GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרדכי יוגב: פיאד, שהיה ראש הממשלה הקודם, החל בזה עוד לפי שהיה ראש ממשלה.
מרדכי יוגב: בשנים האחרונות.
מרדכי יוגב: מטעם הרשות, מטעם מי שמכונה אצלם ראש ממשלה, ראמי חמדאללה, מנוהל משרד להשתלטות על שטחי c ויש לי אחראים.
מרדכי יוגב: התופעה הזו היא אסטרטגית.
מרדכי יוגב: היא תחת חשיבה אסטרטגי של הרשות הפלסטינית להשתלט על שטחי c ולמעשה להפר בהם את השליטה הישראלית.
מרדכי יוגב: אתה ישיבה הקודמת לפני כאר
מרדכי יוגב: בעה חודשים פתחתי בשאלה מי שולט בעצם בשטחי c, האם זו מערכת הביטחון שלה הסמכות והאחריות באמצעות מפקד פיקוד המרכז, מתאם הפעולות בשטחים, המינהל האזרחי או שמה זו הרשות הפלסטינית שעושה שם כבתוך שלה ושולטת בשטח עם אכיפה שאומנם בושרנו פה על אכיפה כלשהי, אבל עדיין ביחס בין מה שעושה הרשות הפלסטינית באמצעיה הרבים שהיא מגייסת – התוודענו פה גם למאות המיליונים – לפעילות בשטחי c.
מרדכי יוגב: הפיקוח והאכיפה והעשייה הם, איך להגיד בביטוי שלי, הם במידה מסוימת אוזלת יש של ממשלת ישראל.
מרדכי יוגב: לא בהכרח של מערכת הביטחון כי אני חושב שגם ממשלת ישראל לא קבעה לעצמה עוד את הדירקטיבה מה היא רוצה משטחי יהודה ושומרון בכלל ומה היא רוצה משטחי c בפרט.
מרדכי יוגב: שאלנו את נציג המל"ל פה בתחילת השבוע.
מרדכי יוגב: תשובתו הייתה: יציבות בשטחי יו"ש.
מרדכי יוגב: יציבות בשטחי יו"ש זה ביטוי כללי מדי שלא מעיד על חשיבה מעמיקה יותר על מהו האינטרס הישראלי מעבר לכך.
מרדכי יוגב: מטרת הישיבה – בזה אני אסיים את הפתיחה – היא להעמיק גם במידע על התופעה.
מרדכי יוגב: קודם שמענו מעט, אולי מעט מדי, מנציגי מודיעין פיקוד המרכז, על תופעת ההשתלטות האסטרטגית בשטחי c ולשמוע עד מקום שירצו פה נציגי הצבא ומשרד הביטחון ואחרים להשמיע על תוכניות העבודה של המערכת, גם של משרדי ממשלה שאינם פה: משרד החוץ איננו פה היום בגלל איזושהי בעיה בין הוועדה, לא רק הוועדה שלנו, עקב איזושהי – לא חשוב כרגע, לא נפרט.
מרדכי יוגב: מסיבותיו שלו.
מרדכי יוגב: מה עושים ומהן תוכניות העבודה שמתבטאות בתקציב, בכוח אדם ובלוח זמנים, כדי לקיים את המשילות על שטחי c.
מרדכי יוגב: זה הביטוי שפה תיקנו.
מרדכי יוגב: אפשר לומר לא המערכה על שטחי c שזה משהו להתנהל, אלא את המשילות על שטחי c שזה משהו עם מטרה.
מרדכי יוגב: אשמח שקובי, כהיררכיה הגבוהה פה, עוזר שר הביטחון, תפתח ואחרי זה, אם המינהל ירצה לומר משהו והרשויות הסמוכות.
מרדכי יוגב: אחרי זה נשמע את האנשים שביקשו גם הם את הישיבה כנציגי הציבור.
קובי אלירז: בוקר טוב לכולם.
קובי אלירז: ישנו גם בישיבה סגורה.
קובי אלירז: בסך הכול אנחנו מודעים ומכירים את המצב בשטח.
קובי אלירז: אני יכול להביא את הדוגמה של הכפר או המקבץ המכינה חאן אל אחמר שלצערנו הרב הרשות הפלסטינית לקחה עליו אחריות מלאה.
קובי אלירז: אני חושב שאילולא כך היינו יכולים להגיע כבר לאיזשהו סיכום עם הבדואים שם.
קובי אלירז: אכן הרשות פועלת בכל מיני מישורים במכלול השטח, בין היתר גם בשטח c.
קובי אלירז: הצגנו פה כל מיני אמצעים שאנחנו מבצעים ועושים.
קובי אלירז: כידוע לכם, חלק מהפתרונות שלנו – ואנחנו מנסים להיות יצירתיים מאוד – גם נתקפים בבג"ץ גם אם רצינו לעשות צווי תיחום וגם הצו של אכיפה בבניית בטון, לא רק בבניית יבילים.
קובי אלירז: הצו של בניית יבילים, צו שינוע יבילים לשעת ראייה וכדומה, לנו מאוד עם הפלסטינים, בעיקר עצר את הבנייה שלהם, את הקיבוע של הבדואים או את הקיבוע בכלל של חקלאים.
קובי אלירז: בעיקר ב-E1 וגם בדרום הר חברון אנחנו רואים שזה עצר את המגמה של בנייה בשיטה הזאת.
קובי אלירז: הנושא של בנייה קונבנציונלית אצל הפלסטינים הוא אכן יותר בעייתי.
