GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רמי חרובי: וצריך להגדיר במדויק על מנת שניתן יהיה להשיבו למדינה כשהוא נקי מנפלים.
רמי חרובי: אלה שני דברים עקרוניים, בלי שאני מוריד כהוא זה מהנושא של הצורך להגדיר הגדרת שטח, שלטעמנו לא אומרת, אבל אם כבר צריך לפנות נפלים, אז צריך לפנות נפלים גם היום וגם כשהשטח לא משוחרר.
אבי דיכטר: תראה, אתה אומר את המובן מאליו, אבל יכול להיות שמשפטית אתה צודק.
אבי דיכטר: ואני לא משפטן, אז אני רוצה רגע להבהיר למה אני מתכוון.
אבי דיכטר: הרי אם מדובר בשטח צבאי, הרמטכ"ל לא צריך להודיע לשר הביטחון – זו אחריות שלו לפנות את הנפלים על פי המנדט שיש לו.
אבי דיכטר: אם מדובר בשטח אזרחי, אז פינוי הנפלים הוא על פי הנסיבות.
רמי חרובי: אין נפלים בשטח אזרחי.
רמי חרובי: זו סמכות משטרה.
אבי דיכטר: לא, אני אומר על פי הנסיבות.
אבי דיכטר: דיברנו על זה לפני רגע.
אבי דיכטר: אם זה נפלים כתוצאה מירי רקטות או מכל פעילות חבלנים אחרת או פעילות פלילית אחרת, זה הרי לא משנה.
אבי דיכטר: יש גם נפלים מהפעילות הפלילית.
דרור גרנית: שוב, התנאים הם תנאים מצטברים.
דרור גרנית: יש פה סדרה של תנאים והם תנאים מצטברים.
דרור גרנית: האחד זה שקיים חשש שיש בו נפלים.
דרור גרנית: השני זה שהוצא לגביו צו סגירה.
דרור גרנית: זאת אומרת, הוא כבר שטח סגור בצו סגירה.
דרור גרנית: זה התנאי השני.
דרור גרנית: והשלישי, אחרי שכבר חל עליו צו הסגירה, השר החליט, על פי המלצת הרמטכ"ל, שבעצם הוא לא צריך להיות סגור ולכן אפשר לשחרר אותו.
דרור גרנית: אבל זה התנאים - - -
רמי חרובי: ומה קורה בשימוש משולב, שמתקיים היום כל יום?
רגינה דסקל: אין שימוש משולב, יש צווי סגירה ויש היתר להיכנס אליהם.
רגינה דסקל: זה לא שימוש משולב.
רמי חרובי: יפה, אז בוא נדבר על ההיתר.
רמי חרובי: ההיתר מותנה בזה שיפנו נפלים.
רגינה דסקל: ההיתר - - - שום דבר, ההיתר לא משתנה מהמצב היום.
דרור גרנית: לא, סליחה, מר חרובי, שוב, אתה טועה ומבלבל את הוועדה.
רמי חרובי: יכול להיות.
רמי חרובי: זה שאתה מדבר מנוסח זה לא אומר שאני טועה ומבלבל.
דרור גרנית: אתה טועה ולכן אתה מבלבל את הוועדה.
דרור גרנית: יש שטחים שיש לגביהם צו סגירה.
דרור גרנית: והצו סגירה הוא הנורמה הכללית שחלה עליהם.
דרור גרנית: על אותה יחידת שטח חל צו סגירה, ואסור לאף אחד להיכנס.
דרור גרנית: לאף אחד, למעט מי שהמפקד הצבאי התיר לו להיכנס.
דרור גרנית: וזה המפקד הצבאי יכול להתיר לפלוני או לקבוצה של פלונים או לקהל בלתי מסוים ליום מסוים בשבוע או לחודש מסוים בשנה או לתקופה של איקס חודשים, שהיא תקופת הנדידה של הציפורים, שבה רוצים לצפות בציפורים באותו שטח.
דרור גרנית: זה היתר שהוא פרטני.
דרור גרנית: זאת אומרת, האיסור הכללי הגורף של הסגירה של השטח חל, ויש היתר שהוא פרטני לאדם או לקבוצה מסוימת של אנשים לתקופה או למשך זמן מסוים, שיכול להיות בין שעה לחודשים, אבל הוא לא מאיין את האיסור הכללי, את צו הסגירה.
רות פרמינגר: אז איפה הוא נופל?
רות פרמינגר: בגדרי מה, הסעיף השלישי?
רות פרמינגר: כי זה שניהם מצטברים.
רוני מר: יש לגביו צו סגירה.
רגינה דסקל: רגע, צו סגירה, תקנות ההגנה לשעת חירום, זה צו שקובע שאסור לאף אחד שאין לו היתר מהמפקד הצבאי להיכנס לשטח.
רגינה דסקל: זה אומר שיש אנשים שיש להם היתר.
רגינה דסקל: יש שטחים שבהם מתאמנים או לא מתאמנים.
רגינה דסקל: גם דיברנו על זה פעם קודמת, שיש נפלים שהם רק מעל פני השטח, ואז אפשר להסתכל ולאפשר לאנשים.
רגינה דסקל: רוב המטיילים לא מתחילים לחפור לעומק הנפלים, ולכן אפשר לטייל בשטחים בסופי השבוע.
רגינה דסקל: החוק הזה לא נוגע בהסדר הזה.
רגינה דסקל: ההסדר הזה נותר על כנו כי הוא מכוח חוק אחר, מכוח תקנות ההגנה לשעת חירום.
