GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
ענת ברקו: הוועדה היא ועדה אזרחית בבתי החולים ללא קשר לצה"ל.
ענת ברקו: צריך להגיד את זה, כי בדקתי את זה.
עליזה לביא: אני בודקת את זה.
עליזה לביא: סליחה, הנה: הגיוני שרב צבאי יושב בחדר כשחיילת מגיעה לוועדה להפסקת היריון?
ענת ברקו: זה בתוך הוועדה הצבאית?
ענת ברקו: כי לי נאמר שבוועדה האזרחית.
ענת ברקו: רב צבאי נכנס לוועדה אזרחית?
עליזה לביא: אני לא יודעת.
ענת ברקו: רב צבאי לא יכול לשבת בוועדה אזרחית, בדקתי את זה, זה מה שנאמר לי.
ענת ברקו: בכל מקרה, אני חושבת שחברת הכנסת עליזה לביא העלתה נקודה מאוד חשובה, נקרא לה באופן כללי "חיילות מחוץ לסד"כ".
ענת ברקו: חיילות מחוץ לסד"כ, לא רק שב"ס, משטרה, אנחנו יכולים להגיד גם במוסד, גם בהרבה מאוד מקומות, וגם המגבלות שאתם צריכים להציב לגבי מקום שירות.
ענת ברקו: הדוגמה שניתנה כאן לגבי הטרדות מיניות, אסירים ביטחוניים, למה חיילת בת 18 צריכה להיכנס לאגף של אסירים ביטחוניים?
ענת ברקו: זאת שאלה עקרונית.
ענת ברקו: אז אתם צריכים, גם כשמציבים חיילות מחוץ לסד"כ, לוודא שסביבת השירות בטוחה גם אם זה מחוץ לסד"כ.
ענת ברקו: בואו נתייחס.
ענת ברקו: בואו ניתן עכשיו לתת-אלוף שרון ניר להציג את הנתונים לגבי השנה החולפת.
ענת ברקו: אם אפשר, שרון, תני לנו בבקשה בפרספקטיבה של זמן, כי בגרף שעומד מולי, אני לא יודעת אם כולם ראו אותו, יש מולי גרף שהעלייה בו מטורפת.
שרון ניר: אני אציג אותו.
ענת ברקו: אני מבקשת שתתייחסי לזה.
ענת ברקו: אני יודעת שהשינוי שהיה ב-2002, 2003 הוא ביטול הדרג הנפרס בתוך הצבא.
שרון ניר: ב-2012 הקמת מרכז מהו"ת.
ענת ברקו: והקמת מרכז מהו"ת.
ענת ברקו: אבל היו כאן כמה ציוני דרך שכדאי להגיד אותם לטובת האנשים שיושבים בדיון.
ענת ברקו: אם בעבר בצבא טיפול בהטרדות המיניות היה בדרג השטח כלפי המטה הכללי, היום אנחנו מגיעים למצב שיש פחות חיבור ישיר.
ענת ברקו: יש ממונות או קצינות שמסייעות, אבל הרבה פעמים הן בסיטואציה בעייתית מול המפקדים שלהן בקטע של לדווח או בקטע של ללוות.
ענת ברקו: האם יש ירידה בפניות למצ"ח בתלונות?
ענת ברקו: כי אין ליווי לאורך כל התהליך.
ענת ברקו: אנחנו רואים שהרבה מאוד תלונות למצ"ח לא מבשילות לכדי מיצוי ממש, לכתב אישום או לדברים כאלה, וחיילות עוזבות באמצע.
ענת ברקו: הנושא של הקמת מרכז מהו"ת כמרכז אחד באזור המרכז בצריפין, אבל ביטול הנגישות שלה חיילות למרכזים בפיקודים כפי שהיה – צפון, דרום, מרכז.
ענת ברקו: יש לזה מחיר, המרכז מעובה, הוא חשוב, אבל אין יותר עובדות סוציאליות שיכולות לתת מענה לחיילת בפיקוד צפון או בפיקוד דרום.
ענת ברקו: עשר דקות יספיקו לך?
ענת ברקו: עשר דקות.
שרון ניר: אני אשתדל בעשר דקות לעשות את זה.
שרון ניר: תשתדלו לא להפריע לי עשר דקות, אחרי זה שאלות.
שרון ניר: ראשית, צוהריים טובים לכולם, אני יועצת הרמטכ"ל לענייני מגדר מזה כשנתיים וחצי, ואני ממונה מטעם הרמטכ"ל מתוקף תפקידי על תחום ההטרדות המיניות ועל מיגור ההטרדות המיניות בצה"ל.
שרון ניר: התבקשתי להגיע לכאן כאמור בעקבות העלייה בדיווחים.
שרון ניר: אני מדגישה "עלייה בדיווחים אודות הטרדות מיניות", ולסקור בראייה רב-שנתית את המגמות, את הנתונים שקורים בצה"ל בנושא.
שרון ניר: קודם כול אני רוצה להודות לכם על ההזדמנות, כי בצה"ל מתקיימת פעילות ענפה וסדורה למיגור התופעה.
שרון ניר: מבחינתנו היא תופעה חברתית ולא תופעה צה"לית, אך מעצם היותנו צבא העם אנחנו פוגשים את זה בצבא.
שרון ניר: גילאי 18 עד 21 זה בסוף הגילאים של החיילים, ומרבית הצבא בסוף אלו הגילאים האלה.
ענת ברקו: חברתית, אך גם צה"לית כתוצאה מתנאי השירות.