קובי אלירז: אנחנו נתקלים במאות עתירות כנגד שפלסטינים מגישים כנגד האכיפה, ההריסה, של הבתים שלהם.
קובי אלירז: לטובת זה ניסינו לשכלל ולהסתכל כמה צעדים קדימה.
קובי אלירז: בין היתר, אני אומר גם בזהירות שהיה טוב אם היינו מאשרים גם בחלק מהמקומות תוכניות פלסטיניות בשטח c, במיוחד במקומות שהם ממילא כבר מעובדים או צמודי דופן לשטחי a ו-b.
קובי אלירז: כרגע אנחנו לא מאשרים.
קובי אלירז: ברמה מסוימת, כשהכול אסור – הכול מותר.
קובי אלירז: גם בית המשפט העליון מקניט אותנו על זה ומתקשה לתת לנו גב בהריסה ככל שהעתירה מתקדמת.
קובי אלירז: מתקשה לתת לנו גב בהריסת בב"ח כי הוא גם שואל אותנו כמה תוכניות אישרתם בסביבה או באזור בעת האחרונה וכשהתשובה שלנו לא מספקת, אז גם לא מקבלים מספיק גב מבית המשפט.
קובי אלירז: אנחנו חושבים שצריך לתכלל גם את זה.
קובי אלירז: אנחנו מודעים לעניין.
קובי אלירז: אני חושב שהוצגו פה לוועדה בדיון הסגיר כל מיני כלים, כולל תוכנית מסודרת.
קובי אלירז: אין מה להרחיב, אני מכיר את סך כל החומר ומכיר גם את המצגות.
קובי אלירז: אני רואה פה דוח חדש של תנועת רגבים.
קובי אלירז: כל מערכת הביטחון, המינהל האזרחי, פיקוד מרכז, מתפ"ש מסונכרנים על האירוע הזה.
קובי אלירז: אני יכול להגיד בסיפה של דבריי שכשאנחנו בודקים בסוף את הצורך המבצעי או הצורך האכיפתי למול המשאבים שיש לנו וכוח האדם, אנחנו מגלים שאנחנו בפער לא קטן.
קובי אלירז: זו סוגיה שעולה פה מעת לעת בכל מיני וריאציות, גם בנושא ההסדרה וגם בנושא השירות וגם בנושא האכיפה כפי זה עולה היום.
קובי אלירז: המינהל האזרחי נמצא היום בתת-תקנים לעומת האוכלוסייה שגדלה, גם הישראלית וגם הפלסטינית.
קובי אלירז: בסוף, כשצריך לנהל שטח כזה גדול, פתוח – אני מדבר על 3.5 מיליון דונם – שיש בו גם התיישבות ישראלית מבוססת וגדולה וגם מקבצים או כפרים פלסטיניים, דרך אגב, לא הרבה כפרים פלסטיניים, הם יחסית מיעוט, אבל הרבה מאוד מקבצים שחלקם הגדול לא חוקי, כדי לקחת על זה אחריות, בעיקר בשטח הפתוח, אנחנו צריכים כוח אדם הרבה יותר משמעותי.
קובי אלירז: אם אנחנו משווים את זה אפילו לישראל בה אין הרבה שטחים גליליים, מה שכן יש באיו"ש, אפרופו שטחים עם בעלי-בית, גם בתקנים של הסיירת הירוקה ורמ"י, אנחנו בתת-תקנים.
מרדכי יוגב: קובי, סלח לי, גם לזה צריכות להיות תשובות אסטרטגיות מעבר - - -
קובי אלירז: יש לנו תשובה אסטרטגית.
קובי אלירז: לכך גם עשינו עכשיו החלטת הצעת מחליטים שנותנת מענה.
קובי אלירז: בכל האירוע הזה חושב מאוד שאנחנו נדע גם לתת את המענה הזה בכוח אדם.
קובי אלירז: אנחנו מכירים את האירוע שמוצג כאן, כפי שגם הוצג לכם בישיבה קודם, ופועלים בזה.
קובי אלירז: אני מקווה מאוד שגם נצליח להביא תקנים וגם משאבים וגם טכנולוגיה.
קובי אלירז: זה הוצג פה קודם בישיבה, ולהוביל את זה כך שנוכל לשלוט, למשול, בשטח בצורה הרבה יותר אפקטיבית.
קובי אלירז: אנחנו מודעים ושר הביטחון מודע לזה.
קובי אלירז: הוא מנהל על זה ישיבות מעקב תכופות באמצעות כל הגורמים של מערכת הביטחון.
מרדכי יוגב: את רוצה להוסיף, מלי?
סא"ל מלי מאירי: אחרי - - -
מרדכי יוגב: מישהו מהגורמים הרשמיים שהיו בוועדה הקודמת רוצה להוסיף עוד משהו לפני שנשמע אחרים?
מרדכי יוגב: אני מציע שנתחיל בדוח של רגבים.
מרדכי יוגב: אני אומר פה שחבריי מהנהלת הוועדה יודעים זאת מזמן.
מרדכי יוגב: פעמיים הופיע פה פולי מרדכי לפני שנתיים ושלוש.