רגינה דסקל: הוא רק קובע ששטח הנפלים הוא שטח שהוצא לגביו צו סגירה.
רות פרמינגר: רגע, אז את לא מדברת על שטחים שלפרקים מקבלים היתר לאנשים להיכנס ולטייל, כמו צפרות?
רות פרמינגר: אז אני לא מבינה, כי זה חלק - - -
רוני מר: כן, הרגע אמרנו שכן, זה מה שהסברנו עכשיו.
דרור גרנית: הנורמה המשפטית של צו הסגירה – מה זה צו סגירה?
דרור גרנית: זו נורמה משפטית, זה כלל משפטי, שאומר: אסור להיכנס לשטח, אלא אם כן התרנו לך באופן פרטני, לאדם מסוים, לקבוצה מסוימת של אנשים, לזמן מסוים.
אבי דיכטר: בתנאים מסוימים.
דרור גרנית: אבל האיסור הכללי, הנורמה המשפטית שאומרת אסור חלה על השטח הזה, ולכן הוא נכנס בתוך ההגדרה הזאת.
רות פרמינגר: כלומר, זה נופל בסעיף (2), נכון?
רות פרמינגר: הוצא לגביו צו סגירה, שיש פה מצב פרטני של היתר לפרקים.
רגינה דסקל: נכון.
סער פאוקר: זאת אומרת, השטח הוא שטח נפלים, אבל הפרקטיקה של מתן היתרים - - -
רגינה דסקל: שאפשר לטייל בו, אבל אי אפשר, לצורך העניין, לחפור בו לבנייה.
סער פאוקר: בסדר, אבל היא תישמר.
ערן ג'וזף: הפרקטיקה תישמר.
רמי חרובי: רגע, ברשותכם.
רמי חרובי: יש פה מכתב שהצגנו אותו בדיון הראשון, שחתומים עליו – אני לא אקריא אפילו את כמות האנשים, אבל עשרה ראשי רשויות ואלופים במיל' ועוד אחרים, שאומר שפיקוד דרום, צה"ל, הגורם שאמור לאשר את הכניסה הזאת לשטחים, חדל מלהתיר, תחת הנימוק שהשטח יש בו נפלים.
רמי חרובי: עד היום הייתה הסכמה - - -
אבי דיכטר: השטח הוא שטח צבאי?
רמי חרובי: השטח הוא שטח צבאי, לא השתנה.
רמי חרובי: אני בעניין הזה לא מתווכח עם הנכבדים מימיני ומשמאלי, עם היועצים המשפטיים.
רמי חרובי: אני אגיד את זה נורא ברור: בפרקטיקה – יכול להיות שמשפטית כל הדברים האלה מסתדרים אחד לאחד נורא יפה – בפרקטיקה בכל השטחים בנגב מתירים ועוד פעם מתירים ועוד פעם מתירים לחברת חשמל ולמטיילים ולגופים ולשביל ישראל אופניים, ואני יכול לתת פה 28, מתירים להיכנס לשטחי אש.
רמי חרובי: זה מה שנקרא שימוש משולב, דו תכליתי.
רמי חרובי: זה קורה כל יום.
רמי חרובי: התנאי של זה, זה כתוב, התנאי הוא פינוי נפלים.
רמי חרובי: לפני חנוכה הזה הצבא, הלך כבודו, הצבא מפנה נפלים מהשטחים שאותם הוא פותח לאנשים.
רמי חרובי: יש תהליך כזה.
רמי חרובי: התנאי הוא פינוי נפלים.
רמי חרובי: לכן אנחנו מוסיפים את הדבר הזה.
רמי חרובי: זה לא לכאורה.
רמי חרובי: זה בדיוק הפחד שלנו, שזה לדיראון עולם יגדיר את השטח הזה כשטח – בדיוק כמו שכתוב בחוק.
אבי דיכטר: אבל זה לא שטח שהמטכ"ל הודיע לשר הביטחון שלצה"ל אין בו צורך יותר - -
רמי חרובי: הוא לא צריך להודיע.
רמי חרובי: המפקד הצבאי במקרה הזה - - -
אבי דיכטר: - - אלא הוא שטח בסעיף 2, שזה שטח צבאי סגור.
רמי חרובי: הוא גם לא השתנה.
אור בצלאל: אדוני היו"ר, אתה צדקת בדיוק.
אור בצלאל: אנחנו מדברים על שטח נפלים.
אור בצלאל: זו לא הגדרה צבאית, זה הגדרה של החוק הזה.
אור בצלאל: מה היא בעצם אומרת?
אור בצלאל: אם יש שטח אימונים, שיכול להיות פתוח בסוף שבוע זה לא רלוונטי.
אור בצלאל: Once התקבלה החלטה שהשטח הזה יעבור לאזרחים, אז הוא נכנס לפי כל הפרמטרים האלה לאחריות הרשות לפנות אותם.
אור בצלאל: זו הגדרה שבעצם לוקחת שטח שצה"ל השתמש בו ולא צריך אותו יותר, עובר לפינוי לשימוש אזרחי.
אור בצלאל: לא מה שמדובר פה על סריקת נפלים שעושים בסוף שבוע הצבא, זה לא קשור לזה.
רמי חרובי: אבל איפה זה - - -
אור בצלאל: אתה רוצה את האין, אני אומר לך מה יש.
אור בצלאל: זה לא רלוונטי מה שאתה מדבר, כי זה לא המקרה הזה.
