GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ישראל אייכלר: נכנסים, בודקים אם אין נשק או אמל"ח או משהו שלא רוצים, ונוסעים הלאה.
ישראל אייכלר: אני לא מבין למה על כבישים כאלה אי אפשר לשים בידוק, שכל רכב שחשוד, שאולי יש אפשרות שיש לו נשק, פשוט לבדוק.
ישראל אייכלר: אין לו נשק, אין לו משהו מסוכן, הוא לא מחבל מבוקש, שייסע בכבוד.
ישראל אייכלר: אני נגד להפריע לאנשים לנסוע וצריך להמשיך את החיים של כולם, אבל לא ייתכן שאנשים ייסעו על כבישים שיש סיכוי שהרכב שנוסע מולם או לידם יש לו נשק והוא יירה בהם ואף אחד לא בודק את זה.
ישראל אייכלר: זה לא נראה לי דבר בלתי אפשרי, ואם אפשר לעשות את זה בכל שדות התעופה, בכל הקניונים, בכל העולם, למה אי אפשר לעשות את זה פה?
אורן אסף חזן: הם דואגים למרקם החיים.
ישראל אייכלר: בסדר גמור.
ישראל אייכלר: בשדה התעופה אין מרקם חיים?
ישראל אייכלר: בקניונים אין מרקם חיים?
אורן אסף חזן: אותי אתה לא צריך לשכנע.
ישראל אייכלר: לכן אני רוצה שהוועדה תחליט שכל רכב שנכנס לכל הכבישים האלה ייבדק – אם צריך לבדוק – אם יש שם נשק או אם יש שם משהו חשוד.
ישראל אייכלר: אם לא, ייסע בכבוד.
ישראל אייכלר: יש חשד, לא ייסע.
ישראל אייכלר: נקודה.
אבי דיכטר: שולי מועלם, בבקשה.
שולי מועלם-רפאלי: תודה רבה, אדוני.
שולי מועלם-רפאלי: אני מבקשת לדבר אל מי שחושב שיהודה ושומרון הם חלק מארץ ישראל ובעתיד, בעזרת ה' הקרוב, חלק ממדינת ישראל.
שולי מועלם-רפאלי: כמובן אין לי שיג ושיח עם מי שחושב שאנחנו צריכים להקים פה חלילה מדינת ישות של טרור פלסטיני.
שולי מועלם-רפאלי: מתוך שכך, אני כמובן מוחה על דברי הבלע שאמרה חברת הכנסת ציפי לבני.
שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שמי שמאבד את מי זה אנשים שמתרחקים מתחושות קשות בציבור הישראלי בתל-אביב, בשדרות או ביהודה ושומרון.
שולי מועלם-רפאלי: ביהודה ושומרון גרים 480,000 אזרחים, שלצערי גם היום, אחרי שעבר חוק מרקם חיים של חברינו בצלאל ויואב, עדיין הם אזרחים בדרגה ד'.
שולי מועלם-רפאלי: הם אינם אזרחים שווי זכויות, למרות שהם אזרחים שווי חובות.
שולי מועלם-רפאלי: והדבר הזה ישתנה, אדוני, רק כשתישמע כאן בתוך הוועדה הזאת, בתוך הקואליציה.
שולי מועלם-רפאלי: אני לא מנהלת את השיח הזה מול מי שחושב הפוך ממני.
שולי מועלם-רפאלי: אני חושבת שזאת הקריאה שלנו, כאנשי ארץ ישראל, לדבר על החלת ריבונות.
שולי מועלם-רפאלי: אז אני יודעת שעכשיו יתקפו אותי ויגידו לי: מה תעשי עם שני מיליון פלסטינים בשטחי A ו-B?
שולי מועלם-רפאלי: ומתוך שכך, אני מבקשת להגיד: החלת ריבונות על שטח C היא דרישה שצריכה להיות הדרישה של כל מי שמאמין שחייבים פה שוויון זכויות לאזרחים יהודים ביהודה ושומרון.
שולי מועלם-רפאלי: ומתוך זה יש פה שני דברים שהם בבסיס.
שולי מועלם-רפאלי: האחד הוא הביטחון והשני הוא ההתיישבות.
שולי מועלם-רפאלי: זה לא ילך זה בלי זה.
שולי מועלם-רפאלי: יש לי קושי גדול עם הקריאה להסדרה של עפרה רק בעקבות הפיגוע, למרות שגם אני תמכתי בה, וברור שההסדרה של עפרה הייתה צריכה להתרחש חודשים ארוכים לפני הפיגוע הקשה שהיה פה.
שולי מועלם-רפאלי: והאובדן של התינוק עוד בבטן אמו הוא נקודה שמזעזעת את הנפש.
שולי מועלם-רפאלי: היא אמורה לשנות דברים הרבה יותר בסיסיים.
שולי מועלם-רפאלי: ההסדרה של עפרה כבר קיבלה את הגיבוי המשפטי.
שולי מועלם-רפאלי: ראש הממשלה חייב לתת אור ירוק להסדרה של עפרה בחודש שעבר, לא בשבוע שעבר.
שולי מועלם-רפאלי: שאלת הביטחון נבחנת שוב ושוב בדיונים בוועדה.
שולי מועלם-רפאלי: אני חייבת להגיד, אדוני, אני אגיד את זה במשפט שרק חברי הוועדה יבינו אותו, אנחנו שומעים קולות אחרים לחלוטין כל דיון.
