של הוצאה, ויש סקר שאומר שהמנדטים בבחירות הבאות יבואו כי אנחנו ניתן "נטו משפחה" שיקפצו לנו עם המיגונים, זה לא מעניין אף אחד.
אורן אסף חזן: אבל אם יהיה סקר שיראה פתאום שהצפון בוחר במפלגה כזאת או אחרת, אני מבטיח לך אתה לא תקבל 150,000, אתה תקבל מיליארד וחצי.
אורן אסף חזן: זו המציאות של היום.
אורן אסף חזן: אז נמשיך ונדון וניפגש פה, וניפגש בנמל חיפה, ונאכל עוד בורקסים שתאמינו לי, הם עושים לי רע כבר.
אורן אסף חזן: טעים, אבל עושה לי רק.
אורן אסף חזן: לא לעת הזו ולא בשביל זה אני נמצא בכנסת, ואני בטוח שאתם כראשי רשויות לא נמצאים במקום הזה ובטח ובטח אנשי המקצוע והצבא נמצאים שם כדי לעשות את הדבר הזה.
אורן אסף חזן: או שנתעורר, ואני מוכן ללוות אתכם, אבל אתם לא יכולים בשביל התושבים שלכם לדבר בשתי קולות.
אורן אסף חזן: לבוא לכאן להאשים את הכנסת או את הממשלה שלא מעבירים, שלא נותנים ושלא עובדים ודקה אחרי לחבק אותם.
אבי דיכטר: תודה אורן.
אורן אסף חזן: אני מסכם במשפט אחד אחרון.
אורן אסף חזן: תראו, בלי להיכנס יותר מדי ל- - - למבצעים, יש מציאות שהיא אחת.
אורן אסף חזן: אף אחד לא מחכה לנו שנהיה מוכנים, זאת עובדה.
אורן אסף חזן: לא מעניין אותי הערכות, אף אחד לא מחכה לנו שנהיה מוכנים ואני מאסתי באמירות "איך לא ראינו את זה קורה" פה אנחנו רואים את זה קורה ובסוף רק התושבים שלנו ישלמו את המחיר, הגיע הזמן לשנות את המציאות.
אורן אסף חזן: אנחנו דרך הוועדה הזאת בהקשרים הביטחוניים ודרך כל ועדה אחרת כדי שבצפון סוף סוף ירגישו אזרחים שווים.
אבי דיכטר: אמיתי שמואל בבקשה, בקצרה כי אנחנו רוצים לסכם.
אמיתי שמואל: אני מתעסק בביטחון 42 שנים, אני רב"ש כפר מלל, חבר הנהלה, מפקד צוות צח"י במושב.
אמיתי שמואל: קטונתי לפני האנשים האלה מכפר ורדים ומהגליל ובני בן מובחר, אבל אני יכול להגיד מה שלנו כואב.
אמיתי שמואל: אני כישוב שאחראי על הישוב למעשה, אין לי שום אמצעים.
אמיתי שמואל: מזה שנים רבות שום דבר לא קיבלנו ואני בקיא בכל פרט ופרט.
אמיתי שמואל: הדבר היחידי שקיבלנו מפיקוד העורף.
אמיתי שמואל: פיקוד העורף באמת דבר מחמם את הלב, הם ישבו איתנו, הדריכו אותנו, הכל.
אמיתי שמואל: אבל בשיחה מלב ללב כששאלנו "מה יהיה אם נופל טיל" אז הם אמרו לנו "ברור לכם לאן אנחנו הולכים, אנחנו הולכים לעיר".
אמיתי שמואל: אף אחד לא ישים על המושבים בטח של דרום השרון שאנחנו במרכז ואנחנו לבד ומתמודדים לבד.
אמיתי שמואל: מה שאני מבקש, קודם כל אני מבין שאין תקציב, אמר פה קודם גפני "אין תקציב" אני מבקש משהו כי למועצה שלנו עד שהיא תביא לנו משהו, אנחנו לא מסוגלים להתמודד עם זה.
אמיתי שמואל: יש לי אנשים מצוינים למרות שכל האנשים שאיתי 60 פלוס, כולנו אחרי צבא כבר ואנחנו לא מסוגלים לעשות הרבה.
אמיתי שמואל: אנחנו צריכים עזרה של המוסדות, של צה"ל, של משמר הגבול שעוזר לנו פה בקטע הזה, מכבי אש וכל הגופים.
אמיתי שמואל: זה דבר אחד.
אמיתי שמואל: דבר שני רציתי לדבר בנושא של מקלטים.
אמיתי שמואל: אני בשנה האחרונה דאגתי ש-20 איש ממושב כפר מלל יבנו מקלטים.
אמיתי שמואל: אני בניתי שני מקלטים, לא אחד, הבעיה המרכזית שלנו היא שזה מבנה שאף אחד לא משתמש בו בעת שגרה, אבל המסים מיד מטילים עלינו.