רמי חרובי: אני רוצה את הפרקטיקה ולא את - - -
דרור גרנית: אבל הפרקטיקה הזאת מעוגנת בתקנות ההגנה שנסמכות - - -
רמי חרובי: אבל בפועל היא לא קורה בגלל אותה תקנה - - -
דרור גרנית: אבל אנחנו לא מדברים פה על תקנות ההגנה.
רות פרמינגר: אתה מצמצם, וחבל, יש פה היתר גורף הרבה יותר רחב.
רות פרמינגר: אתה רוצה לצמצם את זה.
רות פרמינגר: חבל.
רות פרמינגר: יש פה תנאים מצטברים שאתה נופל בתוכם.
רות פרמינגר: אתה רוצה לתת סדר עדיפות, זה משהו אחר, אבל אתה מצמצם - - -
דרור גרנית: אנחנו לא מתקנים את תקנות ההגנה פה.
דרור גרנית: תקנות ההגנה קובעות את הסמכות לסגור, קובעות את הסמכות לתת היתר.
אבי דיכטר: דרור, זו בדיוק הנקודה, שאין לנו כוונה בחוק הזה לתקן את תקנות ההגנה.
אבי דיכטר: יש לנו עוד משהו בקטע הזה?
אבי דיכטר: כי אנחנו חייבים לסיים.
עידו בן יצחק: אפרופו תקנות ההגנה, ההגדרה הבאה היא: ופסקה (8): ההגדרה הזאת מתייתרת עם התוספת של הגדרת נפל.
אבי דיכטר: תראו, אנחנו לא יכולים להמשיך, לצערי, כי זמננו תם.
אבי דיכטר: אנחנו נקיים דיון קרוב, שבו נמשיך את הקריאה.
אבי דיכטר: מאחר שהדיון הבא כנראה יהיה כבר קריאה וסיום קריאה והצבעה, אני ממליץ מאוד על סוגיות שעלו כאן בדיון קודם לכן, לנסות ולסגור את הדברים ברמה של השלטון המקומי, משרד הביטחון, האוצר, משרד המשפטים.
אבי דיכטר: הדיון לדעתי יהיה סדר גודל של גג שבועיים מהיום, אז אם אתה רוצים לעשות דיון ולתת אפשרות לגופים האחרים להגיע מוכנים, באמת תקבעו דיון בתוך שבוע, ואנחנו את הדיון שלנו נקבע לעוד שבועיים, זה יהיה לדעתי מהלך הוגן, גם כלפי מי שעוד יש לו דברים לומר.
אבי דיכטר: בסך הכול אני מרגיש שאנחנו מתחילים להתקדם, להתכנס לקראת קריאה והצבעה, ואז מטבע הדברים נביא את זה לקריאה שנייה ושלישית.
אבי דיכטר: חברי הכנסת, אנחנו עורכים הצבעה בנושא ועדות המשנה.
אבי דיכטר: בגלל שהיו שינויים ועזיבות, עשינו שינויים בהרכבים של ועדות המשנה.
אבי דיכטר: הדיון הוא פתוח כי מדובר בדיון איוש.
אבי דיכטר: שינויים בהרכב ועדות המשנה שאנחנו מביאים לאישור הוועדה.
אבי דיכטר: ועדת משנה למוכנות - חבר הכנסת נחמן שי יצטרף כממלא מקום לחבר הכנסת איל בן ראובן.
אבי דיכטר: ועדת משנה לכוח-אדם - חברת הכנסת רחל עזריה תצטרף כממלאת מקום לחברת הכנסת מירב בן ארי, וחברת הכנסת איילת נחמיאס ורבין תצטרף כממלאת מקום לחבר הכנסת עמיר פרץ.
אבי דיכטר: ועדת המשנה לעורף - חבר הכנסת עיסאווי פריג' יצטרף כממלא מקום לחבר הכנסת נחמן שי; חברת הכנסת איילת נחמיאס ורבין תצטרף כממלאת מקום לחבר הכנסת עמיר פרץ; חבר הכנסת חמד עמר ישמש כממלא מקום לחבר הכנסת מוטי יוגב.
אבי דיכטר: ועדת המשנה לענייני החוץ - חברת הכנסת שרן השכל תצטרף כממלאת מקום לחבר הכנסת אורן חזן; חבר הכנסת עיסאווי פריג' יצטרף כממלא מקום לחבר הכנסת יחיאל חיליק בר; חברת הכנסת ציפי לבני מפסיקה את חברותה בוועדת המשנה.
אבי דיכטר: ועדת המשנה להגנה על הסייבר - חברת הכנסת שרן השכל תצטרף כחברה בוועמ"ש; חבר הכנסת חיים ילין יצטרף כממלא מקום לחבר הכנסת עפר שלח; חבר הכנסת איל בן ראובן ישמש כממלא מקום לחבר הכנסת נחמן שי; חברת הכנסת איילת נחמיאס ורבין תצטרף כממלאת מקום לחבר הכנסת עמר בר-לב.
אבי דיכטר: בוועדת המשנה לענייני מרחב התפר - חברת הכנסת רחל עזריה תצטרף כממלאת מקום לחבר הכנסת מוטי יוגב.
אבי דיכטר: בוועדת המשנה לנושאים ביטחוניים ואזרחיים ביהודה ושומרון - חברת הכנסת ציפי לבני מפסיקה את חברותה בוועדה; חבר הכנסת יחיאל חיליק בר יצטרף כחבר בוועמ"ש, עד היום הוא היה ממלא מקום שם; חברת הכנסת קסניה סבטלובה תשמש כממלאת מקום לחבר הכנסת יחיאל חיליק בר.