ענת ברקו: צריך להגיד את זה.
שרון ניר: חד-משמעית.
שרון ניר: אני אומרת שהתופעה היא תופעה חברתית ותופעה צה"לית מעצם העובדה שהצבא הוא חלק מהחברה.
מוסי רז: אם היא חברתית אז היא בכל מקום.
שרון ניר: אגיד בראשית דבריי, כפי שנאמר פה כבר, כי עלייה בדיווחים אודות הטרדות מיניות מלמדת מבחינתנו בראש ובראשונה, ואני רוצה להדגיש את זה, על עלייה במודעות ועל לגיטימציה לדווח על כל מקרה, בין אם מדובר על התבטאות לא ראויה ובין אם מדובר על מעשים חמורים, בקלה כבחמורה.
שרון ניר: אנחנו מתעסקים בהתבטאויות לא ראויות ואנחנו מתעסקים, כמו שציינתם פה, בנתונים גם בדיווחים חמורים בתוך המנעד.
שרון ניר: אנחנו באמת מחוללים שינוי אמיתי בארגון.
שרון ניר: עצם העובדה שיצרנו כתובת, שזה מרכז מהו"ת – יושבת לידי מפקדת מרכז מהו"ת שהיא רב-סרן, קב"נית, ממערך הקב"נים.
שרון ניר: היא על אזרחי כדי להיות יותר נגישה לחיילות.
שרון ניר: אני אסקור את הפעילות הענפה מאוד של מרכז מהו"ת.
שרון ניר: אבל עצם העובדה שהנגשנו כתובת, והכתובת הזאת היא לא סתם מונגשת, יש סטיקר בכל חדר שירותים, בכל חדרי השירותים בצבא שאומרים: מרכז מהו"ת, נפגעת, יש לך כתובת ואת יכולה לפנות אלינו.
שרון ניר: וברגע שהצבא מנגיש כתובת רלוונטית, זמינה, ומטפל בחיילות, אז יש גם עלייה בדיווחים.
שרון ניר: תרבות הדיווח הרווחת בצה"ל של ימינו מונחלת לחיילים ולחיילות לאורך כל שירותם, ועוד מתחילת שירותם.
שרון ניר: קודם כול כבוד האדם הוא ערך יסוד בצה"ל, ולפיכך חלה עלינו חובה מוסרית להבטיח ולשמור על כבודם ועל ביטחונם של כל חייל וחיילת בצה"ל.
שרון ניר: אני אגיד שצה"ל, כמו שאמרה פה חברת הכנסת ברקו, קודם כול מגייס גברים ונשים מתוקף חוק, והוא אמון על סביבת שירות בטוחה ומכבדת.
שרון ניר: ככה אנחנו רואים את זה, אנחנו מסתכלים על זה בראייה מרחיבה.
שרון ניר: ראש המטה הכללי, כפי שאתם רואים באגרת שמונחת בפניכם, הגדיר מדיניות של אפס סובלנות כלפי פגיעה על רקע מיני.
שרון ניר: היא מפורטת באגרת שמונחת לפתחכם, והיא באמת פורסמה בסמוך לכניסתו לתפקיד.
שרון ניר: אגב, עצם העובדה שהוא הגדיר את זה זה גם האופן שבו אנחנו מתייחסים לכל אירוע, כמו שאמרתי בקלה כבחמורה.
שרון ניר: יש כאן קשר ישיר בין חוסנו המוסרי של צה"ל לבין כך שמתייחסים לתופעת ההטרדה המינית כתופעה מכוערת שאין לה להתקיים בתוכנו.
שרון ניר: ואחת שהיא תתקיים אנחנו ננהג בצורה שהיא בלתי מתפשרת וללא משוא פנים בפוגעים.
שרון ניר: ככה אנחנו גם מתנהגים, ואנחנו יודעים גם להציג את זה, וזה גם מפורסם השכם והערב על כל אירוע כזה, ואנחנו באמת חושפים את זה.
שרון ניר: באמת כמו שאמרתי, אין תחום אפור, יש אפס סובלנות, וזאת בעצם האגרת.
שרון ניר: ובצה"ל, לאור האגרת הזו ולאור המדיניות – מה שמוגדר פה זאת באמת מדיניות, הוגדרה אסטרטגיית פעולה מאוד ברורה שמטפלת בתופעה.
שרון ניר: האסטרטגיה הזו היא בעצם אסטרטגיה שמבוססת גם על החוק למניעת הטרדה מינית משנת 1988, וגם על חוק זכויות נפגעי עבירה משנת 2001, כך אנחנו מתייחסים לזה.
שרון ניר: האסטרטגיה למעשה נחלקת לשניים, פעם אחת למניעה ופעם שנייה לטיפול באירועים אחר שקרו.
שרון ניר: המניעה מבוצעת בכמה שלבים.
שרון ניר: קודם כול יש הסברה נגישה ואיכותית.
שרון ניר: אקדים ואומר שבצה"ל קיימת חובת הסברה, ומתקיימת הסברה בנושא מניעת פגיעה על רקע מיני בכלל יחידות בצבא מדי חצי שנה.
ענת ברקו: מי עושה את ההסברה?
שרון ניר: מי שעושה את ההסברה קודם כול זה בראשות מפקד יחידה.
שרון ניר: כל חיילי ומפקדי היחידה משתתפים בהסברה.
שרון ניר: יש מערך הסברה איכותי.
ענת ברקו: אבל לא מפקד היחידה עושה את ההסברה.