אמיתי שמואל: אז אם יש אפשרות בנושא הזה לחשוב איך עושים ככה שהמסים לא יהיו כבדים, אני מודה לכם מאוד.
אמיתי שמואל: דבר אחרון, לצערי נפצעתי שלוש פעמים בשירות צבאי.
אמיתי שמואל: הייתי צנחן, לא הייתי במלחמה האחרונה והרגשתי צורך לעזור לצפון והתנדבתי אצל בני בן מובחר ואני רוצה להגיד לכם שהייתי נפעם מהפעילות שלו איך שהוא משתף את האזרחים, איך שהוא נלחם על כל דבר, פשוט להוריד את הכובע בפני האיש הזה, לא ראיתם דבר כזה איך האיש מתפקד.
אמיתי שמואל: פשוט תענוג.
אמיתי שמואל: תודה רבה.
אבי דיכטר: גולן אתה רוצה להשיב רגע בקצרה?
גולן ואך: מאוד בקצרה.
גולן ואך: אחד - אני מסכים עם סיוון, אמרתי את זה כבר, אני חושב שהממ"ד הוא הפתרון הנכון.
גולן ואך: זה הוכח בעוטף עזה וזה תורם לא רק למיגון, גם לרעידות אדמה וזה משהו שהוא לא מתפקידי אבל כאזרח, גם למצוקת הדיור, הוא חדר נוסף בבית שזה אף פעם לא מזיק.
גולן ואך: לגבי התכניות של המגזר שאיננו יהודי, דרוזים, ערבים, בדואים וכדומה.
גולן ואך: ראשית תכנית 2025 שדיברת עליה נותנת מענה רוחבי לכל האוכלוסיות, יהודים ושאינם יהודים, על פי רמת האיום שלהם.
גולן ואך: האיום הוא מה שמוביל.
גולן ואך: יש פערי מיגון גם בצפת גדולים מאוד וצפת היא מאוד מאוימת ואנחנו לא בונים תכנית מיגון לצפת, אנחנו בונים תכנית מיגון על פי האיום ועל פי סדרי העדיפויות.
גולן ואך: כפרים לא מוכרים בנגב, יש לגביהם מספר תכניות ממשלתיות שפיקוד העורף מעורב בהן.
גולן ואך: אחד זה מעבר שלהם לכפרים זמניים שגם בתוכם דרך אגב, בניגוד לחלק מהמגמות הקפדנו על כך שיהיה להם מיגון, למרות שזה מייקר את הפרויקטים, ויהיה להם מיגון גם בכפרים הזמניים.
גולן ואך: הדבר השני זה שחלק גדול מהכפרים שנמצאים עכשיו לא מקבלים מיגון כיון שהמיגון הוא באחריות הפרט.
גולן ואך: לשלם.
גולן ואך: אנחנו לא משלמים אף פעם לאזרח עצמו, היום זה חלק מהסטטוטוריקה וזה גם בא לידי ביטוי בבתי הספר.
גולן ואך: בית ספר שנבנה לא ממוגן בימים אלה זה ככל הנראה שהוא לא עבר דרך הוועדה המקומית או המחוזית כי אם הוא היה עובר הוא היה מקבל מיגון, אני אומר את זה לצערנו.
גולן ואך: הבדואים כבר מזמן לא שטחים פתוחים, כבר מ-2015 הם נמצאים בתוך פוליגוני התראה ייעודיים, זה משהו שהוא כבר שלוש שנים בפנים ורץ בשטח.
גולן ואך: מידת שיתוף הפעולה וחבל שלא נמצא פה חבר הכנסת פריג' לשמוע את זה, אני אעביר לו את זה גם בכתוב, אנחנו נמצאים פיקוד העורף עם מדריכי אוכלוסייה לשעות חירום חיילות וחיילות שנמצאים בישובים היהודיים והערביים בבתי הספר, ומדריכים את זה כולל פרויקטים של כיתות י' של חילוץ והצלה ואני חושב שמבחינה זאת זה פרויקט שמבחינה לאומית ראוי באמת להתכבד בו.
גולן ואך: לגבי הנושא של דרום השרון, הנושא של הורדת מיסוי ממקלטים זה רעיון מצוין, אני מודה שלמרות הוותק שלנו לא חשבנו עליו, זה כמובן לא נמצא אצלנו אלא בקרב הרשויות המדינתיות אבל כמובן שנבחן ונקדם את זה כי זה נשמע מאוד הגיוני.
אבי דיכטר: קודם כל תודה על ההתייחסות של כלל האנשים גם ממשרדי הממשלה וגם מהגופים, גם מהרשויות המקומיות והאזוריות ועל הסבלנות.
