GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קריאה: לא מדובר על קליטה סלולרית אחרת שקיימת.
שלמה ועקנין: זה קשור למה שדיברתי בנושא המירסים.
מרדכי יוגב: דודו, אני מבקש שמול ראש מועצת קרית ספר תיראו את עומק הבעיה, ותראו אם זה דבר בעל פתרון או אם הוא נכנס בתוך המכלול.
מרדכי יוגב: עוד דבר אחד שאני מבקש לשאול, ופה אני פונה דווקא אליכם, אורי.
מרדכי יוגב: אני מעביר לכם את המייל.
אורי מנדס: בשמחה רבה.
אורי מנדס: הרשת של מירס הולכת וגוועת.
אורי מנדס: זו תמונת המצב.
מרדכי יוגב: לא, לא.
מרדכי יוגב: זה לא מירס.
קריאות: זה מירס.
שלמה ועקנין: במקרה שלו זה בעקבות הורדת תורן מירס מצומת שילת.
אורי מנדס: היא רשת שהולכת וגוועת לאור הפרויקטים החדשים.
מרדכי יוגב: אבל השאלה היא אם בחדשים יינתן פתרון.
אלכס שליו: בסוף פברואר היא אמורה להתפרק לגמרי בכל הארץ, אלא אם יהיה שינוי.
מרדכי יוגב: כיסוי של קרית ספר זה משהו שלכם, PHI?
אלכס שליו: יש לנו כיסוי סלולרי - - -
דודו כהן: אלכס, אמרנו שאנחנו בוחנים את זה שתהיה הארכה, זה נבחן במשרד.
דודו כהן: זה הכול.
אלכס שליו: תבחנו.
אלכס שליו: אני בעד.
מרדכי יוגב: עוד דבר אחד לפני אחרון, ואני אומר פה לך, אורי, משום שחטמ"ר בנימין בעצם עושה היום את עוטף ירושלים – קיבלנו פניות גם מגזרת העוטף וביקשו ממני לתכלל אותן כי אנחנו גם פה בוועדה מיוחדת שהקים יושב-ראש הוועדה אבי דיכטר יחד איתי ויחד עם עמר בר-לב ועם יואב קיש מוועדת הפנים.
מרדכי יוגב: בוועדה המשולבת הזאת – בעבר ניסינו גם ולא עבד, עכשיו עובד – אנחנו מטפלים בבעיות תפר.
מרדכי יוגב: קיבלנו הרשאה גם משפטית לטפל בתפר.
מרדכי יוגב: אז טיפלנו בתפר בדרום בחדירה לבעיות הביטחון.
מרדכי יוגב: היית אתנו בישיבה שם בדרום עם דיכטר.
מרדכי יוגב: טיפלנו בבעיות הגדר בשרון, וטיפלנו בבעיות תפר בירושלים.
מרדכי יוגב: גם עשינו סיור לאיזור - - - ועוד מקומות, עם יושב-ראש הוועדה, קלנדיה ואחרות.
מרדכי יוגב: אני אומר לעוזר שר הביטחון, במקומות הללו של תפר ירושלים, במקום שאולי עוזר לצה"ל ולחטמ"ר בנימין ולכל העוטף, לעבודה המשולבת הזאת שמשתלבת גם ביטחונית, ואני לא יודע כי עוד אין לי את המפה ואת האקסלים, אותן בעיות שנוגעות גם לשכונות מזרח ירושלים, פסגת זאב, נווה יעקב, שכונות אחרות, אינני יודע מה קורה בגילה, הפניות היו מכיוון פסגת זאב, נווה יעקב, וגם מהבנה שלא בכל המקומות בתפר, גם לא בכוחות הצבא, יש בכל מקום.
מרדכי יוגב: זה כנראה חופף, הצד האזרחי עם הצד הצבאי.
מרדכי יוגב: שורה תחתונה, האם ניתן להסתכל, גם במקום שבו זה משרת את הצד הצבאי של חטמ"ר בנימין בעוטף, וממילא זה ייתן גם את המענה לפיקוד המרכז וכל מרחבו ונווה יעקב, פסגת זאב.
מרדכי יוגב: משם קיבלנו, גם מהצד הצבאי וגם מהצד האזרחי, אין לי פה את המייל בכתב, וטוב שנזכרתי כי רשמתי את זה, עם הקטע הזה של עוטף ירושלים, במקום שבו משרת הביטחון יכול באותה מידה לייצר גם את המנגנון של השירות לאותן בעיות שנמצאות גם באותם מקומות אזרחית, אז זה רווח של כל הצדדים.
מרדכי יוגב: עוטף ירושלים.
מרדכי יוגב: דבר אחרון.
מרדכי יוגב: כל העניין תוכלל על ידי מערכת הביטחון, בסופו של דבר.
מרדכי יוגב: אני מבין את הפנייה פה, הביעה אותה הכי חריף, ענת, אבל אנחנו הבנו אותה גם בישיבה סגורה לפני שלושה-ארבעה חודשים, השילוביות של חברות פלאפון וסלקום על התרנים של הפרויקט החדש של סקייפול, שיש לה עלויות, יש לה משמעויות טכניות ואחרות, כפי שהובע פה, וכל תורן ותורן.
מרדכי יוגב: אז אם אני אמרתי 20,000 שקל, וזה עלה עד 200, 300 ו-400 אלף שקל.