שרון ניר: מפקד היחידה פותח את ההסברה, ומי שמעביר את ההסברה זאת בדרך כלל ממונת יוהל"ם או גורם מומחה תוכן.
שרון ניר: אפשר להזמין אגב הרצאת מומחה תוכן של מישהי שנפגעה בעבר ומספרת את הסיפור האישי שלה.
ענת ברקו: מול כל החיילים?
שרון ניר: מול כל החיילים אחת לחצי שנה מתקיימת פעילות כזו.
שרון ניר: כל חייל אחת לחצי שנה מחויב לעבור הסברה בצורה כזו.
שרון ניר: יש מערך הסברה מאוד איכותי, יש סרטונים, יש לומדה אינטראקטיבית שהשקנו רק לאחרונה, שבסופה יש גם מבחן.
שרון ניר: הלומדה מלמדת את ששת ההתנהגויות האסורות בגין פגיעה על רקע מיני, וחיילים ממש מדברים את השפה הזו.
שרון ניר: יש יישור קו, אנחנו עושים את זה כבר בהתחלה, בהכשרה ראשונית ומתקדמת, וזה תוכן חובה בטירונות ובכל הכשרה, וכל חצי שנה זה מתקיים בכל יחידה.
שרון ניר: זה בטירונות, בקורסי פיקוד, בהכשרות של קצונה, וגם בהכשרות של נגדים.
שרון ניר: זאת אומרת שיש תהליך מאוד מאוד סדור.
שרון ניר: כשאנחנו בודקים יחידה אנחנו מסתכלים, אחת לחצי שנה דוגמים את החייל ורואים שהוא עבר סוג של הסברה.
שרון ניר: אחד הדברים החשובים לומר זה שהצבא מאוד מאוד מסודר, יש לו מנגנונים מסודרים.
שרון ניר: זה התפקיד של ממונת יוהל"ם, יש לה רשימות מאוד מסודרות, והיא יודעת שהיא גם מבוקרת על הסוגיה הזאת.
ענת ברקו: זה נושא שנבדק בביקורת אכ"א?
שרון ניר: זה נושא שנבדק בביקורת אכ"א, ויש סעיף מגדר שאנשיי מבצעים בביקורת אכ"א.
שרון ניר: יש קצינת ביקורות מטעמנו.
שרון ניר: בצה"ל מופצות אגרות עתיות על-ידי יוהל"ם בנושאים שעל הפרק.
שרון ניר: לדוגמה, זהירות מסם אונס וכן הלאה, כל מיני דברים שאנחנו ממש מלמדים את החיילים ואת החיילות על כל מיני איסורים ותופעות חדשות שמתקיימות.
שרון ניר: כלל היחידות, כפי שאמרתי, מחויבות להדביק את הסטיקר הזה של מרכז מהו"ת, תכף אפרט איזה סוגים של מענים אינטגרטיביים יש במרכז.
שרון ניר: הנושא השני בתחום המניעה זה העלאת מודעות בקרב מפקדים וממונות יוהל"ם.
שרון ניר: אגיד שקיימת פקודת מטכ"ל שמסדירה את כללי האיסור פגיעה על רקע מיני.
שרון ניר: הפקודה הזו, אגב, קיימת עוד מלפני החוק.
שרון ניר: הפקודה הזו קובעת שבאחריות מפקד לפעול לקיומו של אקלים מכבד, והמפקד בדיוק מבין מהם הכללים המונחים לפתחו סביב מניעת פגיעה על רקע מיני.
שרון ניר: בצה"ל נוצר מנגנון מאוד מאוד מסודר, שהוא שונה ממה שאת הכרת, אבל יש מנגנון ממש מובנה שאנחנו גם מכשירים אותו.
שרון ניר: המנגנון הזה אומר דבר כזה: הממונה מטעם הרמטכ"ל, כפי שאמרתי זה אנוכי, אני יועצת הרמטכ"ל לענייני מגדר, יש אצלי גופי מטה שאחראים לנושא, ויש בכל יחידה בצבא ממונה מטעמי שאחראית על נושא מניעת פגיעה על רקע מיני, וטיפול במקרים מהסוג הזה.
שרון ניר: זאת אומרת שבכל יחידה כל חייל וחיילת יודעים שאם קרה משהו פונים אליה, היא הכתובת והיא מטפלת.
שרון ניר: ואותה כתובת זה בעצם הסנסורים לאיסוף הדיווחים האלה שאתם רואים.
שרון ניר: זאת אומרת שהכתובת הזו היא כתובת חיה, דינמית, שמטפלת בדברים.
שרון ניר: אותה ממונה אמונה על תהליך שיטתי, סדור לטיפול בתחומי ההטרדות המיניות.
שרון ניר: אותה ממונה עוברת השתלמות.
שרון ניר: יש ארבע השתלמויות כאלה בהובלתי מדי שנה, ואנחנו ממלאים אולמות של 100, 200 ממונות, כי הן גם מתחלפות.
שרון ניר: בצבא מחליפים תפקידים.
שרון ניר: הן עוברות השתלמות מאוד סדורה, הן עוברות מבחן הסמכה בסוף, מלמדים אותן מה זה להיות ממונה על מניעת פגיעה על רקע מיני.
שרון ניר: יש את פירוט החוק, פירוט החובות.
ענת ברקו: מה הדרג?
שרון ניר: הדרג הוא דרג של קבע.
שרון ניר: זה לא סג"מיות, וזה יכול להיות או סרן או רס"לית ומעלה.
