GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
12941: כל הרשויות האלה חברו יחד לאשכול ואנחנו היום מאגדים את כל הכוחות שיש לכל אחת מהרשויות ובשנה שעברה, בשטפונות שהיו לנו ברעננה קיבלנו ביובית מטירה ששלח לעזרתנו ביובית, לא היה לו צורך, לכן כדאי לקחת ברצינות כל רשות מקומית, כל אחת עם היכולות שלה.
12941: תודה רבה אדוני היושב ראש.
אבי דיכטר: מעניין מאוד לשמוע שאתם הורסים ברעננה בלי בעיות.
אבי דיכטר: יחרב ביתק ברעננה זה לא בעיה.
יצחק הרצוג: שאלה, - - - של העורף.
יצחק הרצוג: חוויתם פיגוע או פיגוע בכמה ניסיונות.
יצחק הרצוג: מה אתה יכול לומר על ההתארגנות של הקהילה, הישוב, בחירום בהינתן אירוע פתאומי כזה כמו שהיה לך באותו יום שבמקביל גם הייתה סופה, כלומר בא לך הכל ביחד, הפקת לקחים מטעמך.
12941: אחד הדברים שחידדו את הצורך שלנו זה באותו יום שהיו לנו שני פיגועים, אחד בתשע בבוקר ואחד ב-11:00 אחרי הצהריים ולא האמנתי שזה יכול להיות.
12941: נכנסו אלי למשרד אמרו לי "בילסקי תשמע, היה פיגוע" אמרתי "לא, זה היה בתשע" אמרו "לא, עוד אחד" אמרתי "לא יכול להיות, תבדקי שוב, זה היה כבר".
12941: שני פיגועים ביום אחד וזה ישר טילטל את כל העיר, כי מה שקרה, הנושא של תחושת הביטחון פתאום עלתה לראש סדר העדיפויות.
12941: אנשים מפחדים.
12941: ימים, שבועות אחרי כן, כל אחד לקח את הילד שלו שלפני כן שלח אותו לבית הספר בכיתה ג' או ד', לקח אותו בעצמו, החזיר אותו בעצמו, כל אחד רוצה שומר על כל גן ילדים ושיהיה לו 0.5 ושיהיה לו מרגמות בצד, ליתר בטחון.
12941: אתה עומד פה מול ציבור שממש פוחד וחושש.
חיים ילין: אתה יכול לבוא אלינו, יש הרבה מרגמות אצלנו.
12941: אחד הדברים היפים שקרו שם, אני חייב להגיד - - -
יצחק הרצוג: השאלה איך המערכת התארגנה.
אבי דיכטר: בוז'י אנחנו לא רוצים להאריך, כי הדיון הזה מתמקד במיגון.
אבי דיכטר: הנושא הזה חשוב אבל - - -
12941: הערה אחת שלא קשורה בדיוק להתארגנות פיזית אבל נפשית שהייתה שם.
12941: יש לנו את כפר בתיה ,זה נקרא בית הספר המדעי הטכנולוגי של רשת אמי"ת.
12941: הילדים האלה חצי שעה לאחר הפיגוע השני התארגנו לבד, לא יודע מאיפה השיגו איזה 70-80 דגלי ישראל ועשו מצעד בכל רחוב אחוזה, וזה תרם לשיפור, להעלאת המורל יותר מאשר דברים אחרים והדבר הזה פשוט קרה מיוזמה עצמית שלהם ואני עד היום אסיר תודה להם.
עמיר פרץ: אני מתנצל כי אני צריך ללכת לוועדות אחרות אבל תיכף יבוא משה גפני וזה יהיה חיזוק יותר טוב.
אבי דיכטר: אנחנו מעבירים את רשות הדיבור למפקד פיקוד העורף ואנשיו.
אבי דיכטר: תמיר בבקשה, 20 דקות לרשותך כי אתם בעצם הנושא המרכזי של הדיון הזה.
תמיר ידעי: אני אוותר על זכות הדיבור ונעבור לגולן.
גולן ואך: הוקצבו לי כ-20 וכמה דקות לסקור את נושא המיגון בעורף והחלטות אופרטיביות, כיצד ניתן לקדם אותן באופן אפקטיבי.
גולן ואך: כפי שציין חבר הכנסת עמיר פרץ בשנים האחרונות מגביר צה"ל את היערכותו למתן מענה לזירת העורף מתוך הבנה שתרחיש הייחוס מציב תמונת איומים שלא הייתה כדוגמתה.
גולן ואך: במסגרת ההיערכות הזאת צה"ל מחזק את ההגנה והמכשול בגבולות, הוא בונה באופן מאוד מאוד מתקדם את מענה ההגנה האווירית, מפקדות ויחידות גם בתוך פיקוד העורף וגם בצבא מולו, וכמובן עוצבת היסוד שזה הרשות המקומית כפי שציין מר זאב בילסקי, שבסופו של דבר המוכנות של הרשות המקומית תוביל לשיפור החוסן ולהצלת חיים.