אבי דיכטר: זה דיון, אני יודע שלפעמים זה נראה טחינת מים אבל כאחד שמספיק שנים בתחום הזה, מכל הצדדים שרק אפשר לגעת בו, אני זוכר את הדיבורים האלה גם לפני ששדרות הפכה להיות מה שהיא היום מבחינת מיגון אני מתכוון, את כל הסקפטיים בסופו של דבר, זה לוקח זמן.
אבי דיכטר: נכון שזה לוקח הרבה מאוד זמן, הבעיה המרכזית מטבע הדברים היא סוגיית התקציבים.
אבי דיכטר: לכן כשאנחנו עוסקים בסוגיית המיגון או בכלל בסוגיית העורף, תפיסת העולם שלי היא נחרצת לפני כל מגע במיגון או בדברים האחרים.
אבי דיכטר: המדינה צריכה לעשות הכל, ההנהגה, צריכה לעשות הכל כדי שהעורף בישראל לא יהיה חזית.
אבי דיכטר: זה נשמע לנו מובן מאליו כל הדיונים ואנחנו עוסקים ב"העורף יהפוך להיות חזית" זו לא גזרת גורל, יש לנו המון מה לעשות, המון אני אומר מראש הממשלה, שר הביטחון, ממשלה, גופי הביטחון צה"ל ואחרים, יש לנו המון מה לעשות כדי שהעורף לא יהיה חזית.
אבי דיכטר: זה לא מובן מאליו.
אבי דיכטר: אגב, זה לא רק ענייני לחימה.
אבי דיכטר: יש מספיק דברים, ומגוון מספיק רחב של פעולות שאפשר וצריך לעשות בראייה שהעורף בישראל לא יהיה חזית.
אבי דיכטר: אלא מאי?
אבי דיכטר: אם משהו ישתבש או עד שהמציאות הזו תיכון, אתה מוכרח להיערך אחרת.
אבי דיכטר: אתה לא יכול מהיום למחר.
אבי דיכטר: תפיסת המקלטים הייתה סופר רלבנטית לא רק לימים של מלחמת השחרור ולאחריה, גם לימים של ההתשה בין אם בבקעת הירדן או בין אם לאורך נהר הירדן בתקופות שרמת הגולן הייתה עדיין בידי הסורים.
אבי דיכטר: אחרי זה, המקלטים, התפיסה השתנתה.
אבי דיכטר: היא לא פשוטה את הרגל לגמרי אבל השתנתה באופן מהותי.
אבי דיכטר: ברור שאי אפשר לעשות את הטיפולים האלה עם מתג אחד שאתה מרים ופתרת את הבעיה.
אבי דיכטר: ללא ספק הקצאת תקציבים היא שם משחק מאוד מרכזי.
אבי דיכטר: מאוד מרכזי ובתכנון רב שנתי ולא במתכונת של טפטוף חד פעמי ל-2019, אנחנו נמצאים ממש אחרי אישור התקציב בממשלה, לפני הבאת התקציב לכנסת ואתם יושבים בכנסת, הוועדה, גם ועדת הכספים שגפני עומד בראשה גם הועדה המשותפת לתקציב ובטחון שהיא משותפת לגפני ולי ואני עומד בראשה, אלה שתי ועדות שתעסוקנה בתקציב ברגע שהוא ינחת על שולחננו בתחילת פברואר, ויהיה לנו מה לומר גם בנושאי תקציבי המיגון.
אבי דיכטר: אנחנו משפיעים על התכניות, ואנחנו משפיעים על המסגרת ובין המסגרת לבין התכניות יש לנו מנעד מספיק רחב של דברים כדי להשפיע.
אבי דיכטר: הדבר השני שהוא יותר בנשמתה של הכנסת זו החקיקה ועמיר פרץ ציין את זה קודם לכן.
אבי דיכטר: עמיר יזם הצעת חוק ביחד איתי והצטרפו אליה, אנחנו בסך הכל 58 חברי כנסת.
אבי דיכטר: היא עוסקת בכל נושא בניית הממ"דים באופן שמשתפת גם את הממשלה וגם את הציבור בבניית הממ"דים.
אבי דיכטר: לא ב-10,000 שקל גמ"ח שמוקצים היום, אלא גם בהלוואה במתכונת של משכנתא עם ערבות מדינה לנושא של הריבית, גם בנושא של אי הכללתה של היחידה שנבנית בארנונה, ועוד הטבות שקבענו לעצמנו כדי שהנושא הזה יתפוס תאוצה במקביל לתקציבים לאומיים.
אבי דיכטר: זה נכון שבחישובי אוצר יגידו לך אבל זה מקטין את ההכנסות.
אבי דיכטר: או קיי, זה בדיוק "הסיכון" אם אפשר לומר שהאוצר נדרש לקחת, אבל התנופה שזה ייתן לבניית ממ"דים היא דרמטית, ללא שום קשר למגזר, ללא שום קשר לדברים אחרים.