שרון ניר: יש גם ממונות נגדות.
שרון ניר: זה יכול להיות גם גברים, אגב.
שרון ניר: יש מעט גברים שהם ממונה יוהל"ם.
שרון ניר: לא הגדרנו מגדר בהקשר הזה.
שרון ניר: אבל אני חייבת להגיד שבהקשר הזה יותר נוח לפנות לאישה, אבל מרבית הממונות הן ממונות ולא ממונים.
שרון ניר: קיימת השתלמות לקציני שיפוט בכירים, לקצינים בדרג ההל"ם ומעלה, שהם היחידים שמוסמכים לשפוט כקציני שיפוט מיוחדים בתיקי פגיעות על רקע מיני.
שרון ניר: אנחנו לא מתייחסים לזה כאל עוד דמ"ש.
שרון ניר: גם כמובן בתיקי מצ"ח, שזה אישו גדול סביב אירועים יותר גדולים, אבל גם בתיקים של דמ"ש אנחנו לא מתייחסים לזה כלאחר יד.
שרון ניר: רק אלוף-משנה שהוא בוגר הסמכה לשיפוט בעבירות של מין מוסמך לשפוט חיילים וקצינים בתחום הזה.
שרון ניר: אנחנו מכשירים אותם בצורה סדורה, אחת לשנה אנחנו מכשירים אלופי-משנה לשפוט במקרים מיוחדים כאלה.
ענת ברקו: את מדברת על דמ"ש.
שרון ניר: אני עוברת ממניעה לטיפול.
ענת ברקו: את מדברת על קצינים בדרגת אלוף-משנה בדין משמעתי?
שרון ניר: בדין משמעתי.
ענת ברקו: שימו לב, מעבר לכך יכולים להיות גם משפטים בבתי דין, אנחנו צריכים גם להגיד את זה.
שרון ניר: נכון מאוד, בוודאי, תכף אדבר על זה.
שרון ניר: דיברתי עד עכשיו על מניעה, אני עוברת לטיפול.
שרון ניר: בטיפול יש לנו חלק אחד שזה קודם כול הגברת האכיפה והבקרה, ואנחנו מאוד מאוד מקפידים על מנגנוני אכיפה ובקרה סדורים.
שרון ניר: אז קודם כול, כפי שציינת, מתקיימת ביקורת אכ"א מדי שנתיים בכל יחידה, ובתוך ביקורות אכ"א יש ביקורת מגדר, והיא מהווה כלי בסיסי לניטור האקלים היחידתי.
שרון ניר: אנחנו באים ועושים שיחות, מדברים עם חיילים.
שרון ניר: אם מישהי רוצה לספר לנו והיא פחדה עד עכשיו לספר למהו"ת, לפנות בעצמה, יש כתובת ויש אירועים שעולים אגב ביקורת אכ"א, וזה חלק מהדיווחים שאתם רואים.
שרון ניר: זאת אומרת, אנחנו ממש שואבים את הנתונים.
שרון ניר: אנחנו רוצים לטפל.
שרון ניר: אנחנו באמת מייצרים איזושהי כתובת.
שרון ניר: בשנה האחרונה בצה"ל עברנו ביקורת מקיפה של מבקר מערכת הביטחון בתחום הטרדות מיניות.
שרון ניר: אגב, הביקורת ודוח הביקורת מתאר בצורה מאוד מאוד מקיפה ביקורת עבת כרס את כל התחום אצלנו, ומתאר את הפעילות הענפה שלנו בתחום הזה.
שרון ניר: קיימים שיתופי פעולה הדוקים בין הגורמים שנמצאים פה בצבא: יוהל"ם, אנוכי שאני מובילה את זה בצבא; גורמי הפרקליטות הצבאית שיושבים לצדי; מהו"ת שנמצא בכפיפות אליי, נדבר עליו קצת; וכמובן מצ"ח שעוסקים בחקירות של חלק מהאירועים בהם מוגשת תלונה.
שרון ניר: מתבצעת חשיבה שיטתית על כלי האכיפה הקיימים.
שרון ניר: זאת אומרת, אם 25% בערך מהדיווחים מתגבשים לכדי תלונות, בסדר, יש כאלה שלא מתגבשים לכדי תלונות, אנחנו מסתכלים על זה יותר ויותר.
שרון ניר: יש לדוגמה כלי של שיחה פיקודית כשחיילת לא מוכנה להתלונן, אבל היא אומרת: אני מוכנה שידברו איתו, ויש פה איזשהו משהו שהוא במנעד הקל של העניין, אנחנו עושים שיחה פיקודית.
שרון ניר: המפקד קורא, אנחנו מנחים, ובאמת אומר את הדברים בצורה - - -
ענת ברקו: יש תיעוד?
שרון ניר: יש תיעוד ויש סיכום ראיון לכל דבר.
שרון ניר: במקרים בהם מחליט נפגע העבירה להתלונן מוגשים כתבי אישום לבית הדין הצבאי לפי הנושא והעניין, או שניתנת הוראה לשיפוט בדין משמעתי כנגד הפוגע.
שרון ניר: בצה"ל יש מאגר קציני שיפוט במילואים לשיפוט אנשי קבע והם יוצאי הפרקליטות הצבאית.
שרון ניר: זאת אומרת, דיברתי על זה שיש הל"מים ששופטים חיילי חובה ויש הל"מים שהם יוצאי הפרקליטות הצבאית, הם ממש שופטים ששופטים אנשי קבע.