גולן ואך: כשמדובר על מיגון פיזי, ניתן להסתכל עליו בתור מענה בדיד אבל למעשה הוא חלק מתפיסה שלמה שנקראת התגוננות אזרחית שהיא מתחילה בהסברה, התרעה, מיגון פיזי וחילוץ והצלה כאשר בכל המעגלים האלה ניתן לציין שהייתה התקדמות מאוד גדולה גם בהסברה והקשר עם הרשויות המקומיות, גם בנושא מערכת ההתרעה שבסופו של דבר האמצעי שיציל אנשים, וזה הוכח בכל המערכות האחרונות, בכל הפעמים, אני יכול להגיד שב-98% מהמקרים כל האזרחים שפעלו לפי הנחיות פיקוד העורף ניצלו חייהם.
גולן ואך: אנחנו תיכף נדבר על ללא מיגון, וללא מיגון לא שווה אזרח שהוא אזרח מופקר, אזרח שמבין מה עליו לעשות, אזרח שיש לו התרעה רלבנטית והוא יודע כיצד להשתמש בה כראוי, חייו יינצלו ברוב רובם המוחלט של המקרים.
גולן ואך: כמובן החילוץ וההצלה שהוא גם מתחיל ברשות המקומית, בצוותי הסער המקומיים, ממשיך בארגוני החירום, כיבוי האש, משטרת ישראל ובמענה המדינתי שהוא פיקוד העורף.
עיסאווי פריג': אולי תתייחס גם ל- - - של הישובים הערביים ושיתוף הפעולה - - -
גולן ואך: אני אגיע אליהם.
גולן ואך: אני מבטיח שאני אגיע אליהם.
גולן ואך: לגבי המיגון, אנחנו מדברים שבמיגון הפיזי הייתה התקדמות רבה שתיכף אני אגע בה, אבל תרחיש הייחוס מלמד אותנו שצריך לנקוט באמצעים שהמילה המרכזית לגביהם זה "ארוכי טווח", שני המילים האלה, ולא צעדים נקודתיים, כיוון שמיגון הוא תשתית, הוא בניה, נהגו לומר שזה 70 שנה, היום מדברים על סדר גודל של 120, 130 שנה, כל מה שמתחיל עכשיו ילווה אותנו כנראה ל-100 השנים הקרובות.
גולן ואך: הדברים שנעשו בשנים האחרונות, יש משרדי ממשלה שהמרכזיים שבהם אני אציין אותם אבל בגדול יש שיתוף פעולה טוב מצד משרדי הממשלה בהרבה מאוד תחומים, ציין את זה קודם טרייבר, הנושא של משרד האנרגיה והפרויקט של מיגון תשתיות לאומיות ובאמת תוקצב יפה לאחרונה והתחיל פרויקט של - - - שהוא כבר למעשה נמצא בשלבי התכנון.
גולן ואך: באפריל סיימנו את כל שלבי התכנון של 14 התשתיות הלאומיות החשובות, אחרי שסיימנו את העשר הראשונות.
גולן ואך: משרד הרווחה שממגן מבני רווחה על פי סדר עדיפויות שהוגדרו בינינו, שהוא בכל הרשויות כולן, 80 מבני רווחה בתקציב של 150 מיליון שקל והוא התקדם התקדמות מאוד מאוד יפה, גם בצפון וגם במרכז בדגש על הצפון, משרד הבריאות שהתחיל למגן מרפאות בסיוע תקציבי גם של רח"ל, גם של משרד הביטחון.
גולן ואך: הביצוע הוא ביצוע משותף.
גולן ואך: משרד החינוך שמחזק מבנים לרעידות אדמה והמשרד להגנת הסביבה שאמנם לא זה הדיון, אבל חשוב לציין שמיגון שווה גם מיגון חומרים מסוכנים ובתמונה הזאת בסך הכל הנתונים הם נתונים טובים.
גולן ואך: נתוני המיגון במדינת ישראל, אדוני היושב ראש, מאז הפעם האחרונה שהיינו פה וזה לא קרה רק בשלושה החודשים האחרונים, אבל הם השתפרו ב-5%, מדובר היום על כ-26% מאזרחי מדינת ישראל, יהודים, ערבים וכל האזרחים כולם הם ללא מיגון תקני.
גולן ואך: מיגון תקני זה אחד מהטיפוסים הבאים: או ממ"ד, או מקלט פרטי משותף, או מקלט ציבורי או מיגון המוני שמותאם לשהייה ארוכה שאין הרבה כאלה.
גולן ואך: יש חניונים תת קרקעיים, בסך הכל מדובר על כ-26.7% מהאוכלוסייה שהם ללא מיגון תקני.
גולן ואך: משמע, בשעת התרעה האזרחים הללו הם יתמגנו - - -
עיסאווי פריג': כמה באוכלוסייה הערבית הם ללא מיגון תקני?
גולן ואך: אני מבטיח שאני אגע בזה.
עיסאווי פריג': אתה מבלבל אותי בנתונים.
גולן ואך: השקופית הבאה מציינת פערים - - -
אבי דיכטר: תן לגולן להמשיך.
אבי דיכטר: יש התחייבות, היא מפוקחת על ידי יו"ר הוועדה.
גולן ואך: כשמדובר על אזרחים שהם נטולי מיגון, זה אומר שהם נטולי מיגון תקני.
גולן ואך: אזרחים אלו ייכנסו לתוך הכי מוגן שיש, על פי ההתרעה שיש להם כשההתרעה של פיקוד העורף היום מכסה את כל הארץ בכל האמצעים שקיימים.