שולי מועלם-רפאלי: אני הבנתי שהריסת בתי מחבלים היא קריטית בהרתעה וראוי לה שתהיה צמודה ככל הניתן לאירוע הרצח או אירוע הטרור, גם אם הוא לא נגמר ברצח.
ענת ברקו: זו גם המסקנה של הוועדה הצה"לית.
שולי מועלם-רפאלי: אני הבנתי שגירוש משפחות מחבלים חייב להיות על השולחן כחלק מאותו סל שיוצר הרתעה.
שולי מועלם-רפאלי: אסיים ואגיד, אנחנו חייבים להתחיל להחיל ריבונות ביהודה ושומרון, אנחנו חייבים לחזק את ההתיישבות ולחזק את הביטחון כמעגל שלם שיסגור את ההבנה הסופית שפה לא תוקם מדינה פלסטינית לעולם.
אבי דיכטר: ציפי, רצית הערה?
ציפי לבני: כן.
ציפי לבני: אני רוצה לומר משהו אישי, כי נאמרו כאן דברים אישיים.
ציפי לבני: ואני רוצה לומר את זה לך, יוסי.
ציפי לבני: שאלת אותי אם אני שונאת.
ציפי לבני: אני לא שונאת, אבל אני כועסת.
ציפי לבני: אבל כשאתה אמרת לי: אני קברתי תושב, אנחנו נוכל להמשיך לנהל את הוויכוח רק כשתדע שמה שאתה מרגיש כלפי התושב, אני מרגישה כלפי כל אזרחי ישראל, כולל התושב שלך.
יוסי דגן: ואני לא?
ציפי לבני: בוודאי שכן.
יוסי דגן: אז למה את מתנשאת?
יוסי דגן: תכבדי אותנו.
יוסי דגן: אנחנו מכבדים אותך, ציפי.
ציפי לבני: אתה רוצה לתת לי להשלים את דבריי?
ציפי לבני: רק כשנבין שהכאב שלך והכאב שלי הוא אותו כאב כשיש אירוע טרור, שהצורך לתת ביטחון הוא משותף לנו, שבזה פתחתי את דבריי, נוכל להמשיך ולנהל את הוויכוח האחר.
יואב קיש: את תגידי לו איך לנהל את הוויכוח?
יואב קיש: מה זו ההתנשאות הזאת?
אבי דיכטר: יואב, היא מעירה הערה.
אורן אסף חזן: למה נותנים לה במה?
אבי דיכטר: אני נתתי לה במה להעיר במה.
אבי דיכטר: נתתי לה, לא נתתי לך.
אורן אסף חזן: מה זה הדבר הזה?
אורן אסף חזן: מי שם אותה בכלל?
אבי דיכטר: אני.
אורן אסף חזן: היא, שקפצה ממקום למקום, שאידיאולוגיה בשבילה מתפרשת בצ'ק בבנק, היא תתנשא על כולם פה ותדבר ככה?
ציפי לבני: את הוויכוח בינינו ננהל לא מתוך ויכוח האם לעם היהודי יש זכות על הארץ כולה, שגם אני מאמינה בזה, אלא מה נכון למדינת ישראל לעשות.
ציפי לבני: כשזאת תהיה ההבנה בינינו נוכל להיות אחים ולנהל את הוויכוח.
ציפי לבני: אנחנו מדברים על החיילים שכאן.
ציפי לבני: במקרה לפני שבוע הבן שלי סיים מילואים בשומרון.
ציפי לבני: אז רק ההבנה שכולנו נמצאים באותו מקום, אבל לנהל את הוויכוח הקשה בינינו מתוך ההבנה הזאת.
אורן אסף חזן: איך זה מתיישב עם תוכן הדברים שאת אומרת?
אבי דיכטר: הערה ליוסי.
אורן אסף חזן: רק איך זה מתיישב?
אבי דיכטר: לא נתתי לך רשות דיבור.
יוסי דגן: אני מכבד את מה שאמרת.
יוסי דגן: אנחנו אחים, גם אם נרצה וגם אם לא נרצה, ונגזר עלינו להיות אחים.
יוסי דגן: מבחינתי ברצון, אגב, גם כשיש לנו ויכוחים.
ציפי לבני: זה בתוך המשפחה.
יוסי דגן: אני חושב שזה שאנחנו אחים ואחיות זה נבחן לא אם אנחנו נסכים בסוגיה המדינית.
יוסי דגן: אנחנו חולקים, וזה לגיטימי, כמו שעמיר חולק וכמו שאיילת חולקת.
יוסי דגן: אבל זה שלמשל אין לנו מרכיבי ביטחון.
ציפי לבני: אני פתחתי בזה שאמרתי שצריך לתת.
יוסי דגן: האחים זה לא שאנחנו נסכים בנקודה האידיאולוגית, כי אנחנו כרגע לא נסכים.
יוסי דגן: כמו איילת, גם את צעירה, אנחנו נתווכח עוד הרבה שנים.
ציפי לבני: יוסי, על הביטחון הסכמתי מראש.
יוסי דגן: מיושב-ראש אופוזיציה, שאני באמת מכבד אותך, אני מצפה שתגידי: אנחנו אתכם בכאבכם, אנחנו נעזור לכם בדברים שמוסכמים, שזה מרכיבי ביטחון.
ציפי לבני: בזה פתחתי.