אבי דיכטר: כמובן שבתיעדוף של משאבים אין ברירה, אתה חייב לעשות את התיעדוף הזה קודם כל לפי האיומים.
אבי דיכטר: לא במקרה ההשקעה התקציבית האדירה הושקעה בעוטף עזה בזמנו.
אבי דיכטר: בהחלט הסוגיה גם של גיאוגרפיה גם הנושא של חלוקה בין מקומות ציבוריים לבין מקומות פרטיים.
אבי דיכטר: נכון שלפעמים אתה אומר "בוא נשקיע בממ"דים במקום לעשות משהו גדול ציבורי אבל כל אחד שמכיר קצת את המערכות שהיו יודע שאתה לא רוצה לשלוח ילד לבית ספר אם אין שם מיגון.
אבי דיכטר: אז אתה מתחיל לשבש לו את החיים ואתה לא יודע כמה זמן זה עלול לקחת.
אבי דיכטר: לכן המהלך יהיה מהלך משולב.
אבי דיכטר: אנחנו כוועדת חוץ ובטחון כמליאה, וועדת המשנה להגנת העורף בוועדה בראשות עמיר פרץ אנחנו נמשיך את הפיקוח ההדוק גם מכאן בכנסת וגם בסיורים שאנחנו מקיימים בשטח.
אבי דיכטר: אגב, לצורך הסוגיה הזאת אפילו הקמנו פורום משותף, שתי ועדות פנים וחוץ ובטחון שבתחומים מסוימים אפילו עובדים ביחד כי האיומים הם לא רק איומי טילים, יש לנו גם איומים נוספים לאורך קו התפר, אבל זה רק אינפורמציה, זה לא ממש קשור למיגון.
אבי דיכטר: הדיונים ימשיכו להיות איטיים, אין לנו שום כוונה להרפות לא מכם ולא מהממשלה, אז אתם איתנו מתחת לאלונקה, זו אלונקה לאומית שבאמת נועדה בסופו של דבר לאפשר גם למי שבקצה עושה את העבודה, אם זה ראשי הרשויות ואם זה פיקוד העורף, לוודא שבסופו של דבר יהיו לנו ממ"דים אם תרצו כצ'ופר של שטח נוסף בבית מבלי שיהיה בו צורך, כי תזכרו את מה אמרתי בהתחלה.
אבי דיכטר: מדינת ישראל חייבת להבטיח שהעורף בישראל לא יהיה חזית.
אבי דיכטר: נקודה.
אבי דיכטר: תם הדיון.
אבי דיכטר: אנחנו פותחים דיון בוועדת חוץ וביטחון בנושא הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון - השוואת הענישה בעבירות מין לדין האזרחי), התשע"ז-2017, הכנה לקריאה ראשונה.
מרב מיכאלי: תודה רבה אדוני היושב ראש.
מרב מיכאלי: אני קודם כל רוצה לומר לך תודה בכלל כי יש לך יד ורגל בעובדה שהגענו עד הלום.
מרב מיכאלי: זה באמת אירוע מאוד משמח בו הצלחנו להבנתי להגיע להסכמות בין משרד האוצר למשרד הביטחון ולבין צה"ל ויימצאו המעות הנדרשות ליישום החוק הזה וגם נעביר אותו.
מרב מיכאלי: מאוד מאוד בקצרה.
מרב מיכאלי: הצעת החוק באה לתקן את העיוות על שני חלקיו.
מרב מיכאלי: האחד, שהיו הוראות שונות הנוגעות להגדרות של עבירות מין ולענישה של עבירות מין בחוק השיפוט הצבאי בשונה מהדין האזרחי, דבר שהוא בלתי סביר ובלתי מתקבל על הדעת בזה שאנחנו זוכרות וזוכרים שגם חיילות וחיילים הם קודם כל אזרחים ואזרחיות לפני שהן חיילות וחיילים ועבירת מין היא עבירת מין היא עבירת מין גם אם היא התבצעה בתוך הצבא.
מרב מיכאלי: הדבר השני שמתבסס בדיוק על אותו עיקרון שחיילות וחיילים הם קודם כל אזרחים, זה לתקן את התקלה שקרתה בזה שחוק זכויות נפגעות ונפגעי עבירה לא חל על הצבא עד היום.
מרב מיכאלי: אנחנו נתקן את העוול הזה ונחיל אותו גם על הצבא.
מרב מיכאלי: אני שמחה שהגענו למצב שאנחנו יכולות להכין את החוק לקריאה ראשונה ותבוא לציון גואלת אחת בקרוב.
מרב מיכאלי: רק לומר תודה לך כי באמת הדברים הנחרצים והחד משמעיים שאמרת כאן למשרדים הם בלי ספק גרמו לכך שהם הגיעו להסכמות.