מרדכי יוגב: אז יצרתי התנגשות חזיתית מסוימת עם חברת כנסת מסוימת שלא אזכיר את שמה פה ואני אומר לכם ואני אומר גם לחבריי וגם לאנשי מערכת הביטחון, קובי, ששיתוף הפעולה עם גורמים אזרחיים – הדוגמה הכי מובהקת שלי היא שלקח כמה ימים עד שהסכימו לצרף את בתי הספר שדה, בעיקר כפר עציון, למחפשים אחרי הילדים ב"שובו אחים" – ולהבין שבתוך הגורמים האזרחיים יש לפעמים גורמי מעגל שלישי – כמו שאת כביש 6 לב לבייב עשה ולא מדינת ישראל אבל הוא משרת את כולנו – לשתף איתם פעולה.
מרדכי יוגב: מודיעין פיקוד מרכז, לא משנה מה מידת המודיעין שלו וכמה הוא יודע לתת.
מרדכי יוגב: התרשמתי בחצי השנה האחרונה, בשנה האחרונה, שהנושא לא היה – עבדו על בב"ח בב"ח, וההבנה שזה אסטרטגי היא בת שנה בערך, שנה ומשהו.
מרדכי יוגב: ההתרשמות שלי הייתה שאם אנחנו רואים פה, לעומת מצגת אחרת, פתחתי פה דף באקראי, רואים מפת רישום ומיפוי – זה סיפור אחר.
מרדכי יוגב: נתתי לרגבים לדבר לפני פולי.
מרדכי יוגב: לפולי אמרתי מהצד בחיוך שגם בפקודה צבאית הקמ"ן מדבר לפני המפקד.
מרדכי יוגב: הקמ"ן ידבר ואתה אחרי זה כמפקד תגיב.
קובי אלירז: לא הקמ"ן שלו, אבל בסדר.
מרדכי יוגב: לא הקמ"ן שלו, אבל הקמ"ן שנותן נתונים פי כמה יותר ממערכת – תגייסו אותם.
מרדכי יוגב: בקיצור, תגייסו אודם למילואים ותקבלו את זה בתור חומרים של המערכת.
קובי אלירז: יש לנו גם מל"מ.
קובי אלירז: אנחנו מכירים את הנתונים ויש לנו גם ימ"מ לטובת רגבים, אולי נשקול את העניין.
קובי אלירז: לא אמרתי, אבל אני רוצה להוסיף שאנחנו רואים עלייה תלולה בנושא העתירות הפלסטיניות כנגד הריסה, כפי שאמרתי.
קובי אלירז: אנחנו מדברים על מאות עתירות שממומנות על ידי ארגונים בין לאומיים בכסף זר.
קובי אלירז: זו תופעה גדולה.
קובי אלירז: להתמודד עם מאות עתירות ולהיות אפקטיבי בעתירות האלה ואת כל ה-database של כל אחד מהם.
קובי אלירז: לא רק על הצו דיברתי, אני מדבר גם על העתירות.
קובי אלירז: הצו אמור לפתור את העתירה לפני שהיא מגיעה.
קובי אלירז: כרגע יש מאות עתירות שמוגשות בצורה שיטתית כנגד כל הריסת בב"ח פלסטיני.
מרדכי יוגב: גם בזה יכול להיות שצריך משהו מערכתי שאני לא יודע לתרגם אותו אבל בוודאי שגם לזה אפשר לגייס למילואים אנשים.
מרדכי יוגב: רגבים, בזריזות.
מרדכי יוגב: אם לא, ניתן לאחרים לדבר.
מרדכי יוגב: מי שרוצה לדבר שיעביר את שמו ויציין שהוא רוצה לדבר, חוץ מראשי המועצות.
מאיר דויטש: בוקר טוב.
מאיר דויטש: דבר ראשון, אני רוצה להודות לך, אדוני היושב-ראש, על סדרת הדיונים בנושא הזה.
מאיר דויטש: בהחלט זה נושא אסטרטגי מבחינת מדינת ישראל.
מאיר דויטש: ברשותך, אני אציג את מה שהאיחוד האירופאי בעצמו מציג, יצא בקמפיין השבוע על הנושא הזה, על ההשתלטות החקלאית שהוא מבצע בשטחי c.
מאיר דויטש: ברשותך, אני אציג חלק קצר מהסרטון.
מאיר דויטש: הכתוביות הן כתוביות שרגבים תרגמו.
מרדכי יוגב: זה לא חומר חדש שאתה מציג.
מאיר דויטש: לא.
מאיר דויטש: זה ממש השבוע.
מאיר דויטש: חדש לחלוטין.
מאיר דויטש: אנחנו רואים שהאיחוד האירופאי מודה בעצמו שיש פה מטרות מדיניות של קידום פתרון שתי המדינות.
מאיר דויטש: מבחינתם, זה הפתרון שצריך להיות.
מאיר דויטש: הם פועלים בשטח.
מאיר דויטש: פעם, כשהייתי בקורס קצינים, לימדו אותי שכשמדינה מנסה להשיג מטרות מדיניות בשטח של מדינה אחרת, קוראים לזה – השתמשו במושגים כמו מלחמה, כאשר יש ישות מדינית אחת שמקדמת את מטרותיה בשטח שנמצא תחת אחריות מלאה של מדינה אחרת.
מאיר דויטש: מבחינת מודיעין, זו תמונה שצולמה אתמול בשטח שנמצא בין גוש עציון לחברון.
מאיר דויטש: ראיתם "באגר" אחד שפורץ שם דרכים.
מאיר דויטש: למטה זה הרכב של הוועדות החקלאיות, רכב ששייך לרשות הפלסטינית.
מאיר דויטש: פה למעלה רואים עוד שני "באגרים" שיתחילו לבנות את הטראסות.