אבי דיכטר: בוועדת המשנה לתפיסת הביטחון ובניין הכוח - חברת הכנסת ציפי לבני מפסיקה חברותה בוועדה; חברת הכנסת עליזה לביא תשמש כממלאת מקום לחבר הכנסת איל בן ראובן.
אבי דיכטר: בוועדת המשנה לענייני האנרגיה האטומית - חברת הכנסת ציפי לבני מפסיקה חברותה בוועדת המשנה.
מרדכי יוגב: מי מחליף אותה?
אבי דיכטר: אנחנו בזמנו גדלנו, ואנחנו מתכווצים.
אבי דיכטר: אלה ההצעות.
אבי דיכטר: אני מביא את זה להצבעה.
מרדכי יוגב: לפני ההצבעה, התייחסות קצרצרה.
מרדכי יוגב: במידה מסוימת – ולא שאני לא רציתי גם להיות חבר בוועדות כדי להשפיע עליהן - במידה מסוימת אני אומר שגם אני, היה לי עניין להיות חבר בוועדות.
מרדכי יוגב: ראשית, זה באמת פונקציה גם של השתתפות ואם אדם בכלל מצליח להיענות לכל כך הרבה ועדות.
מרדכי יוגב: דבר שני, בתחושה מסוימת שחלק מהמסגרות שם גדלו מאוד וזה קצת מוריד באפקטיביות.
מרדכי יוגב: אני מבין את העניין הפוליטי – בקיצור, שכל אחד יכול להיות.
מרדכי יוגב: יש פה איזושהי פגיעה מסוימת, החל מדיוני ועדת המודיעין וכלה בדיוני הוועדות היותר פתוחות שמגיעים אנשים שבאים לעתים רחוקות והם מגיעים ללא הרקע של הרציפות הדיונית או ללא מקצועיות מספקת, וזה יוצר דיונים פחות אפקטיביים.
אבי דיכטר: אל"ף, צריך לומר בצורה הכי ברורה.
אבי דיכטר: ההצעה פה לא מגדילה שום ועדה, אפילו לא בחבר כנסת אחד.
אבי דיכטר: נהפוך הוא, ישנן ועדות שהצטמצמו באחד או אולי יותר.
מרדכי יוגב: ממלאי המקום הם הופעה של עוד אנשים.
אבי דיכטר: לא, אין גידול בממלאי מקום.
אבי דיכטר: ממלא מקום זה תמיד בא על חשבון, או שהוא זז להיות ממלא מקום של מישהו אחר - - -
שמואל לטקו: למשל פה גדלנו בסייבר.
שמואל לטקו: לא בחברים.
שמואל לטקו: אתה התעקשת שבחברים לא.
מרדכי יוגב: אם יש הצבעות.
אבי דיכטר: גם בהצבעות, והיה ותהיה הצבעה ולפעמים יש הצבעה, אתה רוצה להבטיח שהנוכחות תהיה בהתאם.
אלי אלאלוף: מי בחר בממלאי מקום או בכניסות חדשות?
אלי אלאלוף: פר סיעה?
אבי דיכטר: כל סיעה קובעת את החברים שלה.
אבי דיכטר: יש ועדות שאין להן ממלאי מקום – ועדת משנה למודיעין, נדמה לי שאין ממלאי מקום.
אלי אלאלוף: אני רואה אצלנו למשל, רחל עזריה – פתאום בשלוש ועדות היא ממלאת מקום.
שמואל לטקו: היא לא הייתה עד עכשיו בכלל בוועדות משנה.
שמואל לטקו: גם איילת נחמיאס ורבין לא הייתה בוועדות משנה.
אלי אלאלוף: אבל למה פתאום היא בארבע ועדות משנה?
שמואל לטקו: היא לא הייתה עד היום.
שמואל לטקו: למה ארבע?
אלי אלאלוף: בין שלוש לארבע.
אבי דיכטר: אנחנו לקחנו, לפחות לעניות דעתנו, דברים שיכולים לתרום לוועדה.
אבי דיכטר: ישנן ועדות שיש להן ממלא מקום, ויש בזה – אני חייב להודות – יתרון, מהסיבה הפשוטה.
אבי דיכטר: היום זו מליאה ואנחנו שלושה חברי כנסת, היינו ארבעה קודם.
אבי דיכטר: מליאה.
אבי דיכטר: ישנן ועדות משנה שיספר לך מוטי – הוא מגיע לבד, במקרה הטוב עם עוד מישהו.
אלי אלאלוף: הוא שומר על עצמו.
אבי דיכטר: כן, אני חושב שזה מאוד לא מכובד, אבל בעיקר לא מכבד אותנו.
אבי דיכטר: כשבאה ויושבת פה סוללה של אנשים מאוד מכובדים, ומולם יושב - - -
אלי אלאלוף: אז אתה הולך לכיוון שלי.
אלי אלאלוף: אני אדבר רק על הסיעה שלי.
שמואל לטקו: רחל עזריה היא בשתי ועדות.
אלי אלאלוף: לא.
אלי אלאלוף: שלוש.
שמואל לטקו: מרחב התפר וכוח-אדם.
אלי אלאלוף: בהתחלה אמרת שהיא ממלאת מקום.
שמואל לטקו: כוח-אדם, אמרנו בהתחלה.
אלי אלאלוף: מחליפה את מירב בן ארי.