יוסי דגן: אני חושב שאפשר לנהל את הוויכוח בצורה יפה, ובעניין מרכיבי ביטחון תעזרו לנו.
אבי דיכטר: אני רוצה לומר כמה דברים לסיכום.
אבי דיכטר: בצלאל, אני רושם לעצמי את העובדה שלא דיברת, וזה אירוע נדיר שאני מעריך את זה מאוד.
אבי דיכטר: אני קודם כל רוצה לומר תודה לסמי.
אבי דיכטר: באמת תודה על הארגון של הדבר הזה בתנאים לא פשוטים, בלוח זמנים קצר.
אבי דיכטר: באמת יישר כוח.
סמי קרסנטי: בפעם הבאה תבואו כשנסדיר את עפרה סופית.
אבי דיכטר: אני באמת חושב שכולנו נסערים.
אבי דיכטר: לבנו עם המשפחות, וכל מי שיצא לו לנחם את המשפחות – רגעים קשים וימים קשים.
אבי דיכטר: יש לנו עוד פצועים שאפילו נלחמים על חייהם בבית החולים, שלבנו איתם.
אבי דיכטר: באמת כל מה שהוועדה הזאת יכולה לעשות זה להתפלל, אבל אני מקווה מאוד שהרופאים יעשו את מלאכתם ויצילו את הפצוע שנלחם על חייו.
אבי דיכטר: אנחנו עוסקים בשבוע של טרור, ואני אומר לכם כאחד שיש לו ניסיון של 47 שנים בלחימה בטרור, צריך להבין, לחבית הטרור יש תחתית.
אבי דיכטר: זה לא חבית ללא תחתית.
אבי דיכטר: אני אומר את זה לכולנו, כי לעם ישראל, למדינת ישראל, היו תקופות קשות מאוד מול טרור, לפני הקמת המדינה, אחרי הקמת המדינה, תחת שם כזה ותחת שם אחר.
אבי דיכטר: לחבית הטרור יש תחתית.
אבי דיכטר: מי כמוכם פה ביהודה ושומרון יודע את זה בשנים הקשות מאוד של האינתיפאדה השנייה.
אבי דיכטר: בעולם אמרו לנו שאין אפשרות להדביר את הטרור הזה.
אבי דיכטר: וצה"ל הוכיח ושב"כ הוכיח ומשטרת ישראל הוכיחה והתושבים הוכיחו – התושבים לא רק ביהודה ושומרון, התושבים בכל רחבי מדינת ישראל.
אבי דיכטר: הטרור לא היה רק ביהודה ושומרון, הוא יצא ברובו המכריע מיהודה ושומרון.
אבי דיכטר: כ-90% מהפיגועים היו מיהודה ושומרון, ולכן עשו את "חומת מגן" ביהודה ושומרון ולא עשו אותה בעזה באותה תקופה, בגלל מגבלות אחרות.
אבי דיכטר: אני אומר את זה, מפני שאסור לנו, בוודאי לא כוועדת חוץ וביטחון, לקחת את השבוע ולהסתכל על כל פיגוע קשה ונורא מבחינת הכאב ולומר: זה המאפיין של פעילות צה"ל.
אבי דיכטר: אנחנו יודעים שלא.
אבי דיכטר: אנחנו באים לתחקר את האירועים במקום צה"ל, אנחנו נשמע את התחקירים או את הדברים שצה"ל יסכים בתחקירים, נדע אל נכון מה היה, איך היה, ובוודאי כל מי שמכיר את צה"ל, ואנחנו מכירים היטב את צה"ל, אין לי ספק שאת הלקחים הם יפיקו בצורה הכי אפקטיבית שניתן להעלות על הדעת.
אבי דיכטר: אנחנו כוועדה צריכים לוודא שהמערכות שמופקדות כאן על הביטחון ועל תחושת הביטחון, שני מושגים שונים אגב – ביטחון אנחנו יודעים למדוד טוב יותר, תחושת ביטחון זה משהו קצת יותר אמורפי, אבל שמענו היום לא מעט משפטים ששייכים לתחושת הביטחון, ואנחנו עוסקים בישראלים.
אבי דיכטר: זה עובר כחוט השני בהרבה מאוד התייחסויות שלנו, החל מביטחון ותחושת ביטחון והסדרת יישובים.
אבי דיכטר: בעיני אין שום הבדל בסוגיית הסדרת יישובים בין יישובים בגליל, יישובים בנגב ויישובים ביהודה ושומרון.
אבי דיכטר: גרים שם ישראלים ושם ישראלים.
אבי דיכטר: אגב, יהודים ולא יהודים גרים בגליל, שעושים להם הסדרה, בנגב יהודים ולא יהודים, בדואים בעיקר, עושים להם הסדרה, ופה לשמחתנו גרים ישראלים יהודים.
אבי דיכטר: אגב, עפרה למיטב זיכרוני הוקמה עוד בממשלת העבודה, ב-1975.
אבי דיכטר: זה רק מראה לנו שהממשלות התחלפו בין ימין לשמאל, והאסטרטגיה לא השתנתה.
עמיר פרץ: אתה לא מוכרח להזכיר את הכול.
אבי דיכטר: אני באמת חושב שהאחריות שלנו היא כל כך כוללת.
אבי דיכטר: אנחנו יודעים לקדוח מנהרות של החיזבאללה בצפון ויכולים להרוס מנהרות של החמאס בדרום ויודעים להתמודד עם פיגועים ועם טרור קשה על הכבישים, ואני מסכים לחלוטין, אבנים ובקט"בים.