מרדכי יוגב: המשמעויות של העלאה של עוד גובה והרשאה של פקמ"ז ושב"כ או אחרים, מטכני ועד מהותי, חייבים בעבודות המטה, דודו, לראות גם פה בסדר עדיפויות.
מרדכי יוגב: ואני חושב שהאינפוט של הוועדה, אתם גם תכניסו את סדר העדיפויות.
מרדכי יוגב: כפי שידענו להגיד סדר עדיפויות נגוהות צפון השומרון, כי היו פיגועים והיה יותר צורך, גם לצבא, היה יותר צורך בתקשורת במקום שאין תקשורת.
מרדכי יוגב: ואמרנו, עדיפות דביר, עדיפות צפון שומרון, חרמש, מבוא דותן, על אף שזה בכמויות האזרחים, לא בהכרח הנקודה הכי – אבל נגוהות נשים בתוך שטח A.
מרדכי יוגב: אז כך תעדפנו.
מרדכי יוגב: יש פה גם מקום לתעדוף ולעבודה, כי בסוף זה אל הכול או לא כלום.
מרדכי יוגב: אלא להגדיר, פה אנחנו רוצים את סלקום ופלאפון בשנת 2019, ופה אנחנו רוצים את סלקום ופלאפון ברבעון הראשון, ברבעון השני, ברבעון השלישי, הרביעי, ומה ב-2020.
מרדכי יוגב: יש פה מקום לסדר עדיפויות, ואני מזכיר שהיה פה כסף שאני לא יודע אם הוא יכול להינתן בדרך הזאת או לא.
מרדכי יוגב: אבל יש מקום לחשוב ולראות.
מרדכי יוגב: אני מבין שמשרד התקשורת פה.
מרדכי יוגב: סליחה, לא שמענו אותך.
מרדכי יוגב: אז תגידי את, בבקשה.
מרדכי יוגב: כי הרגולציה הזאת, אמר לי מנכ"ל משרד התקשורת החדש, נתי כהן, חונה בשדה שלי ושל קמ"ט תקשורת.
מרדכי יוגב: כך הוא אמר לי אצלו בלשכה.
ענבל מעין: נכון.
ענבל מעין: אז כמו שהצבא פה אמר, שהכיסוי הוא לצורך ביטחוני, הוא לא שהאזרחים ידברו סתם להנאתם בדרך, ולכן משרד הביטחון לקחת את האחריות.
ענבל מעין: זה מה שסוכם בין המנכ"לים.
ענבל מעין: לגבי מה שסוכם עם שאר החברות אין לי התייחסות.
ענבל מעין: כרגע סוכם על השלב הראשון עם פרטנר.
מרדכי יוגב: את היית אתנו בישיבה אצל נתי כהן לפני כחודשיים?
ענבל מעין: אני חושבת שכן.
ענבל מעין: זה היה לפני הישיבה אצל המנכ"ל, לפני הסיכום על המתווה החדש.
מרדכי יוגב: יכול להיות.
מרדכי יוגב: אבל מנכ"ל משרד התקשורת אמר שאת הדבר המורכב הזה של שילוב החברות פלאפון וסלקום, זו רגולציה שלו והיא בשדה שלו.
מרדכי יוגב: כך הוא אמר.
מרדכי יוגב: אני מקבל את הדבר, אבל אני אומר, שירה, שיש פה לבוא גם איתכם בדברים.
מרדכי יוגב: בעבר תוקצב כסף בדרך כזו או אחרת, עשר אוצר, עשר ביטחון, עשר תקשורת.
מרדכי יוגב: צריך קודם כל לראות במה מדובר, לראות עניינית במה מדובר.
מרדכי יוגב: אי אפשר לדעת כרגע במה מדובר.
מרדכי יוגב: יכול להיות שיש מקום שזה ללא עלות או עם עלות קטנה, ויש מקום שזה עם עלות של 400,000 שקל כפי שנאמר פה.
מרדכי יוגב: ואני אומר גם מבחינת
מרדכי יוגב: כם, דודו, לעשות סדר עדיפויות.
קובי אלירז: מוטי, אתה צריך להגיד דברים יותר נחרצים - - -
מרדכי יוגב: רגע, עוד דבר אחד.
מרדכי יוגב: יש פה גם עניין של לוח זמנים, כי כל זמן שיידחה ויידחה - - -
קובי אלירז: אני רוצה להזכיר פה את זה שמערכת הביטחון, על אף כל הדילמות בהתחלה, צורך ביטחוני, צורך חיוני, בלה בלה בלה, לקחה אחריות ואמרה, אני במסגרת השדרוג לוקחת את האירוע הזה ומוכנה לשים על התרנים שלי תרנים אזרחיים.
קובי אלירז: גם האוצר וגם התקשורת, שיבינו ויפנימו, וגם אתה - - -
קובי אלירז: חשוב לי להגיד את זה.
מרדכי יוגב: אני חייב לסגור, אני חייב לסגור את הישיבה.
קובי אלירז: לא, אבל אתה חייב - - -
מרדכי יוגב: לכן אני אומר, אנחנו רואים בזה אחריות של מנכ"ל תקשורת, בשילוב של האוצר עם - - -
דודו כהן: אבל הוא ביקש ממני להגיד.
מרדכי יוגב: תגובה אחרונה.