גולן ואך: ישנם פערים נקודתיים באוכלוסייה הבדואית בדרום, אבל ככלל גם שם יש את הנושא של צפירה דרך משרדים, דרך אתרים ניידים כאלה ואחרים, שכאשר אנחנו מדברים על האוכלוסייה הזאת אני יכול להגיד ברמה המקצועית הראויה, שגם אזרחים שהיו נטולי מיגון תקני, יהודים כערבים, שנהגו לפי הנחיות פיקוד העורף, חייהם ניצלו.
גולן ואך: לגבי פערי מיגון בחלוקה לאזורים, אני בכוונה לוקח את ה-0-40 כי הוא הבון טון היום.
גולן ואך: יש פערי מיגון בכל הארץ, בירושלים יש כ-40%-50%, בתל אביב יש כ-40%, בבאר שבע יש כ-40%, קריית גת 40%, כל הערים הוותיקות והישנות, יש להן פערי מיגון גדולים, יהודיות כערביות, זה נכון שהערביות יש להן יותר, תיכף ניגע גם למה, אבל אני רוצה לגעת כדוגמה ב-0-40 צפון.
גולן ואך: ב-0-40 צפון ניתן לראות שבקו ה-0-9 ק"מ אחוז פערי המיגון בקרב היהודים הוא כ-24%, בקרב הערבים הוא 42.03%, בקרב היהודים 0-20 קילומטר ליהודים יש 21% - - -
מרדכי יוגב: אתה מדבר מהר מדי, פערי המיגון - - -
גולן ואך: אני חוזר שוב.
גולן ואך: פערי המיגון בקו ה-9 קילומטר מגבול הצפון לישובים יהודיים הם 24%, לישובים ערביים 42%.
גולן ואך: פערי המיגון עד - - -
גיורא זלץ: זה ממש לא מוכר, בגליל העליון, מתוך 20,000 תושבים, בין 13,000 ל-14,000 תושבים אין להם מיגון.
גולן ואך: אני תיכף אסתכל על השקופית ואני יכול לציין בפניך את כל הנתונים.
גולן ואך: מה שיש לי לדעתי הם הנתונים המדויקים ביותר, אני יכול לשבת איתך אחד לאחד, אני בקשר גם עם הקב"טים של - - -
גיורא זלץ: בכל הישוב הישן אין מיגון.
גיורא זלץ: יש מקלטים אבל לא ממ"דים.
גולן ואך: שניה, אני מדבר כרגע על מיגון תקני, בכוונה ציינתי אדוני ראש המועצה, בכוונה ציינתי שמיגון תקני כולל ממ"ד, הוא כולל מקלט פרטי משותף והוא כולל מקלט.
גולן ואך: אני תיכף אציין את הנושא של מקלטים ציבוריים והפערים.
גיורא זלץ: אם מקלטים אני חוזר בי, אתה צודק.
קריאה: אבל ב-0-9 זה רלבנטי המיגון פה?
גולן ואך: התשובה היא בוודאי.
גולן ואך: אני תיכף אציין, אני מבטיח שבסוף הסקירה יינתן מענה להכל.
גולן ואך: זה לגבי הפערים של יהודים וערבים.
גולן ואך: אני רואה שחבר הכנסת הלך.
גולן ואך: חבל.
עיסאווי פריג': אני פה.
עיסאווי פריג': החרדים והערבים הם באותה סירה במדינה.
עיסאווי פריג': אז אני איפה שגפני נמצא.
גולן ואך: אז התמונה הולכת ומצטמצמת.
גולן ואך: פערי המיגון עד ה-20 קילומטר בקרב היהודים, חבר הכנסת יוגב, זה 21%, בקרב הערבים 38% ואני מסיים ב-40 קילומטר שפערי המיגון אצל היהודים זה 35% ובקרב הערבים הם 41%.
גולן ואך: כשירות המקלטים הציבוריים מלמדת על כך שלצד הרבה מאוד פעולות טובות שנעשות ברשויות המקומיות, במיוחד בגבול הצפון אבל לא רק, ישנם כ-16% מתוך 12,000 מקלטים שהם מקלטים פסולים, הם מקלטים ישנים מאוד, הם מקלטים שהם מוצפים ולא ניתן יהיה לשקם אותם, אבל ישנם 30% נוספים שהם כ-3,700 מקלטים שבעצם עומדים במוקד העשייה, ואני תיכף אציין את הפרויקטים המשותפים של משרד הפנים ושל פיקוד העורף ושל הרשויות המקומיות בכל מה שקשור להעלאת הכשירות של המקלטים הללו.
גולן ואך: כשמדובר על המעגל השלם לצמצום פערי המיגון, ובעצם זה מה שנקרא תפיסת המיגון על רגל אחת.
גולן ואך: במדינת ישראל בין שנה בין 30,000-40,000 היתרי בניה מאושרים בפיקוד העורף, כל מי שנכנס במנגנון בניה על פי החוק, מחויב במיגון.
גולן ואך: כל האזרחים בונים את בתיהם ועקב הדבר הזה בשנים האחרונות, רק בחמש, עשר שנים האחרונות, הצטמצמו פערי המיגון עוד בכ-4%-5%.
גולן ואך: כל התשתיות הלאומיות הקריטיות, כולן, אגב לא מתוקף חוק אלא מתוקף הבנה בין משרדית, כולן עוברות דרך פיקוד העורף למגן לא רק את העובדים שהולכים להפעיל את המתקן אלא גם את הרכיבים החיוניים שהוגדרו על פי המאסדר הממשלתי.