אבי דיכטר: לפעמים נדמה שזה נמצא מתחת לרדאר.
אבי דיכטר: כל מי שמכיר את הפיגועים שהסתיימו, לא עלינו, בכך שאבן יודעת להרוג, מה לעשות.
אבי דיכטר: ראינו את זה רק ביום שישי בבוקר פה.
אבי דיכטר: אבן, לא יותר מזה.
אבי דיכטר: שלא לדבר על בקט"בים, וכולנו מכירים את התמונות של נפגעים מבקבוקי תבערה וכיו"ב.
אבי דיכטר: אנחנו כוועדה, גם כוועדת חוץ וביטחון במליאה וגם כוועדת משנה ליהודה ושומרון, שמוטי יוגב עומד בראשה, לוקחים את הנושא הזה.
אבי דיכטר: אנחנו נכנסים ל-2019, יש לנו דברים ברורים שאנחנו יודעים לומר שאנחנו נפקח עליהם, לוודא שהם לא יקרו, כי אנחנו יודעים שכרסום בהם יביא לפגיעה בביטחון ובתחושת הביטחון.
אבי דיכטר: אגב, ביטחון יודעים לשקם יותר מהר מאשר תחושת ביטחון.
אבי דיכטר: אנחנו בנושא הזה לא מתכוונים להסתפק בביקור הזה.
אבי דיכטר: אני חושב שמי שמכיר את הנתונים, ומוטי שמרכז את זה כוועדת המשנה מכיר היטב את הפניות שלכם, את הטיפול בהן.
אבי דיכטר: יש פה לא מעט אנשים שמשתתפים בתדירות גבוהה מאוד בדיונים האלה והם יודעים שהעגלה הזאת זזה.
אבי דיכטר: זה נכון שהיא לא זזה מספיק מהר, זה נכון שהיא לא זזה מספיק חזק, אבל היא זזה, ואם צריך לעשות את המהלכים האלה יותר חזק, יותר מהר, כדי לספק גם ביטחון וגם תחושת ביטחון לתושבי יהודה ושומרון, אנחנו נספק יותר ביטחון לתושבי יהודה ושומרון.
אבי דיכטר: כוועדה נדאג שזה יקרה.
אבי דיכטר: על זה הוועדה מפקחת.
אבי דיכטר: ואם יהיה עימות בין ביטחון ותחושת ביטחון לישראלים שגרים ביהודה ושומרון לבין איכות חיים של פלסטינים, אנחנו יודעים איפה אנחנו נשים את המטבע שלנו כוועדה.
אבי דיכטר: אנחנו ועדת חוץ וביטחון של כנסת ישראל.
אבי דיכטר: אנחנו, לשמחתי, לא ועדת חוץ וביטחון של למג'לס אלתשריעי שלהם.
אבי דיכטר: אין לנו שום כוונה להיות שם.
אבי דיכטר: זה הפרלמנט שלהם, המועצה המחוקקת.
ענת ברקו: יש להם נציגים אצלנו בפרלמנט.
אבי דיכטר: אני חושב שבאיזשהו מקום אנחנו מבינים היטב את האינטרס שלנו, את התפקיד שלנו, ללא שום קשר באיזו כנסת מדובר, באיזו ממשלה מדובר.
אבי דיכטר: אני מקווה שבנושא הזה יש פה תמימות דעים, בוודאי בקרב חברי הוועדה, אני חושב שבקרב כל מי שנמצא פה בחדר.
<< אורח >> ישראל גנץ: תודה רבה לכם בשם ההתיישבות שהגעתם לכאן, גם בצוק העתים הזה.
<< אורח >> ישראל גנץ: מעריכים את זה מאוד.
אבי דיכטר: אנחנו בתוך יום העורף שהכנסת הכריזה עליו ושהתחילו כבר עמיר פרץ יו"ר ועדת המשנה להגנת העורף, כבר הוביל את הפנל שלו בחלק הראשון של היום.
אבי דיכטר: אנחנו את הישיבה הזאת מקדישים לישיבה של ועדת החוץ והביטחון בנושא הגנת העורף ומוכנות העורף ובחרנו למקד הפעם את הדברים בנושא של המיגון, הן המיגון הפרטי והן המיגון הציבורי.
אבי דיכטר: אנחנו עוסקים בזה לאורך השנה וחלק גדול מהאנשים שיושבים כאן מכירים היטב את הדברים, גם את העשייה וגם את הפערים גם הענייניים וגם האזוריים.
אבי דיכטר: זה בהחלט הנושא שבו נרצה לעסוק היום.
אבי דיכטר: אנחנו בסוגיה הזאת נקצה זמן למתייחסים שאני תיכף אומר את שמותיהם, חלק מהם כאן, חלק מהם מן הסתם יגיעו.
אבי דיכטר: אבל מאחר והזמן הוא קצר, אנחנו מיקדנו ממש את רשות הדיבור לדקות ספורות כדי לאפשר לאנשים שהגיעו מחוץ לכנסת לומר את דברם, ולכן אנחנו חברי הכנסת נהיה מאוד מאוד מצומצמים בדברים.