דודו כהן: בשיחה הבוקר עם מנכ"ל משרד התקשורת הוא ביקש ממני להבהיר כמו בפעם הקודמת, לא יהיה כסף של משרד התקשורת כי פשוט אין - - -
מרדכי יוגב: זאת הבעיה המרכזית שלנו, - -
דודו כהן: אין למשרד התקשורת כסף.
מרדכי יוגב: - - איתה אנחנו פותחים את הישיבה הבאה.
מרדכי יוגב: הישיבה הזאת נעולה.
מרדכי יוגב: ואיתה אנחנו גם נמשיך לאורך הדרך עד לישיבה הבאה.
אבי דיכטר: אנחנו ממשיכים את הדיון הקודם אם אפשר לומר – נתנו קצת שיעורי בית בפעם הקודמת לאור המחלוקות שהיו.
אבי דיכטר: בעצם המל"ל – איפה המל"ל?
אבי דיכטר: אנחנו מחכים לשמוע מאיתן יצחק איפה התקדמתם, איפה נשארתם במקום או חלילה איפה נסוגתם, כי התחלנו פעם קודמת קצת לקרוא אבל עצרנו עקב מחלוקות עקרוניות.
אבי דיכטר: אז בבקשה תאיר את עינינו.
אבי דיכטר: הדיון הוא פתוח.
איתן יצחק: בוקר טוב.
איתן יצחק: אני מאגף ללוחמה בטרור ביטחון פנים ועורף במל"ל.
איתן יצחק: בישיבה שהתקיימה ב-4.6 הוטל על המל"ל להסדיר את הנושא של הגדרה של בריכות הנמלים וכל מה שכרוך בעניין הזה.
איתן יצחק: ב-20.6, כשבועיים לאחר הדיון הזה כינס המלל דיון בראשותי דיון שעסק בנושא ומטרתו היתה להסדיר את פעילות הגופים, כל אחד בתחומו, בנוגע לאבטחת בריכות הנמלים.
איתן יצחק: הדגשנו בפתח הדברים שהסמכות של המל"ל נובעת מהחלטת הממשלה ב-5, שכל תכליתה למנוע טרור על במדינת ישראל בין היתר בתחום הספנות, נמלי הים וכיו"ב, עבודה שנעשתה במל"ל והובלה במטה לוחמה בטרור לשעבר בוורסיה שלו כבר החל מ-2008 ובכלל.
איתן יצחק: ביקשתי, חבר הכנסת דיכטר, יו"ר הוועדה, לדבר על המושג הגדרה.
איתן יצחק: כפי שאמרתי לאנשים בדיון – הגדרה, מהמילה "גדר", אם אתה לא שם סביב המילה את התחום הברור לאנשים אתה יוצר הרבה אי ודאויות וההגדרות הרלבנטיות הופכות להיות מושא לחוסר ודאות, ובטח כמפקד שהיה לאורך השנים בצה"ל מעולם לא ביקשתי הגדרה לאחריות שלי שהיא אמורפית, אלא ביקשתי לדייק כדי למלא אחר אחריותי.
איתן יצחק: לצורך כך קבענו שלושה מושגים שהטמענו אותם לאור בקשתך שנטפל בעניין.
איתן יצחק: המושג הראשון הוא בריכת הנמל, ולבריכת הנמל קבעו שזה "מרחב המים הפנימיים המתוחמים באמצעות שובר הגלים והכוללים את הקו הנמתח בין שובר הגלים שבפתח הנמל".
איתן יצחק: זאת אומרת שהנושא יהיה ברור, חד וברור, שהנמל או הנמל כהגדרתו, ואין בלתו.
איתן יצחק: הגדרנו לצד שני את הים הפתוח שהוא כל המרחב שמעבר לשובר הגלים וכולל את המים הריבוניים בהם חיל הים פועל ואחראי בלעדית על הביטחון במרחב.
איתן יצחק: לצורך הפער שנוצר בין הגופים השונים – בין רספ"ן, חנ"י עם הנמל וחיל הים ואחריותם, הגדרנו מרחב נוסף.
איתן יצחק: המרחב הנוסף הזה נקרא "מרחב תפעולי".
איתן יצחק: לא בדקנו אותו במטרים וגם מצאנו לנכון שלא נכון לשים מרחק במטרים בים הפתוח שלדעתי אף אחד מאתנו לא יודע לזהות – ואני הייתי בביקור בנמלים באופן אישי רק כדי לאמוד אחר הבעייתיות ולהגדיר מרחקים מדויקים מעבר לשובר הגלים.
איתן יצחק: הים בהתנהגותו הטבעית לא מאפשר לאף אחד לאמוד מרחק ולהגדיר שזו אחריותו, ולכן קבענו מרחב תפעולי, והגדרנו אותו בלשון הזו: "המרחב שנמצא מחוץ לתחום בריכת הנמל ושבו בין היתר עוגנות אניות בהמתנה לכניסה לנמל".
איתן יצחק: במרחב הזה יוכלו לפעול מאבטחי בריכת הנמל בהתאם להחלטת הגורם המנחה שהוא חיל הים.
איתן יצחק: קבענו בעבודתנו שחיל הים יישב עם הנמל ועם אנשי הרגולציה –מבחינתי רשות הספנות וחנ"י, במקרה הזה, כאנשים שיתעסקו בהסדרה במרחב הזה ויקבעו שני דברים ברורים – האחד, חיל הים הוא הגוף המנחה משובר הגלים ולמים הביטחוניים, כלכליים וכל מה שכרוך בכך.