גולן ואך: הרגולציה והחלטות הממשלה בעצם אולי בהן הייתי צריך לפתוח, הם ראשית הצירים.
גולן ואך: דובר פה קודם על ידי מר זאב בילסקי על הנושא של תמ"א 38, שהייתה יוזמה מצוינת והיו לה מספר התקדמויות, תיקון 2 ותיקון 3 ועדכון 4 שאמור להיכנס, שהן למעשה היו אמורות להביא לכדאיות של שיפור מיגון וחיזוק.
גולן ואך: זה התחיל הרי בחיזוק מבנים וזה נכנס לחיזוק ומיגון לאורך השנים, כשהמנגנונים אמורים לתת מענה לטווח ארוך לכל אותם בניינים שהם למעשה תמיד יוותרו, אם לא יהרסו ויבנו אותם מחדש, הם תמיד יוותרו הפער ההיסטורי שנמשך פה החל משנות ה-70 המאוחרות, בשעה שהתחילו המקלטים הפרטיים המשותפים.
גולן ואך: הרגולציה והחלטות הממשלה, אנחנו זה אומר פיקוד העורף, זה אומר רח"ל, זה אומר מל"ל, מאוד מאוד דוחפים כדי להכניס את המיגון כחלק אינטגרלי, אבל חשוב לציין ואני אגיד את זה גם בהמלצות, שכל החלטות הממשלה שנוגעות להתפתחות עירונית, לקידום בנייה כזאת או אחרת, אפילו לתחום החירום, אם לא יהיה בהן נתח שקשור למיגון, כל מה שמגיע לאחר מכן, זה אומר עכשיו להרוס את מה שקיים.
גולן ואך: זה אומר לקחת תשתית לאומית, להרוס תשתית קיימת, לבנות אותה מחדש ולעטוף אותה בבטון.
גולן ואך: זה לקחת את החניון שבנו אותו בעמל רב, זה לקחת פיר ממ"דים ולהשחיל אותו בתוך החניון.
גולן ואך: כל מה שמגיע מאוחר יותר הוא תמיד פחות טוב.
גולן ואך: הנושא של מקלטים ציבוריים שאמנם נמצאים בתחתית סדר העדיפויות שלנו אבל עדיין נחשבים מיגון תקני, המיגון שהם נותנים לאזרח הוא מיגון מצוין.
גולן ואך: הבעיה המרכזית היא היכולת של האזרח לשהות בתוכם.
גולן ואך: הבעיה הזאת מתחילה ונגמרת למעשה ב-2.5 אלמנטים שלא קיימים היום במקלט בהינתן שהוא מקלט כשיר, זה שהאזרח צריך לשהות שם זמן רב בחום ולכן צריך מזגנים במקלטים הללו, זה בעיקר בכל מה שקשור למערכות נעילה שהן גם כוללות wi-fi.
גולן ואך: לישראלי ב-2018 wi-fi הוא לא פחות חשוב מאשר יתר הדברים.
גולן ואך: לכן כל המקלטים שאנחנו עושים בשיתוף הרשויות המקומיות בפרויקט שבעיקרו מובל על ידי משרד הפנים פיקוד העורף כולם, ואני תיכף אציין את ההיקפים, מאות ששופצו בשנתיים האחרונות ואני תיכף אציין מה קורה בשנים הקרובות שהוא מתוקצב, כולם עם שיפוץ עמוק, עם מזגנים, עם מערכות נעילה מרחוק וכן הלאה.
גולן ואך: לגבי רשויות שאין בהן או ברשויות שהן גם רשויות ערביות אבל גם רשויות יהודיות שלאזרחים אין יכולת מיגון, המיגון שאנחנו כרגע ברמה שאנחנו עוסקים בה מדברים על הנושא של חיזוק הכשירות של מקלטים במוסדות הציבור והחינוך ובנושא של מרכזי הפעלה.
גולן ואך: זה חיזוק הפיקוד והשליטה.
גולן ואך: במסגרת הפרויקט הזה רק בשנה האחרונה תוקצבו 18 רשויות ערביות בהיקף של שבעה מיליון שקלים בשיפוץ ובניה מחדש של מרכזי הפעלה, ניתן למנות בתוכם - - -
עיסאווי פריג': כשאתה אומר מיגון, מה מדד המיגון שאתה מתכוון.
עיסאווי פריג': מהו המדד שאני קובע שהעיר הזאת מוגנת או המקום הזה לא מוגן.
גולן ואך: כשאני מדבר על אזרח פרטי, אתה בביתך, כשאני אומר שאתה מוגן מיגון תקני זה אומר שיש לך או ממ"ד, או מקלט פרטי משותף או מקלט ציבורי.
גולן ואך: כשאני אומר שאתה ללא מיגון תקני, זה אומר שכשיש התרעה אתה נכנס לחדר הפנימי ויורד מתחת לקו החלון.
גולן ואך: כשדיברתי עכשיו על מרכזי הפעלה זה אומר שברשות המקומית, לדוגמה במסעדה, במעיליה, בתרשיחא, בפסוטה, בסכנין, פיקוד העורף בשיתוף כל האנשים שכולם בתוך העניין, לוקח את מרכז ההפעלה הזה וממגן את ראש העיר ואת הצוות שלו על מנת שיוכל לשלוט בחירום בסוג של מקלט מאובזר וממוחשב, באופן שבו הוא שולט על תמונת המצב.