מאיר דויטש: בהמשך הדרך תראו עוד כמה משאיות של עבודות חקלאיות.
מאיר דויטש: כל העבודות האלה מתבצעות – במפה זה גוש עציון, כרמי צור פה – מדובר על כביש חוצה יהודה.
מאיר דויטש: אלה פריצות דרכים, אלה עבודות חקלאיות.
מאיר דויטש: בריחת מים גדולה מאוד.
מאיר דויטש: זו המשמעות של מה שקורה בשטח.
ישי חמו: אני רכז יו"ש בתנועת רגבים.
ישי חמו: הדוח נמצא מולכם.
ישי חמו: נעשה סיכום קצר מאוד של המסקנות שלו ונתונים מרכזיים.
ישי חמו: קודם כל, זה המיפוי של כלל העבודות שהצלחנו למפות.
ישי חמו: חילקנו אותן לפריצות דרכים, שיקום מעיינות והקמת בריכות מים, עיבוד קרקעות והקמת טראסות.
ישי חמו: אפשר לראות פה בצורה ברורה את הנקודות המרכזיות שבהן מתמקדות העבודות האלה.
ישי חמו: תוכלו לעיין בזה בניחותא אחר כך בדוחות שנמצאים אצלכם.
ישי חמו: זה סיכום מספרי בדונמים.
ישי חמו: גם הוא מופיע כמובן בדוח.
ישי חמו: משנת 2013 עד שנת 2017 כל הנתונים נלקחים מתוך הדוחות השנתיים של UAWC – איגוד הוועדות החקלאיות.
ישי חמו: אפשר ממש לראות את החלוקה לקטגוריות: טיהור ושיקום קרקע, הכשרות דרכים חקלאיות לפי קילומטרים וכולי.
מרדכי יוגב: תחזור על המשפט שאמרת לגבי השנים מ-2013 עד 2017.
ישי חמו: הסיכום הזה נלקח מתוך הדיווחים של UAWC– איגוד הוועדות החקלאיות.
מרדכי יוגב: אני רואה את זה כבר בשקף.
ישי חמו: זה מחולק.
ישי חמו: עשינו פה חלוקה לפי שנים וקטגוריות.
מאיר דויטש: המלצות.
מאיר דויטש: הכלים שקיימים כיום, קובי דיבר על זה, לא מספיקים כדי להתמודד עם מהלך אסטרטגי של ישות מדינית זרה, גם של האיחוד האירופאי יחד עם הרשות הפלסטינית.
מאיר דויטש: המדינה, בראש ובראשונה ממשלת ישראל, צריכה לקבל החלטה שהנושא הזה עומד בראש סדר העדיפויות לגורמי האכיפה בשטח הזה.
מאיר דויטש: אני שמח מאוד לשמוע שנציג שר הביטחון הודיע שיש הצעת מחליטים מוכנה.
מאיר דויטש: לא ראיתי אותה, אז אני לא יכול לתת את דעתי עליה, אבל בהחלט זה הצעד הראשון.
מאיר דויטש: ממשלת ישראל צריכה לקבל החלטה שיש פה מהלך שהגורמים בשטח חייבים לעצור.
מאיר דויטש: פועל יוצא מזה הוא שינוי סדרי עדיפויות האכיפה.
מאיר דויטש: כיום, לפי סדרי העדיפויות שקיבלנו מהמינהל האזרחי, הנושא של השתלטות חקלאית נמצא בתחתית סדר העדיפויות ולכן גם פעילות האכיפה בנושא היא בהתאם.
מאיר דויטש: צריך להעלות את זה לראש סדיר העדיפויות על כל המשתמע מכך.
מאיר דויטש: יש פה, כמו שאמרנו, התערבות מדינית זרה.
מאיר דויטש: אין שום סיבה שגורמי הביטחון הטובים ביותר, כולל השב"כ והמוסד, לא יהיו פעילים בלהבין איפה ההשתלטות הזאת מתבצעת ולהפעיל בהתאם את גורמי האכיפה כדי לעצור ולמנוע.
מאיר דויטש: לא צריך את רכזי השטח של רגבים.
מאיר דויטש: בשעה זו פועלים שישה באגרים באזור שנמצא צמוד לכביש חוצה יהודה.
מאיר דויטש: גורמי המודיעין יכולים בנקל – לא צריך לפרט – לדעת איפה זה קורה.
מאיר דויטש: שמירת קרקעות, קובי נגע גם בזה.
מאיר דויטש: להקים יחידה לשמירה על שטחים פתוחים בשטחי c כדוגמת הסיירת הירוקה.
מאיר דויטש: יש פה נושא של התמחות.
מאיר דויטש: ממשלת ישראל הבינה כבר לפני כ-20 שנה בהקמת הסיירת הירוקה שיש התמחות בהבנת מי הבעלים של הקרקע, להבין מיהם הגורמים השונים שפועלים בשטח ושזה שונה מאכיפת חוקי תכנון ובנייה.
מאיר דויטש: לכן נכון להקים יחידה כדוגמת הסיירת הירוקה לשמירה על שטחים פתוחים.
מאיר דויטש: פעילות משפטית – הגבלת הפעילות של הוועדות החקלאיות, ישות מדינית זרה שפועלת בשטח c.
מאיר דויטש: סיום תהליך הסקר בשטחי c – כמובן שיש פה חלטה מדינית שצריכה להתקבל כדי שתהליך הסקר יסתיים.