איתן יצחק: הוא הגורם המנחה, וכל מה שהגורם המנחה ינחה לעשות כפי שהוא מנחה בתוך הנמל, בתוך בריכת הנמל – גם שם חיל הים הוא הגורם המנחה בעניין הזה, והוא אחראי על הבלעדיות בכל מה שקשור.
איתן יצחק: הוא יקבע יחד עם מנהלי הנמלים גם באשדוד וגם בחיפה, יקבע באמצעות הנחיותיו את השיטה לטפל במרחב שהגדרנו אותו כ "מרחב התפעולי".
איתן יצחק: מבחינתי ראינו לנכון שכל האניות שעוגנות מחוץ לנמל בהמתנה, בסדר, יכולות של בעיות מתקריות של בטיחות ועד דברים אחרים – שיוסדרו, שחיל הים לא יצטרך לפטרל שם ולבצע במרחב הזה את עבודתו, כי הוא אחראי על הגנת המדינה, אבל הנחיותיו גם לעורף למרחב הזה, מכיוון שמצאנו שהן חסרות – יוסדרו בין הגופים.
איתן יצחק: לכן היו אמורים מנהלי הנמלים להיפגש עם חיל הים ולהסדיר את המרחב הזה.
איתן יצחק: קבענו שחנ"י - - -
אבי דיכטר: אני לא מבין את הטרמינולוגיה.
אבי דיכטר: "יוסדרו בין הגופים" זה משהו שלא אומר לי כלום.
אבי דיכטר: אני שואל – בסוף, יש גורם מנחה ויש גורמים שמתייעצים אתם.
אבי דיכטר: "יוסדרו בין הגופים" – בסוף, מי הגורם האחראי, חיל הים?
איתן יצחק: הגורם המבצע זה מנהל הביטחון, הגורם המנחה זה חיל הים.
איתן יצחק: קבענו דברים ברורים – אמרתי בהתחלה.
איתן יצחק: בתוך הנמל, מחוץ לנמל – אחריות בלעדית.
איתן יצחק: מכיוון שכל החלק סביב הנמל הוא לא מרחב שמאפשר הגדרה ברורה, קראנו לו כפי שקראנו לו.
איתן יצחק: קבענו שלמרחב הזה קונקרטית חיל הים יהיה הגורם המנחה, זאת אומרת, אם הוא פונה למנב"ט של הצפון או למנב"ט של הדרום – ירון קליין בצפון, חיפה ומנהל הביטחון בדרום – ברנרד, ואומר להם, סוגר אתם פק"לים כהגדרת גורם מנחה, הם חייבים לבצע.
איתן יצחק: הם לא יבצעו שיטור, לא יבצעו - - -
אלי אלאלוף: למה אתה לא מזכיר את אילת.
איתן יצחק: תכף, אני אדבר על אילת.
אבי דיכטר: אין בריכה, בגלל זה - - -
איתן יצחק: הדבר הזה היה אמור להיסגר.
איתן יצחק: במעלה הדרך, בחודשיים האחרונים קיבלנו מכתבים גם מחיל הים וגם מחנ"י אודות ההגדרות וסיכמנו שאנחנו לא משנים את ההגדרות שלנו ומתעקשים על זה שכל הנחיה של הגורם המנחה במרחב הזה למול רשות הספנות או חנ"י כגורמי על מעבר למנב"ט שהוא הגורם המבצע ייעשו ככתבם וכלשונם, כך שיוכלו לפעול במרחב התפעולי על פי האיומים והצרכים הביטחוניים והבטיחותיים השוטפים.
איתן יצחק: הבהרנו עוד שאם יתגלעו מחלוקות נשמח כמל"ל לשמש כגורם מכריע בכל סוגיה שלא תהיה.
איתן יצחק: כאן יוזכר שניסינו לקדם בשנה האחרונה עם משטרת ישראל את כל מה שקשור בשיטור הימי.
איתן יצחק: הנושא הזה של השיטור הימי בעיני – זו הזדמנות לשים אותו על השולחן.
איתן יצחק: היתה לי פגישה עם אנשי אג"ת במשטרה.
איתן יצחק: הם נמצאים פה.
איתן יצחק: היתה לי פגישה עם מחלקת המבצעים במשטרת ישראל בעניין הזה ומשטרת ישראל קבעה שהיא תשים על סדר היום שלה ב-2019 לפחות כיוונים ומחשבות ראשוניות על תחום השיטור הימי.
איתן יצחק: אני מוכרח לומר בעניין הזה שמכיוון שיש לנו כאן
איתן יצחק: פער בין הגורם הביטחוני של מדינת ישראל ובין המרחבים שהם בדרך כלל מרחבים שיכולים להיקלע למושגים של הפרות סדר, בהיבט הימי, כמובן – אין לנו היום גוף שיש לו את היכולות והכשירויות לבצע את הפעולה במרחב הזה בדמות משטרת ישראל.
איתן יצחק: לכן אני חושב שהנושא הזה – המלצתנו שיונח לפתחה של המשטרה לעבודת מטה.
איתן יצחק: התחלנו את התהליך, כאמור, ומשטרת ישראל תעסוק בזה בתקופה הקרובה.
איתן יצחק: אני חושב שבמלאת האחריות של משטרת ישראל למרחב הזה יהיה לנו גוף שבעיניי יוכל לטפל בנושא הזה מול חיל הים ובתיאום מול מנהל הביטחון.
אבי דיכטר: בחקיקה יש מונחים מאוד ברורים.