גולן ואך: לגבי המוקדים הלאומיים, ויש לי עוד שני שקפים ואני מסיים.
גולן ואך: מה קורה היום.
גולן ואך: היום למעשה ישנם פרויקטים שרצים.
גולן ואך: אני אתחיל מלמטה, הנושא של כשירות המקלטים הציבוריים.
גולן ואך: במקלטים הציבוריים תוקצבו ומומשו כבר כ-20% מתוך אותם תקציבים.
גולן ואך: ישנו תקציב שעד סוף שנת 2018 שאנחנו בתחילתה, כל המקלטים הציבוריים עד קו ה-0-9 בצפון יהיו כשירים לשהייה ארוכה.
גולן ואך: זאת המטרה ואנחנו נעמוד בה, התחלנו כבר, אנחנו עכשיו אחרי 500 מקלטים.
גולן ואך: בנושא של שירותים חיוניים, בנקודה הזאת אין לי בשורה מקיפה.
גולן ואך: יכול להיות שעם התקציב שניתן עכשיו יהיה לנו תחילתו של צעד.
גולן ואך: יש לנו גם בריאות וגם רווחה.
גולן ואך: בתי החולים שיש לצד הרבה מאוד אגפים חדשים שנבנים, יש עדיין לא מעט רכיבים חיוניים שצריך למגן אותם.
גולן ואך: מרפאות אחודות וחינוך, פעוטונים וגני ילדים, ותשתיות לאומיות שתוקצבו, כפי שציינתי קודם.
גולן ואך: פיקוד העורף רואה את עצמו, הוועדה הזאת היא ועדה לתוספת מיגון אבל אנחנו מצויים לאורך השנה בכל מיני ועדות שהמטרה שלהן זה דווקא להפחית את הרגולציה.
גולן ואך: אזרחי מדינת ישראל רוצים לשלם כמה שפחות ולקבל כמה שיותר, ולכן במסגרת הדבר הזה אנחנו עושים כל הזמן התאמות.
גולן ואך: הייתה כתבה לא מזמן בטלוויזיה על שיפורי מיגון חדשים שנכנסים, אבל זה אחד מתוך ארבעה או חמישה צעדים שאנחנו עושים וניתן לציין אותם פה.
גולן ואך: הראשון שבהם, מר בילסקי, נושא של הצטרפות לתמ"א 38, מה שנקרא אם התמ"א לא תשיג אותנו אז אנחנו נשיג אותה.
גולן ואך: אנחנו עושים ניסויי פיצוץ להפחית את הצורך בהורדת יסודות אל תוך החניונים לכלל מינימום.
גולן ואך: גם באמצעות חיזוק פירי הממ"דים אל המבנים עצמם וגם באמצעות צעדים נוספים של הורדת יסודות מינימליים, מה שיאפשר כדאיות של תמ"א 38 גם באזורים שהם אזורים לא כדאיים.
גולן ואך: אנחנו מוזילים את עלות שיפורי המיגון לאזרחים שידם אינה משגת.
גולן ואך: היום שיפור מיגון שפיקוד העורף פיתח אותו ללא פטנט, לכל דורש, באתר של פיקוד העורף, עלותו היא עד 40,000 שקלים.
גולן ואך: ניתן לקחת חדר קיים ולעטוף אותו.
גולן ואך: אם הייתה פה היכולת להראות את הסרטון, אני מעמיד את המחשב הזה לרשות הצופים גם בהפסקה לראות כיצד עומד חדר של שיפור מיגון בפצצה גדולה מאוד מטווח קרוב, ראו את זה גם בטלוויזיה.
גולן ואך: הדבר האחרון זה הנושא של הוזלת פריטים.
גולן ואך: כל מה שקשור לקיר ההגנה על הממ"ד, אנחנו כבר אחרי ניסוי מוצלח שאנחנו בסוף השנה הזאת נוכל לספק דלת שהיא נותנת עוד 4 מטר בשטח עיקרי בתוך המבנה, כנ"ל לגבי חלונות, דלתות מגן וכדומה.
גולן ואך: השקף האחרון, המלצות.
גולן ואך: ההמלצה הראשונה, חבר הכנסת אייל בן ראובן ועוד מספר חברי כנסת נוספים שמקדמים את המלצות הוועדה 2025 שהוביל אותה מר בצלאל טרייבר ויו"ר המשרד לבינוי ושיכון שאנחנו היינו חלק מהוועדה הזאת.
גולן ואך: הוועדה הזאת מדברת למעשה – ופה חבר הכנסת, אני גם אתייחס לאוכלוסייה הערבית – היא מדברת על כך שעל פי אזורי האיום ישנו תקציב מוגדר שאוכלוסייה שהיא ללא מיגון יהודית כערבית, ככל שהיא קרובה יותר ומאוימת יותר תזכה לסדר עדיפות גבוה יותר והיא מחלקת גם לאשכולות סוציו אקונומיים כך שמי שידו אינה משגת, יותר מאשר מי שמסוגל, יקבל יותר.
גולן ואך: הוועדה הזאת מדברת גם על צעדים רגולטוריים שאינם קשורים לתקציב, זה הנושא של הפחתת חסמים, מסלולים ירוקים.