ענת ברקו: בדין משמעתי?
שרון ניר: בדין משמעתי, כן.
ענת ברקו: למה צריכים להיות משפטנים ולא מפקדים?
ענת ברקו: דווקא הנורמה, וזה מה שהצבא הקפיד כל השנים, שלא משפטנים יעשו את העבודה הזאת, אלא זה אקט פיקודי, אנשים שמבינים את השטח.
ענת ברקו: לא צריך משפטנים.
שרון ניר: יש החלטות לכאן ולכאן, אבל יש גם משפטנים.
עליזה לביא: יש הבדל בין סדיר לקבע?
שרון ניר: גם סדיר וגם קבע, ולעיתים גם אנשי קבע נשפטים על-ידי המפקדים.
שרון ניר: אנחנו מחליטים לפי טיב הנושא והעניין מי ישפוט את האנשים בדין משמעתי.
שרון ניר: בצה"ל משתמשים גם בכלי השעיה ככלי פיקודי במקרים מסוימים.
שרון ניר: זאת אומרת שאנחנו לא מקלים ראש ואין משוא פנים, כשנפתחת חקירה ואנחנו מגלים שקרה משהו והוא חמור אנחנו משעים אנשים מתפקידם.
שרון ניר: במקרים של הרשעה, ועל-פי שיקול דעת, מתכנסת ועדה להתרת התחייבות לאנשי קבע, ויש אנשי קבע שבכלל בוחרים ללכת לפני הוועדה להתרת התחייבות.
ענת ברקו: ברור.
שרון ניר: אגיד כמה מילים על מהו"ת, בסדר?
ענת ברקו: ממש לסכם, כי אנחנו רוצים לעבור.
שרון ניר: ממש בקצרה.
שרון ניר: מרכז התמודדות ותמיכה הוקם בשנת 2012, אתם רואים פה את הגרף שלפניכם משנת 2012.
שרון ניר: מהרגע שהוקדם מרכז מהו"ת אנחנו רואים זינוק ועלייה מדי שנה של 10% בהיקף הדיווחים.
שרון ניר: אנחנו חושבים שכתוצאה מזה שיש למי לפנות, שיש למי לספר, שיש כתובת, אנחנו רואים בזה מגמה חיובית.
שרון ניר: יש למי לפנות, יש למי לספר, יש כתובת, יש עובדת סוציאלית או פסיכולוגית שתדבר עם הנפגעת, אז היא באה ומספרת.
ענת ברקו: אבל, רגע, שרון, סליחה, היה גם קודם.
ענת ברקו: הייתה עו"ס הח"ן בצריפין.
שרון ניר: כנראה שלא היה בצורה כזו סדורה.
ענת ברקו: זה היה.
ענת ברקו: זה לא שפתאום המצאתם משהו שלא היה אי-פעם.
ענת ברקו: אנחנו יודעים שהייתה עובדת סוציאלית בדרגת רב-סרן בלבוש אזרחי.
ענת ברקו: לא קראו לזה מהו"ת, קראו לה עו"ס הח"ן, אבל זה היה, וזה היה בכל פיקוד.
ענת ברקו: כאילו להגיד שבגלל זה זה - - -
מוסי רז: השאלה מי ידע על זה.
ענת ברקו: כל החיילות.
ענת ברקו: לא הייתה חיילת שלא ידעה, וזה היה יותר נגיש, כי זה לא היה רק במקום אחד.
שרון ניר: אז קודם כול תרבות הדיווח שונתה.
ענת ברקו: זה טוב.
שרון ניר: המערך התבסס.
שרון ניר: גם קודם אפשר היה לעשות קמפיינים כמו קמפיין Me Too, ואנחנו רואים שהנטייה לספר ולדווח הולכת וגדלה, לשמחתנו.
שרון ניר: אגב, אנחנו מעודדים את זה.
ענת ברקו: יופי.
שרון ניר: ואני אגיד עוד דבר, אנחנו במרכז מהו"ת היום נתנו מענה אינטגרטיבי כולל.
שרון ניר: קודם כול יש שם יותר עובדות סוציאליות, יש שם לא עו"ס אחת, יש שם בסוף בצורה מרוכזת סדר גודל של 3.5 מטפלות, אחת שהיא בחצי משרה; וקצינות סיוע וליווי שמלוות את הנפגעות למצ"ח כשצריך.
שרון ניר: יש מענה הרבה יותר סדור, והאנשים פונים בצורה שפשוט אפשר לראות את זה.
ענת ברקו: אז אולי באמת בעוד כמה דקות נשמע - - -
שרון ניר: דברי סיכום רק על הנתונים.
ענת ברקו: אבל באמת במשפט.
שרון ניר: במהו"ת יש נושא נוסף שאני רוצה להתייחס אליו.
שרון ניר: קודם כול זה מרכז דיסקרטי לחלוטין, אפשר לפנות אליו במישרין, אפשר לפנות דרך המפקדים, אפשר לפנות אליו דרך ממונות יוהל"ם.
שרון ניר: המרכז מספטמבר 2016 נותן ייעוץ משפטי תחת הכותרת של עורכי דין במילואים שהם יוצאי הפרקליטות הצבאית, אבל הם עובדים אצלי ואצל הנפגעות, ויש חיסיון מלא על מה שהם שומעים על הנפגעות והנפגעים.
ענת ברקו: זה חדשני.
שרון ניר: זה חדשני.
שרון ניר: והם נותנים את כל הטיפים או הייעוץ הנדרש לנפגע ששוקל האם להתלונן או לא להתלונן.