אבי דיכטר: אין מונחים כמו "נשמח לעזור".
אבי דיכטר: זה לא קיים בחקיקה.
אבי דיכטר: בחקיקה יכול להיות שחיל הים יחד עם חנ"י או כל גוף אחר – יש בהסכמה, יש "יתייעצו עם", ויש בלי זה ובלי זה.
אבי דיכטר: לא הצלחתי להבין לאיזו הסכמה הגעתם, אם בכלל.
איתן יצחק: קודם כל – ההגדרות כפי שאני קיבלתי בחוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים – התיקון שמופיע בצהוב לא מקובל בעליל על המל"ל.
איתן יצחק: המושג "100 מ' משובר הגלים" הוא מושג שלא ייכנס בעינינו לפרוטוקול ולכן סגרנו את זה בדיון הזה.
איתן יצחק: זאת אומרת, התיקון המתבקש לא מקובל על המל"ל כגורם המסדיר.
איתן יצחק: לכן קבענו את ההגדרות הברורות.
איתן יצחק: לצד הדברים האמורים קבענו שאת הפער הזה שאתם מציינים אותו כ-100 מ', או יועצים משפטיים שמגדירים 100 מ' – נשנה למושג שלא יהיה בתוך ההחלטה, הוא לא יהיה בתוך התיקונים, אלא הוא עניין ביטחוני גרידא שיטופל באמצעות הן עבודת מטה או הן תוכנית פעילות שאנחנו נגדיר ספציפית כמו שאנחנו מסדירים הרבה הרבה תחומים אפורים, אבל אם אתה רוצה לעשות רגולציה, לא נכון להכניס ברגולציה מושגים אמורפיים כדוגמת "100 מ'".
איתן יצחק: לכן קטגורית שני מרחבים שאותם נסכם בוועדה בראשותך.
אבי דיכטר: האמת היא שאני לא יודע מה זה אמורפי – 100 מ' זה אמורפי או מרחב תפעולי זה אמורפי?
אבי דיכטר: 100 מ' זו הגדרה מתמטית.
אבי דיכטר: כולנו יודעים למדוד 100 מ', לא תהיה מחלוקת בינינו.
אבי דיכטר: גבי מרחב תפעולי – מה המכניזם שקבעתם שאליו מתכוונים?
איתן יצחק: "מרחב תפעולי" זה כל המרחב שמשרת את הנמל.
איתן יצחק: מצאנו שבנמל עצמו גם ברגעים אלה וגם בלילות עוגנות אניות בתור בהמתנה, והמרחב הזה לא לפעמים מאות מטרים.
איתן יצחק: במרחב הזה הכרנו אירוע שנותח אצלנו - - -
משה דוד: אם אפשר רק להראות – הבאנו את השרטוט הזה כדי להראות, חבל שזה לא עלה בדיון אצלכם.
משה דוד: זה לא מאות מטרים, זה 6.5.
משה דוד: אלה המרחבים התפעוליים שאניות עוגנות.
משה דוד: מדובר פה על 6.5 ק"מ משובר הגלים.
משה דוד: זה בנמל חיפה.
משה דוד: בנמל אשדוד זה בערך אותו סדר גודל.
משה דוד: זה שטחים נרחבים מאוד, זה השטחים התפעוליים.
משה דוד: הם לא שטחים ביטחוניים, הם חלק מהמכלול שחיל הים פועל בו, מאבטח ומגן ולכן יש התנגדות נחרצת של חברות הנמלים וגם של רספ"ן להגדיר את השטח הזה כאחריות ביטחונית שהנמלים עובדים בהם.
משה דוד: גם הכלים שלנו לא מתאימים.
משה דוד: לאחרונה אפילו קיבלנו הנחייה לרדת לכלים יותר נמוכים, קטנים יותר, שמתאימים לבריכת הנמל, לא יכולים לעבוד במרחב הזה בכלל.
משה דוד: לכן לא ברור מאיפה כל הסיפור הזה מגיע, הוא בכלל לא מקובל על חברות הנמלים.
איתן יצחק: מדברים פה על אנשים שהיו בדיון כך שלא ברור מאיפה זה הגיע.
איתן יצחק: אז יכול להיות שהמספר הזה של המרחק במטרים הוא מרחק שיצומצם על ידי חיל הים ויטופל, אבל אני חושב שגופים חייבים להיפגש כדי להגיע ולמלא אחר ההנחיות ההסדרתיות של גופים שתפקידם להסדיר את המחלוקות.
איתן יצחק: אם מגיעים לפה עם מפה שאני רואה אותה פעם ראשונה, היא לא הוצגה אצלי בדיון – למרות שהדיון זומן בצורה מסודרת ואנשים שנוכחים פה ישבו בצורה מאוד עניינית וחלקו אתי את הדילמות.
איתן יצחק: אני חושב שאפשר לצמצם.
איתן יצחק: המפה היא דבר – כמו שעכשיו אנחנו הולכים להסדיר הגדרות, אנחנו נסדיר גם את המרחב התפעולי אם צריך.
איתן יצחק: אנחנו, כמל"ל מוכנים לקחת תקופה מהיום – שתגדיר, ולהסדיר את המרחב התפעול הזה לפרטי פרטים.
איתן יצחק: בסיכומו של דבר אני חושב שצריך לדבר, לצאת מהיום הזה עם ההגדרה של האחריות המובהקת של הגופים, כל אחד בהתאם לסמכותו, בהגדרות הראשונות שציינתי – בריכת הנמל והמים שמחוץ לבריכה.