מרב מיכאלי: תודה נוספת גדולה לעידו, היועץ המשפטי, על העבודה שהוא עושה על החוק הזה שהיא באמת יסודית ומופלאה.
מרב מיכאלי: תודה.
<עידו בן יצחק: אני מציע שתציגו את הסכום.
<ענת גולן: אגף תקציבים, משרד הביטחון.
<ענת גולן: בהמשך לדיונים שהיו בנושא, אנחנו ומשרד האוצר הגענו להסכמות בדבר מימון משותף של העלויות של המערכת בפריסה רב שנתית.
<ענת גולן: הנוסח שכאן הוצג בפניכם כבר מגלם את הנושא הזה מבחינת המועד של ההחלה.
<ענת גולן: אנחנו עושים את זה בהתאם למנגנונים המוסכמים בינינו.
<ענת גולן: מבחינתנו אין מניעה תקציבית להמשך תהליך החקיקה והיישום של החוק.
<עידו בן יצחק: מה העלויות הצפויות?
<ענת גולן: מבחינת העלויות, מדובר בפריסה לשלוש שנים עד התחולה, כמו שכתוב בסעיף 3.
מרב מיכאלי: עד התחולה המלאה.
<ענת גולן: כן.
<ענת גולן: עד התחולה המלאה.
<ענת גולן: בשלוש השנים האלה יש את הנושא של הקמת המערכת וההסכמות אליהן הגענו של מימון משותף של כשבעה מיליון שקלים ומשנת 2021 בהפעלה מלאה כשלושה וחצי מיליון שקלים.
<עידו בן יצחק: בשנה.
אבי דיכטר: לפני ההקראה, יש התייחסויות נוספות ברמה העקרונית?
<שרון זגגי: אני אומר ברמה העקרונית, מה שאמרתי גם בדיון הקודם.
<שרון זגגי: אני התובעת הצבאית הראשית.
<שרון זגגי: אנחנו נכבד את זכויות נפגעי העבירה וחשים מחויבות מלאה.
<שרון זגגי: למעשה לאורך השנים התביעה הצבאית פועלת ברוח החוק והחילה באופן וולנטרי במגבלות התקציב את ההנחיות שהן בהתאם לחוק.
<שרון זגגי: אנחנו כמובן מברכים על המערך המשלים שיאפשר את ההחלה המלאה.
אבי דיכטר: ניסוח עדין מאוד.
אבי דיכטר: באופן וולנטרי, במגבלות התקציב.
<ספיר איפרגן: אני רק אוסיף שבאמת מדובר כאן בצעד חשוב לשני המשרדים.
<ספיר איפרגן: נאחל שבאמת המערכת הזו תגשים את הייעוד שלה לרווחת נפגעי ונפגעות תקיפה בצבא, ובהמשך לדבריך חברת הכנסת, להחלת סטנדרט אחיד בין כלל האזרחים והאזרחיות תושבי המדינה שלנו.
בית אור: אני היועצת המשפטית של איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית.
בית אור: אני רק רוצה לציין שמדובר בעוד מהפכה של ממש, עוד צעד בדרך למתן הכרה ותוקף לנפגעי ונפגעות עבירות בכלל ונפגעי ונפגעות עבירות מין, עוד צעד בדרך, אחד מהרבה צעדים שהכנסת הזו עקב בצד אגודל מצליחה לקדם, זוה מרגש להיות במעמד הזה.
<עידו בן יצחק: הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון - השוואת הענישה בעבירות מין לדין האזרחי), התשע"ז-2017 ביטול סעיף 75 בחוק השיפוט הצבאי, התשט"ו-1955 (להלן – החוק העיקרי), סעיף 75 – בטל.
<עידו בן יצחק: הסעיף הזה הוא ביטול עבירה צבאית של אינוס, כך שתחול בכל מקרה במערכת השיפוט הצבאית עבירת האונס האזרחית כפי שהיא מוגדרת בחוק העונשין.
<עידו בן יצחק: שלוש המשמעויות העיקריות שלזה: האחת, התאמות לגבי גם חומרת העונש, גם לגבי תקופת ההתיישנות וגם לגבי עונשי מינימום שיש באזרחות ובצבא אין.
<עידו בן יצחק: הוספת סעיף 541ב אחרי סעיף 541א לחוק העיקרי יבוא: "541ב.
<עידו בן יצחק: תחולת חוק זכויות נפגעי עבירה הוראות חוק זכויות נפגעי עבירה, התשס"א-2001 יחולו, בשינוים המחויבים, על נפגע עבירה שהחשוד בביצועה נחקר בידי שוטר צבאי או שהנאשם בביצועה הועמד לדין בבית דין צבאי, לפי העניין".