מאיר דויטש: כמובן שזה גם משפיע על הסד"כ של אנשים שעוסקים בתחום הזה של קידום תהליך הסקר.
מאיר דויטש: רוב ההשתלטות החקלאית מתבצעת על אדמות סקר במטרה לקבוע עובדות בשטח ולייתר את תהליך הסקר.
מאיר דויטש: פעילות מדינית – משרד החוץ לא נמצא פה, אבל יש פה עבירה על הדין הבין-לאומי.
מאיר דויטש: ההתערבות הגסה של האיחוד האירופי נוגדת גם את אמנת האיחוד האירופי, גם את הסכמי אוסלו – הם צד שלישי להסכמי אוסלו.
מאיר דויטש: יש פה מהלך לא חוקי מבחינת הדין הבין-לאומי ומדינת ישראל שותקת.
מאיר דויטש: מדינת ישראל לא עושה דבר במישור הדיפלומטי הבין-לאומי.
מאיר דויטש: שמעתי שהרשות הפלסטינית פנתה לבית הדין הבין-לאומי בהאג, אני חושב שזה נכון שגם ממשלת ישראל תשקול נקיטה במהלך משפטי נגד האיחוד האירופי שמבצע מהלכים לא חוקיים בשטחי c.
מאיר דויטש: כמובן, לאחר שמנענו את הפעילות הלא חוקית הזאת ועצרנו אותה, צריך כמובן לשקם את השטח, את כל הפגיעה האנושה בשטחים הפתוחים בשטחי c.
מרדכי יוגב: עכשיו ראשי המועצות.
מרדכי יוגב: אבי, אתה רוצה להוסיף?
אבי רואה: יש פה תמונה ברורה של תהליך שקורה וחבל שהמדיניות איננה ברורה.
אבי רואה: איפה שיש ואקום – אין ואקום.
אבי רואה: כלומר, אנחנו ברשות, בדברים שנעשים בתוך המרחב המוניציפלי שלנו, אין לנו סמכות לבצע שום דבר חוץ מלהעביר מידע על פעולות כאלה ואחרות.
אבי רואה: אני חושב שצריכה לצאת אמירה ברורה.
אבי רואה: גם מה שאמר עוזר שר הביטחון, שאם ישנן אוכלוסיות ערביות פלסטיניות שצריך להסדיר להן מקום אחר, אז כדאי לעשות את זה בצורה מסודרת ולא בצורה שכל אחד משתלט איפה שהוא יכול.
אבי רואה: זה יהיה טוב לכולם גם מבחינת האכיפה, גם מבחינת האפשרות אחר כך לבקר את מה שנעשה.
אבי רואה: זה שמאפשרים פעולה עם כוח אדם מאוד מצומצם ומוגבל, עם קביעת סדרי עדיפויות כאלה ואחרים, עם קביעת מכסות של בב"חים שאפשר להוציא או כדאי להוציא במהלך תקופה מסוימת להתפשטות הערבית – הדברים האלה באים לידי ביטוי בכל מה שקורה וחבל שכך.
אבי רואה: בסוף המחיר שהממשלה, המדינה, תצטרך לשלם יהיה הרבה יותר גבוה.
אבי רואה: אני עושה השוואה בין האכיפה עלינו, ההקפדה עלינו לבין האכיפה הזו.
אבי רואה: על פי התחושה שלי יש יותר אכיפה על דברים שאנחנו עושים או מזיזים גם בתחום המושב שלנו מאשר על דברים הרבה יותר חמורים שנעשים בשטחי סקר ובאדמות מדינה וכן הלאה.
אבי רואה: כדאי לקבוע בעניין הזה סדרי עדיפויות, זה יהיה לטובת כולם, לדעתי.
מרדכי יוגב: ראש מועצת הר חברון, יוחאי דמרי.
יוחאי דמרי: תודה.
יוחאי דמרי: לפני שאני מעלה פה מצגת אני רוצה לומר שני דברים.
יוחאי דמרי: אחד, מאוד עצוב ומאוד חמור, הדוח של רגבים מבחינתי הוא דוח מזעזע.
יוחאי דמרי: אנחנו יכולים להמשיך לשבת בשקט ובעוד חמש שנים לא צריך בכלל לנהל שום משא ומתן.
יוחאי דמרי: המשא ומתן הוכרע: שטחי c יעברו להיות חלק מתוך שטחי aאו b.
יוחאי דמרי: רק פשוט לשבת ולהמשיך להתנהל באופן הזה.
יוחאי דמרי: הנקודה השנייה, צריך לדעת שמול מלחמה צריך להתנהל כמו במלחמה ולהשיב מלחמה שערה.
יוחאי דמרי: לא יכול להיות שמנגד יש שר לענייני התנחלויות ויש מיליוני דולרים שמושקעים במלחמה הזאת ואנחנו יושבים בקושי עם מלחמת מגננה של פקח פה, פקח שם, שמחלק דוחות.
יוחאי דמרי: השורה התחתונה צריכה להיות, מעבר להמלצות שאמרו רגבים, שמבחינתי אני חותם על כולן.
יוחאי דמרי: ההמלצה העיקרית שצריכה להיות היא להגדיר לאחד מהשרים במדינת ישראל שזו המשימה שלו, שר לענייני התנחלויות, שר לענייני שמירה על שטחי c.
יוחאי דמרי: לא במסגרת שלעיסוקים נוספים כאלה ואחרים אלא להקצות לזה משאבים ולנהל בעניין הזה מלחמה שערה עם כל המשמעות של העניין, אחרת המשאב הכי חשוב, אנחנו מאבדים אותו.