איתן יצחק: המרחב הזה יסוכם במל"ל, אם צריך, בדיון נפרד.
סיגלית ברקאי: אנחנו לא מסכימים, גם להגדרה של מרחק 100 מ' וגם להתייחסות למרחב תפעולי.
סיגלית ברקאי: צריך להסביר שחנ"י היא חברה שהוקמה למטרות מסוימות.
סיגלית ברקאי: יש לה תחום פעילות שהוא מאוד מוגדר.
סיגלית ברקאי: היא לא פועלת בכל תחום הים, אלא בתחום שהוא יחסית – כולל חברת הנמל שהיא עוד יותר מוגבלת מבחינת הפעילות שלה, היא לא חורגת משובר הגלים.
סיגלית ברקאי: לבוא ולהגדיר בחקיקה הגדרה שהיא אמורפית, שחורגת מהסמכויות של חנ"י מבחינת החוק, למעשה, כאילו להפוך אותה לגורם שהוא צבאי רחב יותר – צריך להסביר שבתחום ה-100 מטר יש גם מתקנים שהם צבאיים.
סיגלית ברקאי: חנ"י וגם חברת הנמל הן לא חברות שהמטרה שלהן היא להגן על פתח הכניסה לבסיס הצבאי או למתחמים צבאיים אחרים.
סיגלית ברקאי: יש להן תפקידים ספציפיים.
סיגלית ברקאי: כמובן שאין חולק לגבי בריכת הנמל – וכולם מסכימים שבריכת הנמל זה התחום שבו הם אמורים לפקח ולקבל הנחיות, אבל כל תחום שהוא מעבר לבריכת הנמל למעשה הופך את התפקיד שלה למשהו שהוא באמת ממש לא היא, לא בתפקיד שלה על פי החוק שלשם זה היא הוקמה.
סיגלית ברקאי: זה מכניס לה הרבה מאוד תפקידים שהם תפקידים שבאמת, תפקידו של הצבא הוא אולי לעשות אותם, תפקיד המשטרה, תפקיד של גורמים אחרים אבל לא דווקא גורמים כמו חנ"י וחברת הנמל, כי הם מאוד מאוד ספציפיים.
יערה למברגר: להבנתי – החוק נועד לתת הנחיות ביטחוניות לגוף בביצוע תפקידים שבהם הוא פועל.
יערה למברגר: זאת אומרת, יש איזו פעילות מסוימת שהוא עושה ובביצוע תפקידיו הוא מקבל הנחיות בהיבטים הביטחוניים.
יערה למברגר: פה – ואני מתחברת למה שסיגלית אמרה, יש פה גוף שלא פועל באזורים האלה, זה לא חלק מאזור הפעילות שלו לפי הרישיון שלו, כתב ההסמכה שלו, החוק שמסדיר את פעולותיו ובעצם בעיניי צריכה להיות הלימה בין האזור שבו הוא פועל לבין האזור שהוא גוף מונחה לגביו.
יערה למברגר: לכן – אני לא אשת מקצוע כדי להגיד אם זה 100 מטר או לא, אבל בעיניי, עיקרון הבסיס שצריך ללכת לפיו זה איזושהי הלימה בין השטח שבו הוא פועל – למשל, לגבי חברת הנמל זו בריכת הנמל, לבין האזור שבו הוא מקבל הנחיות.
אלי גינצברג: אני רע"ן הגנה, חיל הים.
אלי גינצברג: קודם כל אני רוצה להודות למל"ל על הסיוע.
אלי גינצברג: אנחנו התכנסנו, כפי שתיאר איתן, ולאחריו גם ביקשנו להיפגש בשנית עם חברת נמלי ישראל על מנת להגדיר את מימוש תפיסת האבטחה כפי שלמעשה תואר על ידי איתן בהגדרות השטחים.
אלי גינצברג: אין מחלוקת בנוגע לשטח בריכת הנמל.
אלי גינצברג: סך הכל אין מחלוקת לגבי המרחב התפעולי, זו היא הגדרה למעשה של רספ"ן.
אלי גינצברג: יחד עם זאת - - -
אבי דיכטר: היא רק הגדרה פונקציונאלית או שהיא גם הגדרה של טווח?
אבי דיכטר: כי פה, מה שתואר – 6 ק"מ, ואיתן דיבר על מאות מטר - - -
אלי גינצברג: אני רוצה להסביר לרגע את המשמעות של המרחב התפעולי.
אלי גינצברג: המרחב התפעולי בימים עמוסים עמוס בכ-15 עוגנות, בין 20 ל-15 עוגנות.
אלי גינצברג: אנחנו מדברים על פני הים, ללא תכסית, תא שטח שהוא בגדול חשוף ולכן מימוש פעולות האבטחה – אין לנו שום ציפיה שכלי שיט אבטחה של הנמל ייצאו ויסיירו בחוץ.
אלי גינצברג: יחד עם זאת, מימוש תפיסת האבטחה מדברת על היכולת – ואני מזכיר את הפעם הקודמת שדיברנו עליה – את היכולת של כלי שיט בתוך הנמל להגן מפני איום שמגיע לפרוץ את פתח הנמל.
אלי גינצברג: לכן בהקשר הזה אנחנו לא מצליחים להבין את ההתנגדות הנחרצת של חברת נמלי ישראל ושל הנמלים.