שמואל לטקו: היא ממלאת מקום של מירב בן ארי בכוח-אדם, והיא ממלאת מקום של מוטי יוגב במרחב התפר.
אבי דיכטר: אנחנו הכנסנו אותה למרחב התפר.
אבי דיכטר: היינו איתה בסיור וראינו שהיכולות שלה, בגלל שהיא הייתה בירושלים, והתפר עוסק גם בתפר בירושלים, ראינו את היתרונות.
אלי אלאלוף: אין לי שום דבר נגדה, חס ושלום.
אלי אלאלוף: שלא יובן.
אבי דיכטר: לא, אנחנו רק בעדה.
אבי דיכטר: בעיקר בעדנו.
אבי דיכטר: אני מברך על זה שחברי כנסת בהחלט מבקשים להשתתף בוועדות משנה.
אבי דיכטר: יש לזה חשיבות רבה, ובלבד שהם מגיעים.
אבי דיכטר: אני חושב שהיו לנו כמה אירועים לא נעימים, גם כשעשינו את סיכום שנת 2017, לא נהנינו במיוחד לראות נוכחות של חברי כנסת באחוזים בודדים, חד-ספרתיים, בישיבות ועדת משנה.
אבי דיכטר: אתה יודע, אוהבים מאוד להתהדר בתואר "אני חבר בוועדת חוץ וביטחון", אבל כשאתה בודק את הנוכחות – שזה בעצם גם התרומה – אתה רואה בעיה קשה מאוד.
אבי דיכטר: אני חושב שגם אתה, כשאתה מגיע לוועדה אתה רואה, היום זו דוגמה קלסית – סוגיה סופר חשובה, אנחנו יושבים פה שלושה עד ארבעה חברי כנסת.
אבי דיכטר: מי בעד המינויים, שיבוצים, שקבענו כאן, ירים את ידו.
אבי דיכטר: בעד – 3
אבי דיכטר: שלושה בעד.
אבי דיכטר: נגד – אין.
אבי דיכטר: נמנעים – אין.
אבי דיכטר: פה אחד, המינויים אושרו.
אבי דיכטר: ברשותכם, אני מדבר בעיקר אל חברי הכנסת כרגע.
אבי דיכטר: קודם כול, הישיבה פתוחה לפי סעיף 120(ב)(2) לתקנון הכנסת.
אבי דיכטר: על סדר-היום בהתחלה שינוי בהרכב ועדות המשנה, ואני מביא להצבעה – לתשומת לב חברי הכנסת – הצבעה בנושא בקשתו של חבר הכנסת יאיר לפיד להסיר את חברותו בוועדת המשנה למדיניות חוץ והסברה.
אבי דיכטר: אנחנו צריכים לאשר את זה.
אבי דיכטר: מי בעד, כלומר מי מאשר את הבקשה, ירים את ידו.
אבי דיכטר: פה אחד, אושרה הסרתו מהוועדה.
שמואל לטקו: נגמר הדיון הזה, מתחיל דיון חדש.
אבי דיכטר: שלום לכולם, ברשותכם, אנחנו בדיון פתוח שעניינו מינויה של חברת הכנסת שרן השכל כיושבת-ראש ועדת המשנה למדיניות חוץ והסברה במקומו של חבר הכנסת רוברט אילטוב, שסיים את תפקידו.
אבי דיכטר: אנחנו מבקשים למנות את שרן השכל כיושבת-ראש ועדת המשנה.
אבי דיכטר: מי בעד, ירים את ידו.
אבי דיכטר: הצבעה בעד המינוי – פה אחד נגד –אין נמנעים –אין המינוי של חברת הכנסת שרן השכל ליושבת-ראש ועדת המשנה למדיניות חוץ והסברה, נתקבל.
אבי דיכטר: המינוי התקבל פה אחד.
אבי דיכטר: בשעה טובה, תרגישי טוב.
שרן השכל: תודה רבה, אבי.
אבי דיכטר: תודה לכולם, הישיבה נעולה.
אבי דיכטר: אנחנו בדיון בצורך של הארכה או אי הארכה, או אולי הארכה חלקית – כל האופציות לרשותנו, של שני צווים: צו המשך וצו התעסוקה המבצעית.
אבי דיכטר: אני מזכיר לעצמנו שאנחנו בפעם הקודמת עסקנו גם לפני שלוש שנים, ב-2015, והצווים הסתיימו בעצם ב-31 בדצמבר.
אבי דיכטר: זאת אומרת, כרגע אין בידי צה"ל שום יכולת לפעול.
עידו בן-יצחק: הצווים שפקעו הוארכו אוטומטית עקב פיזור הכנסת, כך שהם עדיין בתוקף, אבל מאחר שרוצים פה גם שינויים אז את השינויים צה"ל עדיין לא יכול ליישם.
עידו בן-יצחק: אני חושב שבמישור המעשי, בכל מקרה מאחר ואנחנו רק חודש וחצי מתחילת 2019 והצו הראשון עוסק במשך התקופה שהיא הרחבה של מעל ל-54 ימים או 84 ימים בתקופה של שלוש שנים, במישור המעשי עדיין לא הגענו לצורך ביישום של הצו הזה, זה יקרה רק בהמשך.
עידו בן-יצחק: הצו השני עוסק גם ב- - -שניתנת פעם בשלוש שנים, זה אולי - - -
אבי דיכטר: אני רוצה להבין מבחינה פרוצדורלית-תקנונית.
אבי דיכטר: אם אנחנו לא מקיימים את הדיון הזה, הצבא יכול להמשיך ולעבוד על פי הצווים הקיימים ברשותו עד שתיכון ועדת חוץ וביטחון חדשה?