יוחאי דמרי: אנחנו כורתים את הענף שעליו אנחנו יושבים.
יוחאי דמרי: זה לא מסובך לגמור את העניין הזה, זה לא מסובך לעצור.
יוחאי דמרי: מדובר פה על שטחי c, אדמות מדינה, אדמות סקר.
יוחאי דמרי: הכול פה פשוט.
יוחאי דמרי: זה מרתיח אותי משום שמשפחת דויטש, מרדכי דויטש, נשלו אותו מאדמתו שחרש, זרע, שתל.
יוחאי דמרי: משפחה עם 10 ילדים, בגלל מה?
יוחאי דמרי: מכיוון שלא הוגדר השטח שעליו הוא נמצא.
יוחאי דמרי: כל השנים הוא היה שם.
יוחאי דמרי: עד היום הוא לא קיבל שום שטח ממול.
יוחאי דמרי: והנה, באדמות חקלאיות פלסטיניות, הכול אפשר לעשות.
יוחאי דמרי: למה?
יוחאי דמרי: אני רוצה בקצרה להציג מצגת.
יוחאי דמרי: אנחנו הולכים לראות פה נקודה אחת על שטח מאוד מצומצם:
יוחאי דמרי: חירבת קוואוויס שנמצאת בדרום הר חברון, במזרח הר חברון.
יוחאי דמרי: את החשיבות האסטרטגית אתם יכולים לראות, אני מדבר איתכם על מרחקים של בין 15 ל-30 קילומטר ליישובים מרכזיים.
יוחאי דמרי: מדובר פה על שטח שכל כולו מופר לחלוטין כיום.
יוחאי דמרי: שטח שרק לפני מספר שנים היה חלק ממדבר יהודה והיום הוא מייצר רצף בין הרשות הפלסטינית לפזורה הבדואית.
יוחאי דמרי: אפשר לראות פה רשימה חלקית של בב"חים.
יוחאי דמרי: אני מראה השוואה בין 2016 ל-2018.
יוחאי דמרי: הנקודות האדומות משמאל, אפשר לראות שמדובר בעצם שתוך שנתיים הוקמו למעלה מ-60 יחידות כאלה ואין פוצה פה ומצפצף.
שמואל לטקו: גם ב-2016 הייתה בנייה שם.
יוחאי דמרי: מ-2016 עד 2018.
שמואל לטקו: אני אומר שבשנת 2016 המבנים קיימים, אם אני רואה טוב.
יוחאי דמרי: תסתכל על הנקודות האדומות בצד שמאל.
שמואל לטקו: זאת התוספת.
יוחאי דמרי: כל מה שאנחנו רואים פה משמאל, זאת התוספת.
יוחאי דמרי: המבנים קיימים, אבל מה שיש באדום הוא התוספת.
יוחאי דמרי: ההשתלטות הזאת, כמו שאתם רואים, כוללת הדרכים וכוללת כל מה שאנחנו רואים פה.
יוחאי דמרי: חברי'ה, אנחנו מאבדים את הארץ שלנו, מאבדים את המדינה שלנו ואנחנו מאבדים את מדבר יהודה.
יוחאי דמרי: פה אפשר לראות את הכביש שחוצה, אתם רואים את הדרך הלבנה, זה מגיע מיאטה עד ערד.
יוחאי דמרי: דרך לבנה אחת מיאטה עד ערד.
יוחאי דמרי: אפשר לשתות כוס קפה, אפשר לחזור, אפשר לעשות הכול.
יוחאי דמרי: זאת התמונה.
יוחאי דמרי: תמונה עצובה.
יוחאי דמרי: חשוב לעשות את הדברים עכשיו, לא מחר בבוקר.
יוחאי דמרי: תודה רבה.
מרדכי יוגב: גורמים נוספים שרוצים להתייחס התייחסות קצרה של דקה?
<< אורח >> ערן בן ארי: אני רוצה להתייחס, אדוני היושב-ראש, לדברים שאמרת בתחילת הישיבה.
<< אורח >> ערן בן ארי: אני חושב שזו הנקודה העיקרית שצריך לתת עליה את הדעת.
<< אורח >> ערן בן ארי: כשאמרת שנציגי המערכת אומרים שמה שחשוב כרגע זה לשמור על יציבות, המשמעות של זה היא להמשיך לתת למגמות שאנחנו רואים להמשיך.
<< אורח >> ערן בן ארי: אי אפשר להמשיך לדבר במושגים של יציבות ולאבד את הקרקע במהירות הזאת.
<< אורח >> ערן בן ארי: זה גרוע גם למי שמבקשים להגיע להסכם וגם למי שלא מבקשים להגיע להסכם.
<< אורח >> ערן בן ארי: הדרך הזאת, אם היא נמשכת כמו שהיא נמשכת, אנחנו מאבדים את שטחי c.
<< אורח >> ערן בן ארי: צריך להחליט, גם אם זה עולה בפגיעה מסוימת ביציבות וגם אם זה עולה במחיר של העלאת המתיחות מול הרשות הפלסטינית.
<< אורח >> ערן בן ארי: צריך לייצר פה עבודה אסטרטגית מהירה כדי לשנות את המגמה שהיא מגמה אוד מסוכנת.
<< אורח >> ערן בן ארי: באופן קונקרטי, שני דברים מעבר למה שנאמר פה, כדי לא להוסיף.