אלי גינצברג: ההנחיה המקצועית מדברת על כוחות יירוט שנמצאים בתוך בריכת הנמל בין השוברים, ויכולת להסתכל אל מחוץ לשטח הנמל – כך, למעשה, להוות גורם מתריע על מנת לקלוט איומים בפתח הנמל.
אלי גינצברג: זו הסוגיה.
אלי גינצברג: לכן לא ברורה לנו ההתנגדות הנחרצת.
אלי גינצברג: כפי שציינתי – ניסינו להיפגש גם אחרי הדיון אצל המל"ל עם החברות כדי להבהיר את העמדה שלנו.
אלי גינצברג: אין שום כוונה שכלי שיט של האבטחה ייצאו מחוץ לבריכת הנמל.
אבי דיכטר: אז מה האחריות בשטח התפעולי שלך חנ"י?
אלי גינצברג: האחריות היא למעשה לשים שם עיניים.
אלי גינצברג: אני לא רוצה לגעת בסוגיית האמצעים כי זה מה שאנחנו נדרשים לדון עליו - - - נכתבה לפני כשנתיים, הוקמה ועדה שסוכמה על ידי ראש מספ"ן ים יחד עם מנכ"ל חנ"י שמדברת על תפיסת האבטחה.
אלי גינצברג: אנחנו כשנתיים לא מצליחים לממש את תפיסת האבטחה בשל ההתנגדות הנחרצת הזאת.
עידו בן יצחק: אני חייב להגיד שאם ככה, אני לא מבין למה צריך את השטח התפעולי, הרי גם כשנותנים הנחיות למתקן ביבשה להגן על מתקני היבשה זה כולל לצורך העניין מצלמות אבטחה שמסתכלות על המסביב, למרות שהמאבטחים לא מסתובבים ברחובות שמסביב למתקן.
עידו בן יצחק: איפה ההבדל?
אלי גינצברג: הגורם המונחה העלה אלינו את הסוגיה הזו כי מבחינתו היא לא מוגדרת.
אלי גינצברג: הוא בא ואמר – אני מסתכל רק פנימה לתוך בריכת הנמל, ופה היתה מחלוקת בינינו ובין חברת הנמל בנוגע למימוש התפיסה, כפי שציינתי – כוחות יירוט שנמצאים בתוך בריכת הנמל ויכולת עם עין להסתכל אל מחוץ לשטח הנמל.
גל סומך: סליחה.
גל סומך: כשהאדון מדבר על עין צריך להבין שאין מדובר במצלמת אבטחה.
גל סומך: אנחנו, בהבנה שלנו מבינים שרוצים מאתנו לשים איזושהי יחידה של מכ"מ – בתפיסה שלנו דבר כזה צריך להיות משהו שגוף ביטחוני צריך לעשות את זה.
גל סומך: אנחנו לא חושבים שגוף אזרחי ברמה של אחריות יכול לקחת על עצמו אחריות לדבר הזה, אחריות לתפעול של דבר כזה, אחריות לכשלים בדבר כזה.
גל סומך: זה פר אקסלנס משהו שאמור להיות צבא.
גל סומך: אם מדברים על מצלמת אבטחה כמו ששמים בקניונים או בתחנת רכבת - - -
אבי דיכטר: הדיון הזה הוא על חקיקה.
אבי דיכטר: הוא לא עוסק באמצעים שאנחנו מתכוונים להתמודד, הוא עוסק באחריות.
גל סומך: ולכן אנחנו סבורים שהאחריות של חברות הנמל ושל חנ"י צריכה להסתכם אך ורק בתחום בריכת הנמל כפי שהיא מגודרת בין שוברי הגלים.
אבי דיכטר: אני רוצה להבין, אלי, מה האחריות שאתם מבקשים להטיל על חנ"י – לא תקנים, לא מצלמות, זה לא מעניין אותי, לא מעניין חקיקה.
אבי דיכטר: מה האחריות?
אבי דיכטר: הם אמורים להיות מתריעים – על מה?
אלי גינצברג: הם אמורים לממש אבטחה על מרחב האבטחה כפי שמוגדר.
אלי גינצברג: מרחב האבטחה כפי שמוגדר הוא שטח בריכת הנמל.
אלי גינצברג: על מנת לממש מבחינה מקצועית את האבטחה נדרש לתצפת אל מחוץ ל - - -
אבי דיכטר: אתה מושך אותי חזרה למה שאני לא רוצה לעסוק בו בחקיקה.
אבי דיכטר: בחקיקה רוצים לעסוק באחריות.
אבי דיכטר: מה האחריות שאתם רוצים להטיל על חנ"י בשטח שמחוץ לבריכת הנמל?
אבי דיכטר: בריכת הנמל – הבנו.
אבי דיכטר: מה האחריות שמוטלת עליהם?
אבי דיכטר: אחריות למה, להתמודד עם איומים?
אבי דיכטר: לזהות איומים?
אבי דיכטר: מה בדיוק האחריות שאתם מטילים עליה?
אלי גינצברג: להתריע.
אלי גינצברג: להתריע מפני איום על מנת שהכוחות שנמצאים במרחב האבטחה יוכלו לבלום את האיום
ענת ברקו: אבל אין להם - - -
אבי דיכטר: בנתב"ג – מי מתריע על איומים?
אבי דיכטר: סליחה שאני שואל איש חיל הים לגבי - - -בכל אופן זה - --
קריאה: חיל האוויר.