אבי דיכטר: אני אומר את זה גם לחברי הכנסת שנמצאים כבר, גם לטובת חברי הכנסת שיגיעו, לא במונח של "ראו הוזהרתם" חס וחלילה, אלא במובן שאנחנו רוצים לנצל את ההזדמנות הזאת להקשיב ולאפשר לאנשים אחרים להקשיב לאנשים שהגיעו מרחוק ומקרוב בסוגיה הזאת של המיגון הפרטי והמיגון הציבורי, הן בצפון הן בדרום הן במרכז, הן במגזר היהודי, הן במגזר הערבי, הן במגזר הדרוזי ובמגזרים אחרים.
אבי דיכטר: לכן הזמן יהיה קצר בהתייחסות, המלאכה מן הסתם תהיה מרובה, ואנא קצרו בדבריכם.
אבי דיכטר: תודה רבה, אני מעביר את רשות הדיבור לחבר הכנסת עמיר פרץ יו"ר ועדת המשנה.
עמיר פרץ: אדוני היושב ראש, חברי הכנסת, אורחים מכובדים.
עמיר פרץ: ראשית אני מודה ליו"ר ועדת חוץ ובטחון שבאמת מקדיש את הזמן הקרוב לדיון המאוד חשוב של מה מצבנו מבחינת פערי המיגון בישראל.
עמיר פרץ: אני מקווה מאוד שיצטרף אלינו גם חבר הכנסת משה גפני, יו"ר ועדת הכספים כי סיכמנו שיהיה פה דיון משותף של שתי הוועדות, כדי שכל הגורמים שעוסקים לאחר מכן בטיפול בסוגיה ובניסיון להתמודד עם השאלות שיעלו כאן, אכן יוכלו לעשות את מלאכתם.
עמיר פרץ: אני רוצה לומר דבר אחד.
עמיר פרץ: מלחמת לבנון השנייה הפכה לקו שעושים את כל נקודת ההשוואה אליו.
עמיר פרץ: אין ספק שמה שראינו הבוקר במפגש שהיה באודיטוריום עם כל אותם צוותים יישוביים, זה מפגש שמוכיח שניתן להסיק מסקנות, להפיק לקחים ולנצל את המשבר כדי להגיע להישגים.
עמיר פרץ: יחד עם זאת, שיהיה ברור.
עמיר פרץ: שום הישג אינו יכול להיות תקף אם הוא קופא על שמריו.
עמיר פרץ: הישגים בעיקר בתחומים הביטחוניים הצבאיים, כאשר אינם ממשיכים להיות מטופלים, הם נשחקים ומאבדים את ערכם.
עמיר פרץ: אני אומר במשפט אחד, אין ספק שבהמשך למערכות המאוד מתוחכמות, מערכות ההגנה האקטיבית של כיפת ברזל, שרביט קסמים, חץ, כל מה שצה"ל יעשה כשהוא יפעל בחזית, כל הפעולות מסביב, הכל נכון.
עמיר פרץ: בסוף הממ"ד האישי הוא המפתח להצלת חיים, הוא המפתח ליצירת תחושה של שקט, של יכולת העורף להתמודד גם בשעת משבר.
עמיר פרץ: המבחן האמיתי שלנו הוא כיצד מדינת ישראל מתמודדת עם הבטן הרכה שלה.
עמיר פרץ: הבטן הרכה זה העורף בישראל, כיצד אנחנו מצליחים לקיים חיי שגרה גם בתקופת חירום ואני חושב שאנחנו צריכים לראות את הדברים.
עמיר פרץ: רק שתי דוגמאות:
עמיר פרץ: אחד – פערי המיגון הצפון בלתי נסבלים, שלא יהיו אי הבנות.
עמיר פרץ: מדובר על פערים שהעלות שלהם יכולה להגיע לבין 2-6 מיליון שקל.
עמיר פרץ: פערים במיגון תשתיות חיוניות בלתי נסבלים, אי אפשר להמשיך עם זה.
עמיר פרץ: לכן יש פה כמה יוזמות.
עמיר פרץ: ראשית, יוזמה של חברי הכנסת אייל בן ראובן וחיים ילין למיגון בצפון, יוזמה של אבי דיכטר ושלי למיגון של כל התושבים במרכז הארץ ששם הבעיה מאוד קשה וכולכם יודעים שבקרוב מאוד כל הארץ תהיה מטווחת, וכמובן היוזמה החשובה ביותר זו היוזמה הממשלתית לקדם את חוק העורף ואני מאוד מאוד מקווה שאכן חוק העורף יקודם ויתכלל את כל מה שלמדנו, את כל המסקנות שלנו ואת כל הדרכים שבהן אנחנו צריכים להתמודד.
עמיר פרץ: תודה אדוני היושב ראש.
אבי דיכטר: תודה רבה לחבר הכנסת עמיר פרץ.
אבי דיכטר: רשות הדיבור לראש רח"ל.
אבי דיכטר: טרייבר בבקשה, עשר דקות לרשותך.
בצלאל טרייבר: אני אתן לכם מתנה כמה דקות.
בצלאל טרייבר: קודם כל רבותי יושבי הראש תודה רבה.
בצלאל טרייבר: אני לא ארחיב על מקום האיום, גם חברי הכנסת וגם היושבים באולם מכירים את עוצמת האיום, מכירים את ההקשרים שלו, את היבטיו גם על האזרחים וגם על התשתיות וגם על הכושר הלאומי בכלל.
בצלאל טרייבר: אני חושב שסך הכל המערכת הלאומית מכירה ומודעת ואולי עושה הרבה יותר ממה שנראה מעל פני השטח.