<< אורח >> ערן בן ארי: צריך לקדם את התכנון לאותם מקבצים שאנחנו חושבים שלא יכולים המשיך להישאר איפה שהם נמצאים כרגע.
<< אורח >> ערן בן ארי: בשביל זה צריך להגדיר מיהם בדיוק תושבי שטח c שלהם אנחנו רוצים למצוא פתרון.
<< אורח >> ערן בן ארי: אנחנו לא רוצים למצוא פתרון בשטחי c, לא באדמות מדינה ולא מחוץ לאדמות מדינה, לתושבי שטחי aו-b.
<< אורח >> ערן בן ארי: אבל צריך למצוא לתושבי שטח c ולקדם תכנון בטווח זמן מהיר כדי שניתן יהיה לקדם מימוש של צווי הריסה ולשכנע את בית המשפט או כל רשות אחרת וגם מבחינה מדינית שאנחנו מתכוונים גם לתת פתרונות כמו במקרה הבוחן של חאן אל אחמר:
<< אורח >> ערן בן ארי: אם לא היו מציבים פתרון בתוכנית ג'יהלין מערבית, לא היה אפשר לממש את ההריסה שבית משפט אישר אותה.
<< אורח >> ערן בן ארי: בעניין טיפול בעתירות – להבנתנו, אפשר לייצר טיפול הרבה יותר יעיל במאות העתירות שמציפות את בתי המשפט, אם זה בג"ץ ואם זה בית משפט לעניינים מינהליים שעכשיו מעבירים אליו את הסמכות, תוך שימוש בעילות סף ותוך מתן מענה לעתירות.
<< אורח >> ערן בן ארי: עתירות פשוט לא מקבלות מענה היום.
<< אורח >> ערן בן ארי: בכך לעזור לכוחות בשטח גם לממש את הצווים שהם מוציאים.
<< אורח >> ערן בן ארי: צריך לתת את הדעת איך לייעל את האבק המשפטי.
מרדכי יוגב: מי מהנציגים השונים רוצה לדבר?
מרדכי יוגב: כן, מרקו.
מרקו בן שבת: אני רוצה להגיב כאן באופן כללי, גם לדבריו של יוחאי וגם של אבי וגם לרגבים.
מרקו בן שבת: אחד, אפשר לצייר פה תמיד תמונה שהכול פה באובדן שליטה מוחלט, אין ואין דיין.
מרקו בן שבת: אז תלוי באילו משקפיים, באילו זהויות שמים על הראש.
מרקו בן שבת: אני לא מסכים עם ההצגה של הדברים פה.
מרקו בן שבת: אני מסכים שיש בעיה, אני מסכים שיש בעיות שצריך לטפל בהן יותר ביעילות.
מרקו בן שבת: אני לא מסכים לתמונה שהוצגה פה.
מרקו בן שבת: העובדות בשטח גם מוכיחות אחרת.
מרקו בן שבת: דבר שני, צריך לזכור – אני אתן שתי דוגמאות לפני שאתייחס לנתונים של רגבים.
מרקו בן שבת: יחידת הפיקוח ביצעה מתחילת השנה ועד היום 445 תפיסות כלים בכלל יהודה ושומרון.
מרקו בן שבת: זה יכול להיות "באגר", זו יכול להיות מיכלית, זו יכולה להיות מכונת קידוח.
מרקו בן שבת: 216, כמעט 50%, רק בגזרת חברון.
מרקו בן שבת: זאת אומרת, כל יהודה ושומרון מג'נין, טול כרם, שכם בואכה הבקעה ובית לחם, 50% מהתפיסות שבוצעו במהלך 2018, בוצעו בגזרת חברון – זה פחות או יותר מקריית ארבע ודרומה.
מרקו בן שבת: יחידת הפיקוח ביצעה מתחילת השנה 75 תפיסות של יבילים - - -
מרדכי יוגב: רגע.
מרדכי יוגב: בתפיסות הללו של הכלים, צו החילוט חל עליהם?
מרקו בן שבת: לא, לא.
מרדכי יוגב: אז אתה תופס ומשחרר והם חוזרים לשטח.
מרקו בן שבת: יש כאלה שאני משחרר אחרי יומיים ויש כאלה שאני משחרר אחרי שבוע.
מרקו בן שבת: תלוי אם הם עומדים - - -
סא"ל מלי מאירי: יש נוהל מסודר.
סא"ל מלי מאירי: הם צריכים לשלם את ההוצאות.
מרדכי יוגב: ה"באגרים" של הקבלן מסעיר ממשיכים לעבוד בנחל ממשיכים לעבוד בנחל דרגות.
מרקו בן שבת: אמרת את זה בפעם האחרונה.
מרקו בן שבת: צריך לזכור שמדובר – אני לא מזלזל במה שהולך בנחל דרגות, אבל מתוך 150 מוקדי חציבה שהיו שם לפני שלוש שנים, להערכתי נותרו בקושי 10% אולי 15% פעילים ואנחנו עם יד עליהם.
מרקו בן שבת: צריך לזכור שללכת לעשות היום מבצע בשמורה בנחל דרגה או בנחל ערוגות, זה משהו כמו פלוגה עם שלושה-ארבעה-חמישה אנשים שלי, כל היום בשטח.
מרקו בן שבת: זה שמונה-תשע-עשר שעות.
מרקו בן שבת: אני לא מזלזל בזה, אבל צריך לזכור שנעשית פה פעולה.