<עידו בן יצחק: אני רק אעיר בהקשר הזה שכרגע מופיע בנוסח בשינויים המחויבים.
<עידו בן יצחק: לקראת הכנת החוק לקריאה שנייה ושלישית, אני אבוא בדברים עם משרד המשפטים מאחר שיש שינויים שלא מספיק לומר לגביהם שינויים מחויבים אלא יש צורך ממש לפרט מה הם השינויים כי הדברים יכולים להתפרש בדרכים שאנחנו לא בהכרח רוצים.
מרב מיכאלי: כדי לוודא את האופן שבו אנחנו רוצות ורוצים שזה יתפרש.
<עידו בן יצחק: כן.
מרב מיכאלי: יש דברים שלא צריך להשאיר לפרשנות חופשית.
<עידו בן יצחק: נכון.
אבי דיכטר: לסעיף הזה הייתה הערה למישהו?
<עידו בן יצחק: לא.
<עידו בן יצחק: תחילה הוראות חוק זכויות נפגעי עבירה, התשס"א-2001 (להלן – חוק זכויות נפגעי עבירה) יחולו כאמור בסעיף 541ב לחוק העיקרי כנוסחו בסעיף 2 לחוק זה (להלן – סעיף ההחלה) החל מיום י"ז בטבת התשפ"א (1 בינואר 2021).
<עידו בן יצחק: על אף האמור בסעיף קטן (א), הוראות סעיפים 3,4, 5, 9, 11 עד 15 ו-22 לחוק זכויות נפגעי עבירה יחולו כאמור בסעיף ההחלה בתוך שלושה חודשים מיום פרסומו של חוק זה.
<עידו בן יצחק: הסעיפים המדוברים שתחילתם תהיה יותר קרובה, חלקם הם סעיפים שקובעים עקרונות, סעיף של מתן זכויות לנפגעי עבירה ייעשה תוך התחשבות בו ובצרכיו, סעיף של התאמה לנפגעי עבירה שהם קטינים, נפגעי עבירה שהם אנשים עם מוגבלויות והתאמות לשוניות.
<עידו בן יצחק: זה סעיף עקרוני של הבטחת זכויות.
<עידו בן יצחק: יתר הסעיפים הם סעיפים יותר מהותיים של מתן זכות טיעון בכתב אישום שזה סעיף 9.
<עידו בן יצחק: סעיף 11, עניינו זכות לקבל מידע על שירותי סיוע.
<עידו בן יצחק: ניהול הליכים בזמן סביר, חקירה של גוף חוקר בדבר עבר מיני, הוראות שאוסרות בעצם על גוף חוקר לחקור לגבי עבר מיני למעט בחריגים שקבועים בחוק, זכות לנוכחות מלווה בחקירה, זכות של נפגע עבירת מין לבחור את מין החוקר, זכות לנוכחות בדיון הנערך בדלתיים סגורות והמעמד של בני המשפחה במקרה שנפגע העבירה הלך לעולמו.
מרב מיכאלי: צריך להגיד שאלה סעיפים שהם לא תלויי תקציב אבל חד משמעית מוודאים שהכוונה בעצם של החוק שאנחנו מעבירות ומעבירים ממומשת אפילו לא מהיום הראשון.
מרב מיכאלי: גם לזה ניתנת היערכות של שלושה חודשים אבל באמת מוקדם ככל האפשר.
מרב מיכאלי: לכן חשבנו שלא רק שאין מניעה אלא שחשב להחיל אותם מוקדם ככל האפשר, בלי תלות בתהליכים של קבלת תקציב היערכות פיזית ומערכתית וכולי.
<לילך וגנר: משרד המשפטים.
<לילך וגנר: לסעיף קטן (ב).
<לילך וגנר: המלים "כאמור בסעיף ההחלה" מבלבלות.
<לילך וגנר: הכוונה היא להחיל את ההוראות האלה, לפי מה שהבנתי, שלושה חודשים מיום הפרסום.
<לילך וגנר: כשכתוב כאמור בסעיף ההחלה, זה קצת מבלבל.
<לילך וגנר: אם אפשר אולי להשמיט את המלים האלה.
<עידו בן יצחק: סעיף ההחלה הוא סעיף 2.
<לילך וגנר: לא.
<לילך וגנר: סעיף 3(א) הוא סעיף ההחלה.
<עידו בן יצחק: סעיף ההחלה הוא סעיף 541א.
<עידו בן יצחק: זה באמת עניין של נוסח.
בית אור: אתה מוסיף את השינויים המחויבים, כי אחרת מדובר בהחלה מלאה.
<לילך וגנר: אולי צריך לכתוב את זה מפורשות כי זה קצת מבלבל.
<לילך וגנר: בסעיף ההחלה אנחנו אומרים שהוא יחול רק בשנה מסוימת.