בצלאל טרייבר: בחלק מזה אני אגע, ואני גם אגע בפערים.
בצלאל טרייבר: שר הביטחון הציב בפני מדינת ישראל טיוטה של חוק עורף לפני שנתיים בהקשרו האזרחי על המשק האזרחי, טיוטה שנמצאת בעיצומה של התדיינות ואני מקווה שתביא בתוך חודשים בודדים להחלטה ותוכל לאפשר לפחות את הפרק הזה של מוכנות המשק הלאומי והמקומי למקום חדש.
בצלאל טרייבר: שר הביטחון גם מוביל דרך אגב את ההגדרה הלאומית שלראשונה ב-2016 איום הייחוס ותרחיש הייחוס לעורף.
בצלאל טרייבר: נעשות פעולות רבות על ידי משרדי הממשלה כולם.
בצלאל טרייבר: גם משרד הבריאות וגם משרד החינוך וגם משרד הרווחה וגם משרד הפנים ובטח פיקוד העורף וגם רח"ל בסופו של דבר בשנים האחרונות השקענו בכל שנה עשרות רבות של מיליוני שקלים גם במיגון הצפון.
בצלאל טרייבר: אנחנו מודעים לפערים האלה, השקענו לא מעט, ב-2015 השקענו מעל ל-100 מיליון.
בצלאל טרייבר: אני שמח להגיד שהממשלה אישרה רק לפני שבוע מתוך ראייה והבנה של הצורך הזה במיגון, תקציב ראשוני ל-2019 של 150 מיליון שקל, הוא חלק מתכנית התקציב, מה שמאפשר לנו להתקדם ולהכין ואני מאמין שבפני הממשלה עומדים האתגרים, שר הביטחון באופן נחרץ בכל השנה האחרונה מעל כל במה מדגיש את בעיית פער התקציב למיגון הצפון בדגש.
בצלאל טרייבר: בסיורים שאני מבצע ובמפגשים שאני מקיים גם עם ראשי רשויות המיגון הוא קריטי, הוא חשוב, הוא חיוני.
בצלאל טרייבר: אני מזכיר לכולנו את הצורך בחיזוק המבנים כנגד רעידת אדמה.
בצלאל טרייבר: חלה עלינו חובה לציין שבכל מקרה שאנחנו עוסקים בו בצורך במיגון, ויש בו צורך בחיזוק, חובה לו לעשות את זה.
בצלאל טרייבר: אני יודע שסגן שר השיכון לקח על עצמו את זה כמשימה מלאה, אני מקווה מאוד שבשנים הקרובות יועמד לזה גם תקציב ראוי כפי שאני מקווה שיתממש ונוכל ללכת גם למיגון וגם לחיזוק מבנים.
בצלאל טרייבר: התשתיות הלאומיות בהחלטה שהתקבלה על ידי הממשלה, בוועדה שבראשותי, מנהלים כבר שנתיים וחצי דיונים נרחבים.
בצלאל טרייבר: אני שמח ששר האנרגיה העמיד תקציב של מאות מיליוני שקלים למיגון תשתיות של האנרגיה במדינת ישראל.
בצלאל טרייבר: יש לנו הגדרה ודירוג של 50 המתקנים הראשונים במדינת ישראל על פי סדר עדיפויות.
בצלאל טרייבר: המתקנים האלה בתהליך תכנון המיגון והמיגון בפועל, עשרה ראשונים בוצעו, ה-15 הבאים נמצאים בשלבי ביצוע שיחלו עוד השנה ויסתיימו במהלך 2019 ואנחנו מתמידים בתכנית כפי שאנחנו מאמינים שיכולים ואני מוסיף לזה את התכנית הגדולה והרחבה שהוביל המל"ל יחד עם אגף המבצעים של צה"ל בידיעתנו ושיתופנו שלהגנה אקטיבית על אותן מערכות, מה שמקדם את היכולות של התשתיות הלאומיות להימצא במקום סביר יותר.
בצלאל טרייבר: נכון שהתחלנו קצת באיחור, אבל אנחנו נמצאים היום בשלב מתקדם יחסית.
בצלאל טרייבר: באמת כפי שאמר פה חבר הכנסת פרץ, אחד היעדים המרכזיים שעומדים בפנינו הוא קידום המיגון של התשתיות הלאומיות, ולא די במה שאנחנו עושים.
בצלאל טרייבר: גם בעולם המיגון האקטיבי נעשית פעילות רבה מאוד גם לתחום הזה, גם בימים אלה ממש.
בצלאל טרייבר: דבר אחרון שאני רוצה להתייחס אליו הוא הצורך הדרמטי להיכנס לתכנית למימוש כל המיגונים האלה כי גם כשיינתן הכסף וגם כשניתן עכשיו ה-150 מיליון, הצורך לממש את זה ולהביא את זה לידי ביצוע בפועל ולא לדבר, כפי שעשו במקומות אחרים, הוא צורך שצריך להתרגל אליו כבר עכשיו ואנחנו התחלנו בהתארגנות הזאת על פי הנחיית שר הביטחון לממש את התקציבים האלה מהר ככל האפשר כדי שיהיה בסופו של דבר שיפור המיגון.
בצלאל טרייבר: עשינו הרבה, אנחנו צריכים לעשות הרבה הרבה יותר, יש לנו פערים.