עידו בן-יצחק: עד 30 ביולי, 2019 שזה שלושה חודשים לאחר תחילת כהונתה של הכנסת החדשה, זו הוראה כללית שעניינה הארכת הוראות שעה שפקעו.
אבי דיכטר: פשוט למען "לא תשים מכשול לפני עיוור", חלילה – אם אנחנו לא דנים בנושא הזה, אז לא קרה כלום וממשיכים עד 31 ביולי.
אבי דיכטר: אם אנחנו דנים ומחליטים אז ההחלטה בעצם תקפה לשלוש שנים.
עידו בן-יצחק: או לכל תקופה אחרת.
אבי דיכטר: או לכל תקופה אחרת שנחליט.
אבי דיכטר: אני אומר את זה לכם, אני לא יודעת אם לקחתם את זה בחשבון, אתם לוקחים פה סיכון.
ענת ברקו: אז למה אנחנו צריכים לעסוק בזה.
ענת ברקו: אני לא מבינה.
אבי דיכטר: אני אסביר.
אבי דיכטר: הם יכולים להאריך רק עד 31 ביולי את המצב הקיים.
אבי דיכטר: אני אומר לכם – אני רוצה להסביר את האופציות ואז נשמע את ההתייחסות שלכם, כי אם אנחנו דנים ומחליטים, ההחלטה קיימת לשלוש שנים קדימה.
ערן שני: צהריים טובים, כבוד היושב-ראש.
אבי דיכטר: רק נאמר שהחלק הזה של הדיון פתוח.
אבי דיכטר: אחר כך נסגור אותו.
ערן שני: אנחנו צריכים את הדיון הזה עכשיו, כבוד היושב-ראש כי אנחנו לא יכולים לתכנן את עצמנו מעכשיו עד הקיץ, ואחרי הקיץ נצטרך לעשות חישוב מסלול מחדש.
ערן שני: גרף התע"מ משפיע באופן ישיר גם על התעסוקה של הפלוגות הסדירות וגם אנחנו צריכים לתת מספיק התראה לאנשי מילואים ולדעת איך לתכנן.
ערן שני: זה הכל חשוב בהכל, וחישוב מסלול מחדש באמצע השנה הוא לא טוב לנו.
רוזיטל אביב: המשמעות של קבלת החלטה ביולי אומרת שאנחנו נידרש מקבלת ההחלטה ל-30 ימים להוצאת צו לתע"מ, ואנחנו מקפידים לתת ארכה מספיקה לאנשי המילואים כדי להיערך לתע"מ ולכן, מה שמביא אותנו לאוקטובר זה מאוחר מדי, כי אם אני אבין שלא מאושר לי איזשהו חלק מצו התע"מ כפי שאני נדרשת בצורך המבצעי, אני צריכה לחשב מסלול מחדש כבר עכשיו.
אבי דיכטר: אני שואל את היועץ המשפטי של הוועדה: האם מבחינה משפטית יש לנו בעיה לדון בזה למרות שהכנסת נמצאת בין השמשות, או – בין הכנסות.
עידו בן-יצחק: אין בעיה.
עידו בן-יצחק: הדברים שנאמרו כאן והפריעו לכם – לא ראינו בעיה בקיום הדיון ו - - -
אבי דיכטר: וההחלטה שנקבל כאן היא החלטה שמחייבת את הכנסת הבאה?
עידו בן-יצחק: כן, כן.
אבי דיכטר: עד שלוש שנים, עם כל תקופה שנחליט מה הלאה.
איילת נחמיאס ורבין: רק שצריך לבדוק עכשיו פה כל תפקיד עד כמה הוא באמת - - -
אבי דיכטר: אנחנו עכשיו נכנסים לדיון.
אבי דיכטר: קיבלנו את הבקשה של צה"ל, קיבלנו את ההבהרה של היועץ המשפטי לוועדה, ועכשיו אנחנו כוועדה נכנסים לדיון הענייני כאילו אין בחירות, כאילו אין כנסת מפוזרת – אנחנו מקבלים את ההחלטה וזו תהיה החלטה שמחייבת את הכנסת הבאה.
איילת נחמיאס ורבין: אני מתנצלת, פשוט הייתי בשיחה חשובה שהתעכבה להגיע.
איילת נחמיאס ורבין: בטח אמרת את זה בפתח הדברים ואני רק רוצה לשאול: אנחנו בעצם התבקשנו מהצבא לדון בזה עכשיו asap , הכי מהר שאפשר.
איילת נחמיאס ורבין: מזה זה התחיל, בעצם.
ערן שני: זה התחיל מזה שהצו פקע.
ערן שני: הצו פקע – אנחנו צריכים את אישור הצו.
אבי דיכטר: הצו פקע ב-31 בדצמבר.
אבי דיכטר: אם אנחנו לא דנים – ב-31 ביולי הוא יפקע פעם נוספת בגלל פיזור הכנסת.
איילת נחמיאס ורבין: רגע.
איילת נחמיאס ורבין: הוא פקע ב-31 בדצמבר, והוא לא בתוקף עכשיו.
עידו בן-יצחק: הסברתי קודם – צו הכנסת קובע שבמקרה של פיזור הכנסת, הוראות שעה שפקעו בתקופה מסוימת שהוחלט עליה, מוארכות אוטומטית.