מרקו בן שבת: וההרתעה קיימת - - -
מרדכי יוגב: אבל אם ה"באגרים" האלה יישרו בבית אל ולא יחזרו לקבלן בסעיר כעבור יומיים, אז נגמר האירוע.
מרקו בן שבת: אם תהיה חקיקה כזאת, נפעל.
מרדכי יוגב: "באגר" עולה שני מיליון.
מרקו בן שבת: עדיין לא מדובר פה באיזושהי פעולה משפטית אלא פעולה שהתכלית המשפטית שלה היא מניעתית.
מרדכי יוגב: אז זו לא מערכה.
מרדכי יוגב: זה מה שאנחנו מנסים להסביר.
מרדכי יוגב: זו אכיפה.
מרקו בן שבת: אנחנו מתייחסים לסוגיה הזאת כמערכה במלוא מובן - - -
מרדכי יוגב: אבל בכלים של אכיפה, כפי שנאמר פה.
מרדכי יוגב: אמר ראש מועצת הר חברון.
מרקו בן שבת: אבל נתנו דוגמאות של הצו בדבר שינוע יבילים שהוכיח את עצמו ב- .E1במרחב מעלה אדומים, מפברואר 2016 עד היום – יושבים פה האנשים הנכבדים – בואו תצביעו על כמה קרווילות שהוקמו ולא טופלו.
מרקו בן שבת: עד 2016 הוקמו מאות קרווילות.
מרקו בן שבת: מ-2016 אין כמעט קרווילה במרחב מעלה אדומים - - -
מאיר דויטש: ברשותך, זה נכון, אבל בתור מערכת הביטחון צריך להיערך למלחמה של מחר.
מאיר דויטש: להיום, לא לאתמול.
מאיר דויטש: נכון, הקרב של אתמול נגמר.
מרקו בן שבת: אני לא מקבל את כל מה שאתם אומרים.
מרקו בן שבת: לא יכול להיות, למשל, שאתה מציג פה תאי שטח שאת חלקם אני מכיר, שהם אדמות פרטיות וככל שמקימים שם טראסות חקלאיות, לי אין שום בעיה שפלסטיני יגדר את השטח שלו.
מרקו בן שבת: אין עם זה שום בעיה.
מאיר דויטש: ובאדמת סקר?
מרקו בן שבת: הבעיה היא שהקשב שלכם הולך למקומות האלה ולטעמי הוא לא צריך להיות שם.
מרקו בן שבת: המערכה נמצאת במקומות האסטרטגיים, בשטחים הפתוחים שהם אדמות מדינה ולא להביא דוגמאות פה על אדמות פרטיות של פלסטינים שהם מפתחים אותן.
מאיר דויטש: דווקא העבודות האלה - - -
מרקו בן שבת: לא כולן, לא כולן - - -
מרדכי יוגב: לא לנהל פה כרגע דיון.
מרקו בן שבת: חלק מהדברים גם הוצגו פה בדיון הקודם ולפניו - - -
מאיר דויטש: זה לא הוצג כי זה עכשיו קורה - - -
מרדכי יוגב: מאיר, תן לו להגיב ולהתייחס.
מרקו בן שבת: בסוף צריך להיות פה גם טיפה הגונים.
מרקו בן שבת: יש פה אוכלוסייה שהיא לא תלושה מהמקום שלה.
מרקו בן שבת: יש פה מיליון אולי שני מיליון דונם שהם רשומים על שם פלסטינים ובבעלותם.
מרקו בן שבת: אין לי שום זכות, אלא אם כן יש שם בנייה בלתי חוקית ואז אני מטפל בה.
מרקו בן שבת: אבל כשפלסטיני לוקח שטח שהיה זרוע ועכשיו הוא נוטע כרם – מה לעשות, אין שום מניעה משפטית למנוע ממנו.
מאיר דויטש: אף אחד לא דורש את זה.
מאיר דויטש: אדוני היושב-ראש, מדובר פה על - - -
מרדכי יוגב: אתה מדבר על אדמות סקר.
מרדכי יוגב: אני יודע.
מרקו בן שבת: אני לא מדבר על אדמות סקר, סליחה.
מרקו בן שבת: על אדמות סקר אין ויכוח.
מאיר דויטש: זה לא קשור לאכיפה.
מאיר דויטש: זה קשור לרישום הקרקעות.
מאיר דויטש: תהליך הסקר צריך להתקדם, תהליך רישום הקרקעות צריך להתקדם כדי שתוכל לבוא ולהגיד: הנה, זו אדמה פרטית וזו אדמת מדינה.
סא"ל מלי מאירי: מאוד נשמח לקדם את תהליכי - - -
מאיר דויטש: יופי, אז בואו נקדם את זה ביחד.
מאיר דויטש: אני מקווה שהצעת המחליטים גם תדבר על קידום - - -
סא"ל מלי מאירי: בדיוק, היא מדברת על זה - - -
מרקו בן שבת: הנקודה האחרונה היא פלישה לאדמות מדינה ולא עיבוד חקלאי של אדמות פרטיות.
מרקו בן שבת: היום המערכה האמיתית שלנו, לטעמי אתם לא מכירים את רוב הפעולות שמתבצעות בשטח, למרות הדוח הנכבד שמבחינתי אני לוקח אותו ולומד ממנו מה שצריך ללמוד.
מרקו בן שבת: אבל המון פעולות אתם לא מכירים.
מרקו בן שבת: יש פריצות דרכים שאני אומר בוודאות שאתם לא מכירים.