<עידו בן יצחק: רציתי להימנע מלחזור על כל סעיף 541 עוד פעם בהוראות המעבר כי אלה לא רק השינויים המחויבים אלא גם שנפגע העבירה הוא חשוד בביצוען ונחקר בידי שוטר צבאי.
<לילך וגנר: אולי נדבר על זה אחר כך.
<לילך וגנר: הכוונה ברורה.
מרב מיכאלי: מה שצריך להגיד לפרוטוקול זה שאין לך בעיה עקרונית.
<לילך וגנר: כן.
<לילך וגנר: אמרתי.
מרב מיכאלי: אין לך בעיה מהותית אלא רק נוסח.
מרב מיכאלי: אתם תתקנו.
אבי דיכטר: עוד הערות לנוסח שהוקרא כאן על ידי היועץ המשפטי?
ענת ברקו: יש לי שאלה שאולי מתייחסת לעניין הזה ולא באופן ישיר.
ענת ברקו: ללא קשר לחוק הזה, האם ימשיכו לשפוט על עבירות קלות באופן רגיל 133, פגיעה במשמעת גם על הנושא של הטרדות?
ענת ברקו: זאת אומרת, זה לא פוגם במערכת המקבילה של הדמ"ש.
ענת ברקו: לא מתקשר, לא נוגע, לא אומר שום דבר לגבי זה.
<שרון זגגי: נכון.
ענת ברקו: השאלה שלי היא לגבי זכויות נפגעי העבירה.
ענת ברקו: הצבא יצא בטענה שאי אפשר להחיל את הזכויות של נפגעי העבירה גם על אנשים שהם קורבנות של אנשים שנשפטים בבתי משפט צבאיים.
ענת ברקו: את מכירה את הצעת החוק שלי בעניין הזה.
ענת ברקו: למה בעצם זה לא דומה?
<שרון זגגי: ראשית, אני לא מכירה אמירה כזאת שהצבא אמר את זה.
<שרון זגגי: אני אמרתי גם בדיון הקודם שאנחנו עושים ככל שביכולתנו והחלנו על עצמנו גם הנחיות כפי שסוכם אז כדי לאפשר זכויות נפגעי עבירה גם לנפגעי פעולות איבה באיו"ש.
<שרון זגגי: עוד אמרתי שמרגע שמנ"ע תחובר למערכות הצבאיות, אפשר יהיה לספק את כל נפגעי העבירה למעשה לכל נפגעי עבירה ובכלל זה גם לנפגעי עבירה באיו"ש.
ענת ברקו: זאת אומרת, אין שום מניעה.
ענת ברקו: זה סתם תקוע.
<שרון זגגי: אני לא מכירה שיש משהו שהוא תקוע.
<שרון זגגי: אני מכירה שאנחנו מכבדים את זה והמהלך הזה אמור לסייע במתן זכויות לכל נפגעי העבירה.
ענת ברקו: זה צריך להיות לכל נפגעי העבירה.
מרב מיכאלי: זאת בדיוק תכלית החוק.
מרב מיכאלי: חוק נפגעי עבירה, בגלל שהוא לא חל על הצבא, בגלל שהם לא קיבלו את הכלים לעשות את המהלך המלא שהמערכת האזרחית עושה, אז כל הרעיון הוא לתת להם עכשיו את הכלים האלה.
ענת ברקו: ברור, אבל הם טענו שזה עולה להם מיליונים והם לא יכולים לעשות את זה בבתי המשפט הצבאיים, שזה לא כל כך נוגע להטרדות מיניות אלא נוגע לקורבנות טרור שהם מטופלים כנפגעי עבירה אבל לא מוכנים להכיר בהם כנפגעי עבירה בהיבט - -
<שרון זגגי: זאת לא הייתה הטענה.
מרב מיכאלי: כך או כך, העניין נפתר.
<שרון זגגי: יש מחויבות מלאה לכלל נפגעי העבירה ובכלל זה וכמובן לנפגעי עבירה בפעולות איבה באיו"ש.
<שרון זגגי: מרגע שיחברו גם את מנ"ע ובעצם כל המהלך שמותנה באמצעות התיקון הזה, יהיה מענה לכלל נפגעי העבירה.
ענת ברקו: מתי זה יקרה?
<שרון זגגי: אני לא יכולה לומר מועד מדויק אבל אני מניחה שסעיף התחולה הרלוונטי כאן, יכול להיות גם רלוונטי בהיבט הזה.
אבי דיכטר: יש הערות נוספות?
מרב מיכאלי: זה שמח ומרגש.
אבי דיכטר: מי בעד אישור הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון - השוואת הענישה בעבירות מין לדין האזרחי), התשע"ז-2017 לפי הנוסח שהוקרא על ידי היועץ המשפטי?