אבי דיכטר: ולכן אני נתתי את האפשרות לצה"ל לאור ההבהרות של היועץ המשפטי של הוועדה – להחליט האם לקיים את הדיון עכשיו או לחכות, שיש בזה מידה מסוימת של – אני לא רוצה לומר "הימור" אבל – היענות לצורך.
אבי דיכטר: ערן שני אמר שלצבא יש צורך דחוף לקבל את ההחלטות עכשיו כדי לדעת לתכנן את גרף התעסוקה וגרף הזימונים לשנים הבאות.
אבי דיכטר: אז לכן אנחנו עוברים לדיון עצמו.
אבי דיכטר: אני אזכיר רק לעצמי: בפעם הקודמת, לפני שלוש שנים המטוטלת זזה חזק מאוד למטה.
אבי דיכטר: זאת אומרת, ירדנו מ-6,152 חיילי מילואים ל-1,050, שזו ירידה דרמטית בכל קנה מידה.
אבי דיכטר: אני לא אומר אם זה טוב או רע, אני רק אומר את זה כעובדה לחברי הכנסת שיידעו איפה היינו ב-2015 והתכווצנו, בהחרגות, ל-1,050 חיילים.
ערן שני: לפני שתאיר תציג פה את המצגת בקצרה נעשה איזה ספוילר קטן ונגיד שהיקף השינויים שאנחנו מבקשים הוא קטן.
אבי דיכטר: מה זה קטן?
אבי דיכטר: עשרת, מאות או אלפים?
ערן שני: לא, לא.
ערן שני: ממש.
ערן שני: אנחנו נציג לך בדיוק.
אבי דיכטר: אני לא יודע מה - - -
ערן שני: נציג הכל.
אבי דיכטר: כי אנחנו גם מכירים "יש תוספת קטנה".
אבי דיכטר: יש גופים שאומרים שיש להם תוספת קטנה לתקציב, של 2 מיליון שקל.
אבי דיכטר: יש גופים גדולים שאומרים שיש להם תוספת קטנה לתקציב של 200 מיליון שקל.
אבי דיכטר: לכן אנחנו מעדיפים לשמוע מה הסכום.
ורד בן יהודה: אני אתחיל, אפתח עם רקע כללי.
ורד בן יהודה: אציג את עצמי – אני ורד, אני ממלאת מקום של ראש עתכ"ם מזה כחצי שנה.
ורד בן יהודה: סד"כ צה"ל כפי שאנחנו מכירים אותו מורכב מ-70% ממערך המילואים.
ורד בן יהודה: שמנו פה כמה אמירות משמעותיות שתוקפו לאחרונה – מערך המילואים כמרכיב חיוני ביכולת ההכרעה.
ורד בן יהודה: אנחנו נתחיל עם המצגת של צו המשך.
ורד בן יהודה: אני בשקף השני.
ורד בן יהודה: רמת הביצוע הנדרשת זהה למערך הסדיר, מערכת צבאית אחת אחודה.
ורד בן יהודה: יישום תהליכים לקידום כשירות המערך.
ורד בן יהודה: בשקף הבא תוכלו לראות את היקף ימי השמ"פ שביצענו לאורך השנים האחרונות.
ורד בן יהודה: מה שהגרף ייצג – אני מדברת על הגרף שמדבר על היקף השמ"פ במיליונים, זה את מספר ימי המילואים שמימשנו בפועל, בהיקף שלהם מ-2008 עד 2018.
ורד בן יהודה: אתם יכולים לראות בהפרדה בצבעים איפה אנחנו רואים את זה עם מופעי צו 8 – הקו העליון הכחול, והקו השחור מתאר את הניצול ללא היקף החירום.
ורד בן יהודה: אתם יכולים לראות, כמובן, שמצביעה – אם לא היינו רואים את מופעי החירום בפנים – על איזושהי ירידה ביציבות לאורך השנים האחרונות, כשב-2008 עם כניסת חוק המילואים הפכנו את המנגנון ככה למנוהל כמו שהתכוונו.
ורד בן יהודה: צו המשך הוא אחד מתוך 4 צווים שמשלימים את חוק המילואים ומתייחס למשך ימי השמ"פ שיוכל חייל המילואים לבצע בתלת שנתי, כלומר – בשלושת השנים שבונים את התלת.
ורד בן יהודה: כמו שאמרתם בפתח הדברים, אנחנו ב-2019, אנחנו מתחילים עכשיו תלת חדש.
ורד בן יהודה: הוא ישפיע על השנים 2019, 2020 ו-2021 ובחוק מעוגן כמה יכול חייל מילואים – חייל, קצין ומש"ק בהפרדה, לפי מדרגות שונות – כמה יוכל כל אחד מהם לעשות בשלושת השנים.
ורד בן יהודה: ההחרגות שאנחנו מבקשים הן בתוקף החוקי לשלושת השנים יחד.
ורד בן יהודה: כלומר, מהמותר לנו לקרוא באותה שנה – את זה אנחנו לא פורצים.
ורד בן יהודה: אנחנו מדברים רק על הסך הכל בתוך השלוש שנים, ואתם כמובן תראו – תאיר תציג את הנתונים עצמם, שאנחנו שומרים על יציבות מאוד דומה לצו מאוד קטן, אחרי שאמר אדוני היושב-ראש, באמת התכנסנו בסד"כים מאוד מאוד גדולים למערכים ולמקצועות הייחודים שהם אלה שחשובים לנו בתוך הצו הזה, בתוך איזושהי גמישות הכרחית לתפעול.
ענת ברקו: אתם מכניסים גם חריגי גיל?
ורד בן יהודה: זה לא בצו הזה.