שרון ניר: זאת אומרת, מה המשמעות של להגיש תלונה במצ"ח.
ענת ברקו: וגם ביחס להתנכלות אזרחית?
שרון ניר: גם ביחס להתנכלות אזרחית.
שרון ניר: זאת אומרת, לא מעט מהפניות שמגיעות למרכז מהו"ת הן פניות אזרחיות.
שרון ניר: סדר גודל של 40% מהפניות שמגיעות למרכז מהו"ת אלו פניות שפתאום חיילת מגיעה לצבא, מבינה שיש כתובת, ושוטחת סיפורים מזעזעים במרכז מהו"ת אודות פגיעה ברקע.
ענת ברקו: במשפחה.
שרון ניר: פגיעה במשפחה.
שרון ניר: הצבא פתאום מכנס את החיילים, נותן להם כתובת, מרכז פה דיווחים - - -
מוסי רז: אז עכשיו אני כבר מתבלבל.
מוסי רז: ה-993 - - -
ענת ברקו: לא, זה בתוך הצבא, זה על טהרתם.
ענת ברקו: אבל מעבר לזה - - -
שרון ניר: מה שאתה רואה זה רק אזרחי, אבל אני אעביר לכם - - -
מוסי רז: ועוד שאלה.
מוסי רז: במרכז הזה כשבאות ומתייעצות האם להגיש תלונה או לא, אז כנראה שבחלק מהמקרים הן לא מגישות תלונה.
שרון ניר: לא.
שרון ניר: אם תסתכלו כאן על הטבלה – יש לכם את הטבלה?
שרון ניר: אז אתם רואים אותה.
שרון ניר: אגיד בטבלה דבר אחד פשוט, קודם כול לשאלתך לגבי הדיווחים האזרחיים זה בשורה למטה – "מס' דיווחים בנסיבות אזרחיות", אתה רואה את זה בכל שנה.
מיכל רוזין: לא רואים את זה.
מוסי רז: לא רואים.
שרון ניר: 226, 369, 406, 415.
מאירה בסוק: זה לא מצולם.
יעל כהן-פארן: איך שזה הודפס זה לא טוב.
שרון ניר: מתנצלת, אז אגיד את הנתונים.
שרון ניר: בשנת 2017 היו 893 דיווחים בנסיבות צבאיות.
ענת ברקו: יש עוד שורה שלא רואים בה כלום.
שרון ניר: אם בשנת 2017 היו 893 פניות בנסיבות צבאיות, 589 בנסיבות אזרחיות שפנו למהו"ת כדי לקבל נטו עזרה, ולפעמים גם דיווחנו אותם למשטרת ישראל.
מיכל רוזין: 589 הם חלק - - -
מוסי רז: בנוסף.
ענת ברקו: לא, בנוסף.
ענת ברקו: שרון, תודה בינתיים.
ענת ברקו: בבקשה, חברת הכנסת רוזין.
מיכל רוזין: תודה רבה.
מיכל רוזין: קודם כול אני רוצה לברך אתכם על העלייה בדיווחים על הטרדות מיניות.
שרון ניר: תודה רבה.
מיכל רוזין: זה אומר דבר טוב, אני חוזרת על זה כל שנה.
מיכל רוזין: זה שיש עלייה בדיווחים זה אומר שהנושא מטופל, ויש כתובת, וחיילות פונות.
מיכל רוזין: אני מקווה שגם חיילים, זה חלק מהשאלות שלי.
מיכל רוזין: אז קודם כול כל הכבוד, והלוואי שיהיו כמה וכמה גורמים אזרחיים, כמו המשטרה ואחרים, שילמדו מהצבא מה לעשות.
מיכל רוזין: מרכזי הסיוע ליוו את הקמת מרכז מהו"ת.
מיכל רוזין: אני חושבת שזה דבר חכם ונכון, והייתה הרבה ביקורת, אני עוד זוכרת בכנסת את הדיונים על ביטול כל מערך הח"ן וההעברה.
עליזה לביא: נכון.
מיכל רוזין: אני מכירה את הכול.
מיכל רוזין: אבל בסופו של דבר במבחן התוצאה הם הצליחו לעשות עבודה מאוד יפה בעניין הזה, ועל כך שאפו, אבל זה החלק החיובי.
מיכל רוזין: אני גם מעריכה את נושא ההסברה, אני בודקת את הדבר הזה כל פעם שאני נפגשת עם חיילים: עברת הדרכה בנושא הטרדה מינית?
מיכל רוזין: מתי עברת?
מיכל רוזין: באיזה קורס?
מיכל רוזין: גם בנים וגם בנות בטירונות, בקורסים עוברים באופן שיטתי.
מיכל רוזין: אני בודקת את העניין הזה, זאת אחת השאלות הראשונות שאני שואלת.
מיכל רוזין: קודם כול גם ההכשרה לשופטים שיוסמכו לעבירות מין זאת הצעת חוק שלי על האזרחי, לצערי הרב באזרחות עדיין משרד המשפטים לא מאמץ את זה.
מיכל רוזין: אני רוצה לשאול בכל זאת כמה שאלות.
מיכל רוזין: קודם כול, כמה הליכים בסופו של דבר פתח הפצ"ר?
מיכל רוזין: לכמה לא חידשו את החוזה או התרת התחייבות בלי תהליך?