גולן ואך: אם אני אקח לדוגמה את שדרות, שדרות כשיצאה לדרך חבר הכנסת ילין היה ממייסדי ה - - -
חיים ילין: זה שנלחם שלא נמגן את עצמנו לדעת.
חיים ילין: אני נגד זה.
גולן ואך: נכון.
גולן ואך: אבל בסוף - - -
עיסאווי פריג': אבל אתה אומר שזה התקדמות, לא?
גולן ואך: הוא התעקש על נושא של ממ"דים, לשמחתי הרבה ההתעקשות שלו הובילה להחלטה נכונה בעיני, הממ"ד בסופו של דבר תרם לחוסן של האזרחים בצוק איתן זה הוכח.
גולן ואך: אגב, רואים את זה גם בהבדל שבין 2009-2010 עופרת יצוקה לבין 2014, היכולת של האזרחים לשהות בבתיהם כשיש להם ממ"ד וכשאין להם ממ"ד ולכן ההחלטה הזאת היא החלטה נכונה מאוד שאנחנו ממליצים לקדם אותה.
גולן ואך: הדבר השני זה נושא של קידום תמ"אות למיגון.
גולן ואך: תכניות מתאר ארציות כמו תמ"א 38 במנגנונים ממשלתיים להפוך אותם לכדאיים יותר לפריפריה, ואני לא אגע בצעדים שיש לעשות.
גולן ואך: הדבר השלישי זה הנושא של הקצאת תקציב ייעודי למיגון מכל פרויקט ממשלתי.
גולן ואך: אני חושב שכל ממונה על תכנית כזאת ואחרת שמתקצב תכנית במאות מיליונים או מיליארדים ואין בתוכו סעיף של מיגון, שיבין שבסופו של דבר המיגון הזה, הוא יצטרך להגיע, הוא פשוט יגיע מאוחר יותר.
גולן ואך: הוא יעלה בדיוק, בדיוק אבל, פי 10 ממה שהוא היה בהתחלה וחבל.
גולן ואך: הדבר האחרון זה נושא של אישור תכנית לאומית לשיפור המיגון, מה שנקרא הטווח הקצר.
גולן ואך: עד שכל האזרחים יבנו ממ"ד בבתיהם יש הרבה מאוד צעדים שניתן לעשות בתוך הרשויות המקומיות, לדוגמה אם בתוך מועצה מקומית מטולה בונים עכשיו אולם ספורט ויש פערי מיגון במטולה, יינתן תקציב של הגופים הרלבנטיים לסבסד את הפער שבין להפוך את אולם הספורט הזה לאולם ממוגן ואז 200-300 איש יכולים להיות שם, או מתנ"ס עכשיו בפסוטה באותו עניין, פרויקטים ציבוריים מקבלים את הסבסוד לתוספת מיגון במרחבים הללו.
עיסאווי פריג': רק להשלים את השאלה שלי ברשותך, מה המרחק שאזרח פרטי צריך להיות בינו לבין מקלט ציבורי בכדי שזה ייחשב תקני?
גולן ואך: זה תלוי במשך ההתרעה.
גולן ואך: אם אתה כרגע נמצא על הגבול, אתה צריך להיות בחלק מהמקומות בטווח של עד 10-15 שניות.
גולן ואך: אם אתה נמצא באזורים רחוקים מהגבול, אתה יכול להיות עד 2 דקות.
גולן ואך: השאלה איפה אתה גר.
עיסאווי פריג': ואתם לוקחים את המערך הזה בהגדרת תקני.
גולן ואך: ולכן קיבוצים או ישובים, או ישובים ערביים, לא משנה, שנמצאים על הגבול בשעה שהם נמצאים תוך כדי מערכה עם תרחיש הייחוס, סביר להניח שהרבה מאוד אזרחים יצטרכו לשהות שהיה רציפה במקלטים ואנחנו מביאים את זה בחשבון.
גולן ואך: לכן ציינתי את הנושא של היערכות מקלטים לשהייה ארוכה.
גולן ואך: עד כאן.
אבי דיכטר: כל עוד אין רקטות באיו"ש הוא מתכוון.
אבי דיכטר: עמיר אתה רוצה להשלים?
אבי דיכטר: אני מבקש עלי, נציג האוצר, לרשותך חמש דקות ולאחר מכן נתחיל עם חברי הכנסת.
עלי בינג: אני אסתפק בפחות.
עלי בינג: קודם כל אני חושב שבתקציב 2019 יש שתי בשורות עיקריות לתקציב העורף.
עלי בינג: אחד – הוקצו 150 מיליון שקל עבור חיזוק ומיגון מבנים, אנחנו עוד צריכים לבדוק את הפרטים איך להקצות את זה, אבל יהיו 150 מיליון שקל בהרשאה להתחייב עבור הנושא הזה, זו בשורה משמעותית.
עלי בינג: הדבר השני הוא שהתקציב למיגון הניוד כבר יוקצה בבסיס תקציב 2019, מדובר על סכום של כ-40 מיליון שקל שזה יאפשר את התכנון של מיגון הניוד ואת הביצוע של זה החל מראשית השנה.
עלי בינג: אני חושב שאלה שני נושאים שהיו על סדר היום.
עלי בינג: בלי קשר לזה אנחנו ממשיכים בדיאלוג מול פיקוד העורף, מול רח"ל, ואנחנו רוצים - - -
משה גפני: מיגון הניוד זה האוטובוסים?
עלי בינג: כן.