בצלאל טרייבר: אני מאמין שגם המערכת הממלכתית הלאומית, בטח ראש הממשלה ושר הביטחון אבל גם שרים אחרים מודעים לה, ובדרך להעמיד לנו את התקציבים מעבר למה שכבר הועמד עכשיו.
בצלאל טרייבר: תודה.
אבי דיכטר: תודה רבה לטרייבר ראש רח"ל.
אבי דיכטר: הדובר הבא לפני אנשי פיקוד העורף יהיה ראש עירית רעננה.
אבי דיכטר: אני מבקש, זכות הדיבור ניתנת לך כמייצג את החשיבה העירונית בתוך עולם המיגון כדי להאיר לנו מהניסיון שלך, בכל אופן הוא ניסיון משני צדי המתרס, אם אפשר לקרוא לזה כך.
אבי דיכטר: עשר דקות בבקשה.
12941: תודה אבי.
12941: אני באמת שמח להיות פה היום.
12941: יצא לי לחזור לראשות עירית רעננה ישר מועדת חוץ ובטחון ושימשתי בתפקיד שעמיר פרץ היום משמש בו, ופשוט חזרתי עם כל התובנות שרכשתי פה, עם כל הסקירות שקיבלנו, עם האיומים שקיימים ודבר ראשון נכנסתי לעיר ואמרתי בוא דבר ראשון נבדוק מה המצב.
12941: מסתבר שיש ביכולתנו כרשות מקומית לעשות הרבה מאוד.
12941: דוגמה ראשונה, תמ"א 38.
12941: תמ"א 38 ברעננה שונה לגמרי מתמ"א 38 בצפון או בדרום.
12941: לכן במקום להתחיל ולהגיד, אז יש מספיק חניות, אין מספיק חניות, הממשלה צריכה לתת ככה, למה קיבלנו לא השבחה ולהתבכיין כרגיל, אמרנו "אתה יודע מה, בוא נפשיל את השרוולים ובכל מחיר נעשה תמ"א 38 כי תמ"א 38 זה רעיון גאוני.
12941: הדייר לא משלם כסף ואתה מקבל בניין מחוזק".
12941: אז כמובן, אחר כך מתחילים "תעשה לי גם את זה, תעשה לי גם פה" אבל העיקרון לחזק בניין גם לרעידות אדמה וגם לאותם איומים שנשקפים לנו והם יהיו במרכז, וכפי שאמר עמיר פרץ הם יהיו ויהיו באלפים, ולכן הסטטיסטיקה תיפול גם על רעננה.
12941: לכן אני שמח להגיד לכם שכבר 60% מהפוטנציאל של פינוי בינוי ושל תמ"א 38 ברעננה כבר מוצה.
12941: או שנגמר או שבעבודה.
12941: נשארו לנו עוד 40%, צריך להשאיר משהו גם למי שיבוא אחריי, אבל היסודות הונחו והעסק עובד, ואני חושב שזה דבר נכון מבחינת מדינת ישראל, לא צריך להשקיע פה כסף, אף אחד לא צריך לבוא ולתת לנו אלא פשוט ליזום ולהקל וללכת מהר מאוד על תמ"א 38 ועל פינוי בינוי.
12941: שכונה כמו קריית שרת שיש לנו שם שלושה בלוקים שניבנו בשנות החמישים והבלוקים האלה ברוח חזקה יכולים ליפול, אנחנו עכשיו בשלב של חברה שתעשה שם פינוי בינוי, תמחק את כל ה-160 דירות שיש שם היום של 60, 70 מ"ר כל אחת, תבנה כ-500, 450 דירות מרווחות עם חניון תת קרקעי ובניין שהוא שונה לגמרי מהבניין שהיה עכשיו, כך שאם אנחנו מסתכלים, לו רק מהנושא של האיומים כל מה שיפול מסביב לבניין, ליד הבניין, לא יקרה שום דבר לבניין ולכן המחשבה שלנו זה הצדק חברתי ברעננה.
12941: דווקא אלה שבאו בשנות החמישים ושלא זכו למה שזוכים אלה שבאים עכשיו, כדאי שגם אנחנו ניכנס וניתן להם.
12941: אז אנחנו עושים פה צדק פעמיים.
12941: פעם אחת אנחנו עושים צדק חברתי בכך שמעלים את אלה שלמטה ונותנים להם דירה בלי שהם צריכים להשקיע כסף וברעננה, ופעם שניה אנחנו מגנים עליהם מכל רעה שלא תבוא.
12941: זה דבר ראשון ואני חושב שבכל ערי המרכז, בכל המקומות האלה צריך את ההשקעה הפנימית מתוך הערים, מתוך ראשי הערים, ללכת לעשות את זה כמה שיותר ואת כל הכסף שיש למדינה להשקיע באותם מקומות שאי אפשר לעשות.
12941: ששווי הקרקע לא מאפשר תמ"א 38 ברמת ביקושים כמו במרכז.
עמיר פרץ: כמה תוספת אחוזי בניה אתה נותן?
עמיר פרץ: כדי להצליח לעמוד במתווה הכלכלי?
12941: תראה, שפר עלי גורלי שאני לא צריך להתאמץ יותר מדי.
12941: מכיוון שערך הקרקע הוא כזה, אתה יודע, זה רץ מעצמו.
12941: אבל אתה יודע, תמיד יש כאלה שאומרים "חסר לי תשתיות, חסר לי זה, אין לי מספיק חניות" ואז אתה מסתכל בין א.