מיכל רוזין: כי אני יודעת שלצבא יש גם יתרון בעניין הזה בהבדל מהאזרחות, שהוא יכול להתיר חוזה לכמה עקב תלונות על הטרדות מיניות.
מיכל רוזין: אני לא רואה פה – תגידו לי, יכול להיות בגלל שאיחרתי – חלוקה של גברים, נשים.
מוסי רז: יש.
שרון ניר: יש.
מיכל רוזין: האם יש תלונות של גברים?
מיכל רוזין: ועד כמה זה באמת מפותחת היכולת של גברים לבוא ולהתלונן?
מוסי רז: רשום שגברים עלה ל-14% מכלל התלונות.
מיכל רוזין: זה עדיין מאוד מאוד מאוד נמוך, ואנחנו יודעים שבצבא יש הרבה מאוד פגיעות מיניות בין החיילים ועוד.
מוסי רז: ברור.
מוסי רז: זה היה פעם 9%.
מיכל רוזין: לאחרונה הוחל חוק זכויות נפגעי עבירה.
מיכל רוזין: אני יודעת שאתם עדיין לא מחויבים, אבל אני כן רוצה לשאול איך אתם מתקדמים עם היערכות ליישום חוק זכויות נפגעי עבירה, בעיקר בעניין של יידוע הנפגעות בהליכים פליליים וכל מה שצריך.
מיכל רוזין: אני רוצה לשאול שאלה קשה.
מיכל רוזין: תשמעו, אנחנו שומעים דיווחים על מצ"ח, על חוקרות, אני יודעת שמדובר בדרגות נמוכות יחסית, אבל שהן שואלות חיילות שאלות מאוד קשות, מאוד פוגעות.
מיכל רוזין: האם במצ"ח כולם עוברים, עוברות הכשרה?
מיכל רוזין: אתם יודעים, גם באזרחי בסוף אנחנו נופלים על היומנאי בכניסה ועל איך שהוא מתייחס כשאישה באה להתלונן על אונס או על חוקר או חוקרת שלא מנוסים.
מיכל רוזין: ואנחנו מכירים את העדויות, חלקן הועברו אליכם, עדיין לא ניתנה תשובה.
מיכל רוזין: אני לא מדייקת, אני לא זוכרת אם זה ב-2005, 2006 או ב-2007, אם זה היה עמוסי הוא היה מתקן אותי בדיוק באיזו שנה, היה סקר שהצבא יזם ובדק בקרב חיילות – לצערי אז לא בדקו חיילים, חשבו שבנים עוד לא נפגעים – וחיילות נשאלו האם עברו הטרדה מינית.
מיכל רוזין: אחת מכל שבע חיילות העידה שהיא עברה הטרדה מינית.
מוסי רז: ושש שיקרו?
קריאה: ברור.
מיכל רוזין: אני ממש מבקשת, אנחנו ב-2019, אני מבקשת שתעשו סקר, אתם בשביל עצמכם.
מיכל רוזין: כי נכון שיש עלייה מאוד יפה, אבל עדיין מדובר על 900 – כמה אמרתם?
מיכל רוזין: 893 ב-2017.
מיכל רוזין: כמה ב-2018?
מוסי רז: 993.
שרון ניר: 993.
מיכל רוזין: זה עדיין מעט, זה טיפה בים.
מיכל רוזין: כי אם אחת מכל שבע נשים, כמו אז לדעתי, זה בערך יישאר אותו דבר, אולי אפילו ידווחו יותר נפגעות מוטרדות, אז עדיין המספרים מאוד מאוד נמוכים.
מיכל רוזין: בשבילכם, תעשו סקר פנימי בצבא, בנים ובנות, האם הם הוטרדו מינית במהלך השירות הצבאי שלהם?
מיכל רוזין: ממי?
מיכל רוזין: ממה?
מיכל רוזין: אני חושבת שזה מאוד חשוב לכם לדעת את התמונה, כי אז תדעו עד כמה באמת אתן מקבלות תלונות.
מיכל רוזין: ודבר אחרון זה הנושא של חיילות במשטרה.
מאירה בסוק: ובשב"ס.
מיכל רוזין: ובשב"ס.
מיכל רוזין: אני מאוד מוטרדת מהתופעה הזאת.
מיכל רוזין: אני לאורך שתי הקדנציות שלי מנסה כל פעם לבטל את הדבר הזה, יש לי גם הצעת חוק, שחיילות לא ישרתו במשטרה.
מאירה בסוק: ולא בשב"ס.
עליזה לביא: דיברנו על זה.
ענת ברקו: דיברנו על זה.
מיכל רוזין: אנחנו מכירים את התרבות שקיימת במשטרה.
מיכל רוזין: אז אני מבקשת לדעת על זה.
מיכל רוזין: תודה.
ענת ברקו: חברת הכנסת כהן-פארן.
יעל כהן-פארן: באתי לשמוע וגם לשאול שאלות.
יעל כהן-פארן: אני כמובן מברכת על עצם הדיון, ואני גם באמת תוהה – יש כאן הרבה מאוד נתונים שמעלים אצלי הרבה סימני שאלה.
יעל כהן-פארן: למשל, עם כאלה נתונים של פגיעה מדוע יש כל כך מעט החלטות להגיש תלונה?
יעל כהן-פארן: האם אין בהן ממש?
יעל כהן-פארן: או שהאופציה להגשת תלונה היא, כמו שאמרה חברת הכנסת רוזין, מביכה ומעלה עוד קשיים ואנשים פשוט מוותרים על זה?
יעל כהן-פארן: מדוע?