אבי דיכטר: בעד –פה אחד
אבי דיכטר: הצעת החוק אושרה פה אחד להכנה לקריאה ראשונה.
אבי דיכטר: אני מסב את תשומת לבכם לשני דברים שעלו כאן
אבי דיכטר: בנוסח שמחייבים את הליבון לקראת קריאה שנייה ושלישית.
אבי דיכטר: האחד, הנושא בסעיף 2 שיחולו בשינויים המחויבים, מה זה השינויים המחויבים.
אבי דיכטר: השנייה, הערתה של לילך בנושא של סעיף ההחלה.
אבי דיכטר: לראות שהמושג הזה הוא באמת ברור וחד.
אבי דיכטר: בכל אופן, זאת חקיקה לקריאה שנייה ושלישית ואנחנו לא יכולים להיות עם משהו פחות מחד.
אבי דיכטר: בוקר טוב לכולם, אנחנו דנים, בהכנה לקריאה שנייה ושלישית אחרי שזה עבר במליאה בקריאה ראשונה, בתיקון החוק לפינוי שדות מוקשים, שעוסק בנושא של נפלים.
אבי דיכטר: לא שיערתי שנושא כזה יעורר כל כך הרבה הדים והתעניינות, אבל זה סימן שהנושא הוא חם ואמיתי.
אור בצלאל: אני אור, מהייעוץ המשפטי במשרד הביטחון.
אור בצלאל: אני אתן רקע קצר על התיקון בחוק כדי ליישר קו.
אור בצלאל: כמו שכולם יודעים, בשנת 2011 הכנסת חוקקה את החוק לפינוי שדות מוקשים, שבעצם קבע את הקמתה של הרשות לפינוי מוקשים והסמיך אותה לטפל בשדות המוקשים נגד אדם או מוקשים מעורבים שאינם חיוניים לביטחון המדינה.
אור בצלאל: שבע שנים מאז שהרשות הוקמה, היא פינתה כ-10,000 דונם בשימושים אזרחיים – בנייה, חקלאות ותיירות.
אור בצלאל: המטרה של התיקון הזה הוא להרחיב את סמכויות הרשות לעניין פינוי שטחי נפלים בישראל.
אור בצלאל: בישראל יש שטחי אימונים שגופי המדינה – המועצות ומשרדי ממשלה – רוצים לעשות בהם שימוש, אבל יש בהם נפלים ושאריות מלחמה, או שהוטמנה בהם תחמושת לפני שנים רבות.
אור בצלאל: כמו שאמרתי, חלק מהשטחים האלה מיועדים לשימוש למטרות אזרחיות – פיתוח חברתי-כלכלי, הרחבת שטחים חקלאיים ויישובים קיימים ובנייה חדשה.
אור בצלאל: אלא שבגלל הסיכון הקיים בהם הם לא שוחררו במשך שנים רבות.
אור בצלאל: ולכן בהצעה הזאת מוצע להרחיב את סמכויות הרשות לטפל גם בשטחים אלה.
אור בצלאל: צריך להבין שאותם שטחים מפונים רק אם יש דרישה לשימוש בשטח מצד גורם כלשהו.
אור בצלאל: בשל העובדה שחלק מהשטחים האלה נמצאים באזורי ביקוש, קבענו בתיקון לחוק אפשרות של מימון חיצוני לפינוי שטחי הנפלים למי שמבקש לפתח את אותו שטח.
אבי דיכטר: מימון חיצוני רק לגבי שטחים שהם באזורי ביקוש?
אור בצלאל: זה בעצם תנאי השוק.
אור בצלאל: אם יש שימוש בקרקע, יוכלו לממן את זה - - -
אבי דיכטר: אני לא זוכר שזה מופיע בחוק.
קריאה: זה לא מופיע.
אור בצלאל: זה מופיע, תכף נעבור על זה ותראו.
אבי דיכטר: סליחה שאני קוטע אותך, אבל אתה אמרת שיש מוקשים או נפלים באזורי ביקוש והמנגנון בעצם נועד לאפשר את הפינוי באזורי ביקוש.
אבי דיכטר: אני מניח שצריך להשלים את זה.
אור בצלאל: אני ארחיב על הנקודה הזאת.
אור בצלאל: המנגנון של המימון כולל שני ראשים: מימון חיצוני; ומימון של הממשלה, שתשים על זה תקציב ייעודי לפינוי שטחים - - -
איל בן ראובן: החוק שאתה מדבר עליו מאפשר את שני הדברים האלה?
איל בן ראובן: תסביר מה זה "מימון ממשלה או מימון חיצוני".
איל בן ראובן: מי יחליט?
אור בצלאל: ברגע שיש גורם חיצוני שמבקש - - -
איל בן ראובן: אם יש רשות מקומית שאין לה את האפשרות הזאת – מה נעשה?