ורד בן יהודה: זה לא קשור לזה.
ורד בן יהודה: פה מדובר על מערכים ומקצועות ספציפיים שנציג אותם שעבורם לתוך השלוש שנים אנחנו מבקשים את ההחרגה במדרגה.
עידו בן-יצחק: אם כי יש לומר שיש תפקידים שנמצאים גם בצו הזה וגם בצו הזה.
עידו בן-יצחק: כלומר, יש תפקידים שגם הגיל שלהם יותר גבוה וגם משך השירות.
ורד בן יהודה: יכולה להיות חזרתיות בין הצווים - - - זה באמת במקומות שמאוד מאוד חשובים לנו שאנחנו נוכל לראות אותם, כמו – רופא, שזה משהו שהוא מובהק תמיד והחשיבות היא ברורה.
ורד בן יהודה: אנחנו גם כן מחריגים אותו בגיל וגם פה נבקש את החריגות.
תאיר ביטון כהן: אז מספר הימים המרבי אליו ייקרא חייל מילואים בתלת, בשלוש שנים: חוגר – 54 ימים, מש"ק-70 וקצין – 84 ימים.
תאיר ביטון כהן: אנחנו יכולים לראות את התפתחות צו המשך, את הטבלה המתכללת.
תאיר ביטון כהן: אנחנו מבקשים שתי תוספות נוספות בצו הנוכחי.
תאיר ביטון כהן: אפשר לראות שזה ממש צמצום של צו המשך מהתלת הראשון ב-2010, איך הצטמצמנו, במגמת ירידה, וממש רק עם מערכים שאנחנו מבקשים להחריג אותם.
תאיר ביטון כהן: שתי התוספות שאנחנו מבקשים לאשר בצו המשך הנוכחי הוא תוספת ראשונה של 108 ימים לסגן מפקד במרחב פיקוד העורף.
תאיר ביטון כהן: אנחנו רואים אותו בתפקיד מקביל בעשייה שלו ובזימון אימון מילואים והכשרות לסגן מפקד חטיבה שכבר מוחרג בצו הנוכחי.
ורד בן יהודה: רק תיקון שאנחנו חושבים שצריך לעשות פה, ולהשוות את האוכלוסייה הזאת של סגני מפקדי הנפות בפיקוד העורף, שזו אוכלוסייה של קצינים בכירים מאוד מאוד מובילים.
ורד בן יהודה: העשייה של פיקוד העורף בתוך העורף האזרחי כמובן מובנת.
ורד בן יהודה: זה פשוט השוואה של אוכלוסייה שהושמטה בצו הקודם, לעניות דעתנו.
תאיר ביטון כהן: התוספת השנייה היא חיילים וקצינים מיחידת התגובה המהירה בבקעה.
תאיר ביטון כהן: זו יחידה שמטרתה היא אירועי פח"ע ואירועים מתפרצים בגזרת הבקעה.
תאיר ביטון כהן: אנחנו מבקשים להחריג את היחידה הזו, בשביל מודל האימונים שלהם.
תאיר ביטון כהן: מודל האימונים שלהם הוא כזה שמצריך החרגה במשך.
ערן שני: זו יחידה שהוקמה ב-2017.
תאיר ביטון כהן: כן.
תאיר ביטון כהן: זהו, מפה אנחנו מבקשים דלתיים סגורות כי אנחנו רוצים לדבר על הנתונים ב- zoom-in.
אבי דיכטר: תוספות והתייחסויות רק לקטע עד כאן, למי מהאנשים?
אבי סייג: יש לי התייחסות כללית – באתי לכאן כי אני שמח עם מה שהצבא עושה ומספיק שיש כאן מגמה של ירידה.
אבי סייג: אני אמרתי לפני זה – לי חשוב לדעת לכמה אנחנו יורדים.
אבי סייג: כמה חיילי מילואים בסוף יישאו בנטל הזה, מהיום קדימה?
אבי סייג: אני עוקב אחרי הירידה.
אבי סייג: התחלנו מקרוב ל-12 אלף, ואני רוצה לדעת: הצווים האלה שאנחנו דנים בהם פה היום – כמה חיילי מילואים יישאו בנטל הזה?
אבי סייג: דבר שני, אני רוצה להעיר כאן הערה שכנראה תלווה אותנו גם בכנסת הבאה – ההרגשה שלנו עם קיצור השירות הסדיר, עם כל הקיצורים.
אבי סייג: זה נעשה פופוליסטי לקצר את השירות הסדיר, וזה נופל עלינו, חיילי המילואים.
אבי סייג: וזה רק יגדל.
אבי סייג: היה תר"ש גדול, שיחררו הרבה חיילים ממילואים.
אבי סייג: הרבה חיילים רוצים, דרך אגב, לעשות מילואים.
איילת נחמיאס ורבין: זה קורה עם מי שנשאר בתוך המערכת.
אבי סייג: כן.
אבי סייג: אז הבעיה שלנו, העיקרית, זה עם קיצור הסדיר.
אבי סייג: אנחנו מבקשים בכל דרך לא לקצר את זה, עם כל הכבוד.
אבי סייג: ברגע שאתה מקצר את השירות הסדיר אתה מכביד עליו, אחרי זה, עם שירות של עשרות שנים במילואים, כי זה סכום אפס, אנחנו נצטרך לעשות את זה.
אבי סייג: זהו, בסך הכל.
אבי סייג: אין לי מעבר לזה.
אבי סייג: אני רוצה לדעת את הכמות.