שרון ניר: אני רוצה רגע להסביר את הנתונים.
שרון ניר: פה יש דיווחים למהו"ת.
שרון ניר: לנו יש דיסקרטיות וסוג של חוזה מול הפרט ומול נפגעי העבירה.
מיכל רוזין: ההפך.
שרון ניר: אם נפגע העבירה לא רוצה - - -
מיכל רוזין: גם לא פותחים הליך אם היא לא רוצה, בוודאי.
שרון ניר: אם הם רוצים רק לבוא לספר לה ולקבל עזרה נפשית אנחנו לא – אגב, אני רק רוצה לסבר את האוזן לחברת הכנסת פארן.
יעל כהן-פארן: ואז בצה"ל אתם לא מגישים תלונות?
יעל כהן-פארן: זאת השאלה.
שרון ניר: כן.
מיכל רוזין: היא לא רוצה.
יעל כהן-פארן: כי 76%, 81% שלא רוצות להגיש תלונה, מה נעשה עם זה?
שרון ניר: על חלק ציינתי קודם בסקירה שלי שאמרתי שיש שיחות וכד'.
שרון ניר: אבל אני אגיד מעבר לכך, לסבר לך את האוזן, בצה"ל, כפי שאמרת, 24% מגישות תלונה או שנפתחים הליכים של דין משמעתי וכן הלאה.
שרון ניר: הבוקר דיברתי עם מנכ"לית מרכזי הסיוע.
מוסי רז: מאיפה הנתונים האלה?
ענת ברקו: כמה?
ענת ברקו: 95%?
מוסי רז: היא אמרה 24%.
שרון ניר: מתוך ה-893 24% הולך לכיוון של תיקי דמ"ש.
מיכל רוזין: למה דין משמעתי?
שרון ניר: אני חייבת רגע לשים לכם כ-reference, כי אנחנו כל היום שוחים פה, הצד הזה של השולחן, בנתונים האלה.
שרון ניר: באזרחות, הבוקר דיברתי עם מנכ"לית מרכזי הסיוע - -
מיכל רוזין: אנחנו יודעות.
שרון ניר: - - 5% מתגבשים לתיקים פליליים.
שרון ניר: 24% - - -
ענת ברקו: באזרחות אין דין משמעתי, מה לעשות.
שרון ניר: 24% אל מול 5%, אני חייבת רגע לשים לכם.
שרון ניר: זאת אומרת שבצבא - - -
מאירה בסוק: אי-אפשר להשוות בכלל.
יעל כהן-פארן: - - - רגע, שרון, 10% אלו תיקים פליליים, אבל כמה הלכו לתביעה?
יעל כהן-פארן: אולי יותר.
אלי לברטוב: הכוונה לתלונה במשטרה.
אלי לברטוב: 5% מגישות תלונה במשטרה.
שרון ניר: לתלונה במשטרה, בדיוק, תודה.
שרון ניר: אני אגיד מאיפה זה.
מיכל רוזין: אל תלמדו מהאזרחות.
שרון ניר: אנחנו לא רוצים ללמוד.
ענת ברקו: אלו גם מסלולים אחרים, זה דפוסים אחרים.
שרון ניר: אני רוצה רגע לאלה שחיים בעולם הזה – אולי מעין תפרט יותר, ניתן לה איזה חצי דקה.
ענת ברקו: אנחנו באמת רוצים להגיע אליה.
שרון ניר: יש איזשהו סוג של חוזה של אמון אל מול הנפגעת, אנחנו לא עושים מה שהיא לא רוצה.
שרון ניר: היא באה ומספרת לנו על איזשהו סיפור נורא ככל שיהיה, בסוף זה חיסיון רפואי.
שרון ניר: זה חונה תחת חיסיון רפואי, ואנחנו פה משקפים לכם את זה בצורה הכי שקופה בנתונים.
שרון ניר: לא בנתונים של פרט.
שרון ניר: וזה בעצם המתח שאנחנו נמצאים בו כל הזמן.
ענת ברקו: מפקדת מרכז מהו"ת רב-סרן מעין בר, בבקשה, נקצה לך שלוש דקות.
מעין בר: שלוש דקות זה מעט על כל העבודה של ה-24/7, אבל אני אנסה לעמוד בזה.
ענת ברקו: אז חמש דקות, בבקשה.
ענת ברקו: גם אם תוכלי להתייחס לצוות שלך, האם כולן קב"ניות, עו"סיות?
ענת ברקו: וגם בכלל.
מעין בר: אין בעיה.
מעין בר: תסלחו לי שזאת פעם ראשונה שאני מדברת בכנסת, אז אני גם קצת מתרגשת וגם מאוד מאוד שמחה.
ענת ברקו: ברוכה הבאה.
מעין בר: ואני גם מאוד מאוד שמחה על עצם הדיון הזה.
מעין בר: אמרת בהתחלה שאת קצת ככה מצטערת שאין פה עוד אנשים, אבל אני חייבת - - -
ענת ברקו: יש נשים, ויש צדיק אחד בסדום, חבר הכנסת רז.
מעין בר: אני רואה שיש כמה צדיקים.
ענת ברקו: אני לא מדברת על צוות הוועדה, לטקו, תסלחו לי, אבל אין חברי כנסת, וזאת אחת הבעיות שלנו, שהטרדות מיניות זה הכול עניין של נשים.
ענת ברקו: חבל.
מעין בר: אז אני חושבת שלאט לאט אנחנו מתחילים לדבר על גל אחר היום.