עלי בינג: זה מה שהיה בזמנו אם אתה זוכר, חבר הכנסת גפני, בפניה, שנוסף.
משה גפני: זוכר.
עלי בינג: בנוסף אנחנו ממשיכים בדיאלוג מול פיקוד העורף, משרד הביטחון, מול רח"ל, אנחנו רוצים לסייע להם במעבר לתקצוב רב שנתי שמאפשר להם להתייחס לכל תכנית העורף כתר"ש, כתכנית רב שנתית כפי שמתנהל תקציב הביטחון.
עלי בינג: אנחנו מקווים שעוד בשנת 2018 אנחנו נאפשר את זה דרך תקציב של הרשאה להתחייב, זה עוד לא סגור אבל אני חושב שיש רצון טוב משני הצדדים.
עלי בינג: אני מקווה שלפחות בהיבט הזה נרוויח פה לפחות ודאות תקציבית, שזה חשוב לא פחות.
אבי דיכטר: תודה רבה עלי.
אבי דיכטר: אנחנו עוברים לחבר הכנסת חיים ילין בבקשה.
אבי דיכטר: שלוש דקות.
חיים ילין: כבוד היושב ראש תודה.
חיים ילין: גולן אני אתחיל מהסוף.
חיים ילין: לא רצו למגן.
חיים ילין: הבג"צ הראשון בעוטף עזה היה על מוסדות חינוך.
חיים ילין: דרך אגב, פעם ראשונה אני יכול להגיד שבג"צ, ואני אומר את זה בגלוי, הוא טעה.
חיים ילין: בדרך כלל בג"צ לא נכנס לסוגיה מקצועית.
חיים ילין: הוא מפנה למשרד הביטחון שאמון על מיגון האזרחים.
חיים ילין: איך עושים את זה?
חיים ילין: אם אתה משטח את עזה או שאתה בונה עלינו מיגון, זה כבר הם לא מתערבים.
חיים ילין: אבל זו פעם ראשונה שבעצם בג"צ התערב ובעקבות זה התחילו למגן.
חיים ילין: כבר בבג"צ השני הם לא התערבו, כשרצינו למגן, בפברואר 2008 היינו פה עם מטריות אדומות, צבע אדום, וממשלת ישראל מקבלת את ההחלטה למגן עד 4.5 קילומטר.
חיים ילין: אני אומר את הדברים האלה כי חלק מהתפקיד שלי בכנסת ישראל זה לנסות להביא למודעות את הצפון.
חיים ילין: עוטף עזה, בפרויקט של שש שנים כבוד היושב ראש, גמר כ-10,500 יחידות דיור מיגון, בלי קשר למוסדות החינוך, בעלות של בערך 1.5 מיליארד שקל.
חיים ילין: אני שם את זה על השולחן.
חיים ילין: לא יכול להיות שבצפון אין את זה.
חיים ילין: החוקים שאייל ואני הבאנו, הבאנו את זה בזיג-זג.
חיים ילין: פעם הוא הוביל, פעם אני הובלתי, צירפנו, שניהם נפלו.
חיים ילין: אין לזה הגיון בכלל.
חיים ילין: אפילו האמירה, כבוד היושב ראש, להעביר את זה בטרום מתווה, נתחיל לדון איך.
חיים ילין: במדינת ישראל עד שלא ייפול ה-500 קילו על בית של אזרח במטול, אף אחד לא יעשה שום דבר ואני אומר את זה בצער.
חיים ילין: עד שלא צריך להביא את הסופרטנקר לפה למדינת ישראל, שום דבר לא זז.
חיים ילין: אז נכון, אתם עושים כפיקוד העורף את המוטל עליכם, במשאבים שקיימים.
חיים ילין: ממפים את הישובים, רואים איפה יש מקלטים, המלחמה היא שונה לגמרי, השתנתה לגמרי.
חיים ילין: אנחנו הפכנו להיות החזית.
חיים ילין: אם אנחנו לא נותנים לאזרחים את הכלים להתמודד מול מצבי קיצון, לא יעזור כלום.
חיים ילין: פה מירושלים אנחנו לא יכולים לנהל את זה.
חיים ילין: אנחנו יכולים להביא את הכלים ואת הכספים כך שיהיה מיגון לכל אזרח.
חיים ילין: כבוד היושב ראש, השאלה האם כשמפנים את הישובים, אם מפנים את הישובים למה צריך מיגון?
חיים ילין: כי לא כל יום יוצאים למלחמה.
חיים ילין: יש מה שנקרא ירי ספורדי ומול ירי ספורדי אתה לא מעיף ישוב אחורה, בשום פנים ואופן.
חיים ילין: לכן צריך את המיגון הזה.
חיים ילין: על השכבה הזאת יש את כיפת ברזל ויש את שרביט קסמים ויש את החץ, הכל נכון.
חיים ילין: הם ילמדו גם להמציא את הווירוס שלנו אין עדיין אנטי וירוס.
חיים ילין: כל הזמן זו תהיה המלחמה.
חיים ילין: לכן חשוב מאוד לצאת עם תכנית שבאה ואומרת שיש מיגון אפילו בהשתתפות של התושבים.
חיים ילין: דרך אגב, אולם ספורט שאתה רוצה למגן את כולו, כולל הגג, זה 100 מיליון שקל.