12941: צדק חברתי - - -
עמיר פרץ: אבל נניח אתה היית מסכים שנוסיף לכל מקום של אזור ביקוש כזה 10% תוספת בניה בלי קשר למה שאתה נותן ושזה ילך לאזורים החלשים?
12941: אני חושב שכשאני בא אליך עמיר ואני בא ואומר לך "אני ראש עירית רעננה, אני עושה את כל מה שאני יכול לעשות במסגרת עצמי" ואני אומר לך, "קח את כל הכסף שיש לך גם מהמסים של תושבי רעננה ותעשה כראות עיניך" לכן אני לא חושב שאנחנו נמצאים בוויכוח של עוד.
אבי דיכטר: זאביק היו לך כאלה שהתנגדו למהלך שהובלת?
12941: בוודאי.
12941: כל יום.
אבי דיכטר: אתה יכול בשתי דקות מה היו הטיעונים ומה היו התשובות?
12941: הטיעונים זה קודם כל חניה.
12941: כשאתה מוסיף אז אתה צריך א.
12941: למצוא לאנשים חניה.
12941: פעם היה תקן של חניה 1 לדירה, 1.5 לדירה, היום כל דירה זה 4-5 מכוניות אז אתה לעולם לא תוכל לתת להם.
12941: אני מדבר כראש עירית רעננה, יש לי חברים פה שידברו אחרת לגמרי ואני איתם ואני רוצה שאתם תיקחו את כל המשאבים הממשלתיים ותתנו לבני ותתנו לגליל ולנגב.
12941: אבל מה שאני יכול לעשות בעצמי חובה עלי לעשות בעצמי וזה מה שאני עושה.
12941: ההתנגדויות על אור השמש שמוסתר, על הצפיפות, על זה שהיה לו אויר חופשי ועכשיו פתאום נכנס לו עוד, 1001 דברים.
12941: אבל כל פעם, ויכול להיות שהחינוך שקיבלתי בוועדה פה, שהישיבות האלה שהיינו פה, שנסענו לאשדוד ולדרום תל אביב ולנגב ולגליל, וראיתי איפה הסיכון, אתה יודע כשאתה שומע סקירה על הסיכונים ועל הטילים שעומדים לנחות פה ועל מה מתווכחים אנשים, אז אני אומר אני כנבחר ציבור צריך לעשות את הסתרת השמש, קצת פחות חניה, לא נוח לצאת בבוקר, לא נוח להיכנס, אבל החיים של האנשים מונחים פה על כף המאזניים.
12941: ואני יודע שיום אחד כל אותם תמ"א 38 ופינוי בינוי שגמרנו ברעננה, מישהו יגיד לי תודה ויגיד וואלה היה פה יום אחד אחד שהיה אכפת לו מאנשים, כי זה הדבר שצריך להנחות אותנו.
12941: דבר שני ובזה אני אסיים, עוד פעם.
12941: מה שקיבלתי פה בוועדה.
12941: הקמנו מיד צוות של חילוץ יחד עם פיקוד העורף שעזרו לנו מאוד.
12941: יש לנו היום יחידה של מתנדבים של 65 איש בראשות מהנדס העיר שהוא גם קצין בכיר בצה"ל והשתתף בהרבה מאוד משלחות שנסעו לרעידות אדמה, איגדנו את כל הכוחות האלה, קנינו להם ציוד ממש שיכול לאפשר להם את השעות הראשונות ומכיוון שאנחנו יודעים מהפגישות התכופות ואתה יודע, יושב פה האלוף, אני רוצה להגיד לך באמת הרבה תודה על שיתוף הפעולה עם פיקוד העורף, אנחנו ממש נהנים משיתוף פעולה פורה, ענייני, תכליתי, כל דבר שהם מבקשים, כל דבר שאנחנו מבקשים וכתוצאה מזה יש לנו היום יחידת חילוץ שמתאמנת, למשל הפינוי בינוי האחרון שעשינו לפני שהורדנו את הבניין, החלטנו שעושים תרגיל, באה כל יחידת החילוץ ואומרים להם "תראו, פה עוד חמש דקות יש טיל שנופל ומוריד את הבניין, עכשיו תכנסו לעבודה" יום שלם עשינו תרגיל עם הריסה ועם פינוי ועם הפעלה של הציוד שיש ליחידת חילוץ.
12941: הדבר האחרון שעשינו וזה דווקא בתמיכה של משרד הפנים, היום הרעיון להקים אשכולות.
12941: החלטנו, בגלל שיש לנו יכולות בנושא של החילוץ עם המתנדבים האלה שיש לנו, עם הציוד, יש להם ג'קים, הם יכולים להרים בטון, הם יכולים לחתוך בטון, הם יכולים לעבוד כמו כל יחידות הצלה ב-no time, כי עד שיגיע בכל אופן פיקוד העורף שיפלו 30 טילים בסביבה של רעננה, עד שהוא יגיע ייקח לו את הזמן שלו, ואני כבר בחמש דקות נמצא שם, כל אחד יש לו את התרמיל, את הציוד והוא התאמן.
12941: עשינו אשכול שהאשכול מורכב מהערים כדלקמן, וחשוב שתשמעו: רעננה וכפר סבא, ברור מאליו, כפר ברע, קלנסוואה, טייבה, כפר קאסם וקדימה וצורן.
עיסאווי פריג': יש ראשי רשויות ערבים כאן, מעניין אותי?
קריאה: הוא הנציג שלהם.