אלי גינצברג: בדיוק.
אלי גינצברג: בדיוק שלא.
אלי גינצברג: חיל האוויר לא מתריע.
אלי גינצברג: אני אסביר שוב.
אלי גינצברג: אני מבין, אדוני - - -
אבי דיכטר: דבר אתנו במונחים של חקיקה, לא במונחים של ביצוע.
אלי גינצברג: מאחר ואינני מחוקק, אבל אנסה לקלוע לדעתך.
אלי גינצברג: בפעם שעברה נתתי את הדוגמה של השומר בקניון.
אלי גינצברג: השומר עומד בפתח הקניון ומסתכל אל מחוץ לקניון.
אלי גינצברג: הוא לא מממש פעולות אבטחה מחוץ לקניון.
אלי גינצברג: הוא מממש את פעולות האבטחה בשער, ועל מנת שהוא יממש את המשימה שלו הוא מחויב להיות בפתח ולהסתכל החוצה, כי אם הוא יהיה בפנים האיום ייכנס פנימה, הוא לא יצליח לבלום אותו.
אלי גינצברג: זו הדוגמה הכי טובה והכי פשוטה שאני יכול לציין.
אלי גינצברג: בים – יש לנו פעולות אחרות.
אלי גינצברג: כלומר, אין לנו תכסית, אין לנו הסתרות – כמעט.
אלי גינצברג: לכן אנחנו לא מצליחים להבין את סוגיית ההתנגדות.
אלי גינצברג: אני שוב פעם מציין: אני באמת לא חושב שהוועדה הזו צריכה לדון על איזה אמצעי תצפית – זה משהו שאנחנו מנהלים עליו שיח מקצועי מול חנ"י והוא בתהליכים.
אלי גינצברג: סוגיית ההנחיה שלנו שם - - -
אבי דיכטר: אני מתקשה להבין – כשאתה אומר שאחריות חנ"י להתריע על איומים במרחב התפעולי – זו ההנחיה שלכם שאמורה להיות.
אלי גינצברג: נכון.
אלי גינצברג: למעשה, תפיסת האבטחה החדשה מדברת על כלי שיט שנמצאים בתוך בריכת הנמל ואמצעים, סך אמצעים שמסתכלים על מחוץ לבריכת הנמל ומהווים גורם התרעה לכוח האבטחה.
ענת ברקו: אבל מודיעין על איומים – אתה לא מתייחס לזה.
ענת ברקו: אתה מדבר רק על ההגנה, על הפתח עצמו.
ענת ברקו: על הש.ג, מה שנקרא.
אלי גינצברג: על פעולות אבטחה.
ענת ברקו: ואתם מאשרים את הנושא של תיק אבטחה, וכל זה, כרגיל?
ענת ברקו: זאת אומרת – זו אבטחה שעוברת את האישור של חיל הים?
עידו בן יצחק: הוא המנחה.
ענת ברקו: אתם הגורם המנחה והמאשר?
אלי גינצברג: אנחנו הגורם המנחה.
ענת ברקו: שאלתי – אם המנחה והמאפשר את כל מערך האבטחה.
ענת ברקו: אתם תחתמו על כל התיקים האלה?
ענת ברקו: בעצם – מה שהשתנה מהפעם הקודמת?
ענת ברקו: זה הכל אותו הדבר?
ענת ברקו: זה המשך של אותה תפיסה?
אלי גינצברג: כפי שציינתי - אנחנו כבר שנתיים אחרי אישורים של התפיסה ובשיח דו צדדי עם חברת נמלי ישראל.
ענת ברקו: היום אתם מזרימים מודיעין שיש על איומים, סכנות - - - עושים את זה?
אלי גינצברג: כן.
אלי גינצברג: חלק מפעולות ההנחיה.
ענת ברקו: אוקיי, אז זה יותר מהנחיה.
אלי גינצברג: זאת ההגדרה של ההנחיה.
אבי דיכטר: אני רוצה לשאול את משרד התחבורה – הגורם המנחה בתחום התעופה כשמתקרב מטוס – או אוניה לנמל, הוא הגורם שמבחינתו הוא הגורם המתריע על כך שמטוס מתקרב?
אבי דיכטר: מבחינה בטיחותית כמובן.
אבי דיכטר: מה הוא אמור להתריע מבחינת איומים אם הוא מזהה – מה, מטוס שהוא לא מכיר?
סיגלית ברקאי: מי שמקבל את המידע – צריך לזכור שבתעופה יש הרבה מאוד פעולות אבטחה שהן מעבר לזה.
סיגלית ברקאי: זא אומרת, הרבה מעבר - -- שהן פעולות שהן מקדמיות ובדיקות מסביב.
סיגלית ברקאי: אבל אם, נניח, נכנס מטוס לשטח האווירי של מדינת ישראל שהוא לא מורשה ולא קיבל אישור – חיל האוויר כן רואה במכ"מ שלו שנכנס מטוס למתחם האווירי, והמתחם האווירי הוא הרבה יותר רחב ממדינת ישראל.
סיגלית ברקאי: אם התקרב מטוס שרוצה לנחות ולא קיבל אישור לפני, אז בוודאי שהם יידעו ויתריעו על זה, אבל החובה הראשונית – כמו צה"ל שמפקח על כל השטח הימי והוא בודק מי נכנס ומי לא נכנס לתוך המים הטריטוריאליים.