חיים ילין: זה לא נכון, לא כדאי, עדיף כבר לעשות מגרש חניה מתחת למגרש הכדורסל, כבר עשינו את זה, למטה, שכולם יחנו וכל מגרש חניה תת קרקעי לא רק שלא יתפוס מקום למעלה, אלא הוא גם יהפוך להיות המיגון שאנחנו צריכים וגם להיות עיר מתחת לאדמה, אין פה מה לעשות.
חיים ילין: בסוף צריך להבין את הדבר החשוב ביותר.
חיים ילין: אם אנחנו נותנים מיגון פיזי, לאזרחים תהיה תחושת בטחון אם יש ממשלה שמובילה את הדבר הזה, ותדעו לכם, למרות שבשגרה כל הזמן מפלגים אותנו, אנחנו כעם מספיק חכמים שבמלחמה אנחנו צריכים להיות מאוחדים, גם כשקוראים לנו חמוצים וגם כשקוראים לנו דובדבנים, זה לא משנה מה.
חיים ילין: יש לנו את האחריות הזאת להיות ביחד, זה החוסן שלנו.
חיים ילין: לכן כבוד היושב ראש, אני חושב שבסוף בסוף צריך לצאת עם תכנית שבאה ואומרת כמה כסף האוצר שם, באמת אני אומר לכם, זה בסוף חיי אדם.
חיים ילין: לא יעזור כלום לאף אחד.
חיים ילין: לא יכול להיות שלמי שיש כסף יש לו בריאות טובה יותר ויש לו בטחון יותר טוב ולמי שאין כסף אין לו לא את זה ולא את זה.
חיים ילין: זה לא היהדות, זה לא הערבות ההדדית שאנחנו גדלנו עליה.
חיים ילין: זה גם לא יכול להיות פוליטי.
קריאה: אתה רוצה קצת מלח?
קריאה: תפזר לנו.
קריאה: מה אתה עושה?
חיים ילין: אני שם את הדברים על השולחן.
חיים ילין: יש מודל.
חיים ילין: הוא נעשה בעוטף עזה, אין שום סיבה בעולם לא לקחת את המודל הזה ולעשות אותו בצפון.
חיים ילין: מישהו פעם צריך לבוא ולהסביר, גם שר הביטחון וראש הממשלה, דיכטר, למה הם לא עושים את זה.
חיים ילין: למה בתקציב 2019 שזה יהיה עוד שנה וגם ב-2018 אין תקציב למיגון הצפון ולמה מפילים את החוקים שלנו, למה לא מדברים איתנו.
חיים ילין: כאילו שהכל פוליטי, כאילו שהטיל יודע להבחין בין ימין ושמאל.
חיים ילין: כבוד היושב ראש אני סיימתי, אני הולך לוועדת הכלכלה.
חיים ילין: באמת אני אומר לך, בוא נוביל ביחד.
אבי דיכטר: חבר הכנסת מוטי יוגב בבקשה.
מרדכי יוגב: אדוני היושב ראש, אני ממשיך את דברי חברי חבר הכנסת חיים ילין.
מרדכי יוגב: אני רק רוצה לשים אחד כנגד השני לכולם, מנציגי האוצר, והתביעה איננה לאנשי המדים, התביעה היא אלינו חזרה.
מרדכי יוגב: אני אומר את הדברים כדרך שלימדו אותנו פעם, שלוש אצבעות כלפינו.
מרדכי יוגב: כלפי חברי הכנסת, כלפי השרים.
מרדכי יוגב: האיום בצפון כבר לא סוד, הוא על השולחן.
מרדכי יוגב: אפשר להגדיר אותו בכמעט פי עשר מהאיום מעזה, איום החיזבאללה, בכמויות, במרחק, בראשי נפץ, בשאיפה לדיוק, בכל הפרמטרים האלה.
מרדכי יוגב: עוד בטרם שהוא כבר מכסה גם את קרבת תל אביב ומעלה, עד הדרום.
מרדכי יוגב: הרי שהצפון אין ספק שהוא יותר מאוים, בכל היבט.
מרדכי יוגב: לכן אם השקיעו מיליארדים במיגון הצפון בין לאיום העילי של התלול מסלול, בין לאיום הקרקעי, וכל מי שיודע יודע, הרי שאין ספק שצריך לעשות את זה לצפון.
מרדכי יוגב: זה הגיון פשוט שאנחנו זועקים עליו בוועדה הזאת, אני כבר חמש שנים אומר את זה באופן הכי פשוט שאפשר ואני חושב שפחות מפה, אני אומר תודה, 150 מיליון לחיזוק מבנים זה כסף קטן.
מרדכי יוגב: זה כסף לרשות אחת.
מרדכי יוגב: צריך מיליארד שקל לשנה לחמש שנים.
מרדכי יוגב: את זה צריך.
מרדכי יוגב: אני רוצה להגיע לתוצר, אדוני היושב ראש.
מרדכי יוגב: אני חושב שהתוצר צריך להיות פעם אחת מכתב משותף של חברי הוועדה הזאת אל ראש הממשלה, שר האוצר, שר הביטחון.
מרדכי יוגב: פעם שניה אולי להתכנס פעם נוספת בקביעת זמן קצרה בצוות הרבה יותר מצומצם ואולי גם סגור, עם הגורמים הללו הבכירים, קרי ראש הממשלה, שר האוצר ושר הביטחון, בכדי גם לשקף ולהטמיע את הסיפור.