GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יערה למברגר: זה כל הקונטקסט שלנו, ולכן לדעתי לא צריך להגיד לעניין מתקנים ימיים, כי מה רלוונטי במתקן יבשתי פעולות אבטחה ימיות?
רפי רוזנשיין: נכון מאוד.
תמיר שניידרמן: אני אומר שאם יוגדר מנב"ט - - -
יערה למברגר: אבל זה כתוב ככה, ככה זה מוגדר.
תמיר שניידרמן: אם יוגדר מנב"ט בחברת חשמל רק לצורך אבטחת המתקן הימי, זה משהו אחד.
תמיר שניידרמן: אבל המנב"ט של חברת חשמל, 99% מהפעילות שלו היא יבשתית.
רפי רוזנשיין: אבל הקצין המוסמך - - -
אורטל בלילתי: אבל אם ימונה מנב"ט לחברת חשמל שאמון - - -
תמיר שניידרמן: אבל זה לא כתוב ככה.
אורטל בלילתי: זה כתוב בתוספת השישית.
אורטל בלילתי: חברת חשמל שכתובה בתוספת השישית היא כזאת שעושה פעילויות בתוך המרחב הימי.
תמיר שניידרמן: זה לא מוגדר ככה, זה מוגדר חברת חשמל.
תמיר שניידרמן: אין הפרדה - - -
יערה למברגר: אבל זה מוגדר חברת חשמל תחת התוספת השישית, וצריך לראות איך מוגדרת התוספת השישית.
יערה למברגר: אתה לא יכול לקרוא רק את השורה הזאת לבד.
רועי הראל: כל התוספות כתובות ככה.
תמיר שניידרמן: אבל אין בעיה לגבי הנחיה, יש בעיה לגבי הכשרה.
יחיאל אמסלם: אענה לך.
יחיאל אמסלם: בנושא הכשרה, כמו שירון וברנרד מכשירים את המאבטחים הימיים שלהם באמצעות הנחיה של חיל הים, ככה יתבצע לחברת חשמל.
יחיאל אמסלם: הם יכשירו את המאבטחים הימיים, אם יהיו קיימים כאלה, באמצעות הנחיה של חיל הים.
יחיאל אמסלם: באיזה מוסד הכשרה?
יחיאל אמסלם: איפה שעוברים עכשיו הכשרה החבר'ה של נמל חיפה.
תמיר שניידרמן: איפה אתם עוברים הכשרה של מאבטחים ימיים?
ירון קליין: הכשרה שעושה אותה הנמל בפיקוח חיל הים.
יחיאל אמסלם: אז יספחו לשם.
תמיר שניידרמן: אצלכם, בבית הספר שלכם.
ירון קליין: בית ספר של נמל חיפה.
תמיר שניידרמן: זה בית ספר שלהם.
יחיאל אמסלם: וזה קורה בעוד מקומות.
יחיאל אמסלם: זה קורה במקומות שאין הכשרה ספציפית, מספחים.
יחיאל אמסלם: אתם מסבכים את העניינים.
יחיאל אמסלם: באמת, זה לא נושא החקיקה בכלל, אלו נושאים בינינו.
תמיר שניידרמן: אוקיי.
אבי דיכטר: אני חושב שהיה יותר זול עשר דקות הפסקה.
אבי דיכטר: עידו, אנחנו סגורים על הניסוח?
עידו בן יצחק: אז נכתוב שתיחתם תעודת מינוי של ממונה הביטחון בגופים המנויים בפרטים 1 עד 3 לתוספת השישית, אלה גופי האנרגיה.
אבי דיכטר: אנחנו ממשיכים.
רועי הראל: אבל צריך לכתוב את המילים "ממונה ביטחון".
עידו בן יצחק: כן, ממונה ביטחון.
עידו בן יצחק: התחלתי לקרוא את סעיף 10, הגעתי לפסקה (2) בסעיף קטן (ב) – סעיף 18 עניינו הסמכות לשנות את התוספות.
עידו בן יצחק: יש את כל הגופים שמנויים בתוספות, יש מנגנון של שינוי התוספות.
עידו בן יצחק: כאן כאשר מדובר בשינוי של התוספת השישית הסמכות היא של השר לביטחון הפנים.
עידו בן יצחק: נוספים ראש הממשלה ושר הביטחון.
רועי הראל: מה מוסיפה התוספת שהוספת רק בסוף?
רועי הראל: כי ממילא כתוב "על השר הממונה", ברור שזאת התוספת השישית - - -
עידו בן יצחק: אבל שר הביטחון לא ממונה על חברת נמל.
עידו בן יצחק: שר התחבורה ממונה על חברת נמל.
רועי הראל: הבנתי את זה.
עידו בן יצחק: לא יכול להיות שיטילו תפקיד נוסף על חיל הים בלי ששר הביטחון ייתן את הסכמתו לעניין הזה.
עידו בן יצחק: אגב, לדעתי, ערן, יש מקום לתקן גם בפסקה (2) ולהכניס את שר הביטחון.
עידו בן יצחק: פסקה (2) מתקנת סעיף שמסמיך את ראש הממשלה לקבוע בהתייעצות עם השר לביטחון פנים.
אבי דיכטר: פסקה (2) באיזה סעיף?
עידו בן יצחק: פסקה (2) בסעיף 10 מתקנת את סעיף 18(ב).
עידו בן יצחק: סעיף 18(ב), שאותו מתקנים, מסמיך את ראש הממשלה בהתייעצות עם השר לביטחון פנים לקבוע פעולות אבטחה שעליהן לא יחולו הוראות חוק זה.
עידו בן יצחק: נראה לי נכון שבעניינים של התוספת השישית, שגם פה תהיה התייעצות עם שר הביטחון כדי שלא ינוהל חיל הים מעל ראשו של שר הביטחון.
רועי הראל: המשרד לביטחון פנים ישמח שיתייעצו עם שר הביטחון בהקשר הזה, ולא איתו.
אבי דיכטר: פה כתוב "התייעצות עם השר".
אורטל בלילתי: השר לביטחון פנים.
עידו בן יצחק: התייעצות עם השר, השר המוגדר בחוק, השר לביטחון פנים.
רועי הראל: השר זה השר שמוגדר בחוק.
רועי הראל: בתוספת השישית זה יכול להיות שר הביטחון.
רועי הראל: תפנו אליו.
אבי דיכטר: אתה רוצה להוריד את השר לביטחון פנים?
רועי הראל: בתוספת השישית.
יערה למברגר: ולעניין התוספת השישית - - -
רועי הראל: שזה אבטחה ימית, כן, כפי שאמרו פה - - -
אבי דיכטר: זאת אומרת, ראש הממשלה בהתייעצות עם שר הביטחון, זו הכוונה?
עידו בן יצחק: לגבי שאר התוספות זה נשאר השר.
עידו בן יצחק: לגבי התוספת השישית זה רק שר הביטחון.
יערה למברגר: זה הגיוני, כן.
אבי דיכטר: אנחנו עוברים הלאה.
עידו בן יצחק: זה תיקון טכני מאחר שהעברנו את ההגדרה של חוק רשות הספנות והנמלים לסעיף ההגדרות.
עידו בן יצחק: בסעיף 12 צריך לעשות איזשהו תיקון, אבל אני קודם אקרא את מה שכתוב פה.
ענת ברקו: ואם מחר זאת חברה אחרת, למה כותבים את השם של החברה?
עידו בן יצחק: תני לסיים לקרוא ואסביר.
עידו בן יצחק: קודם כול אני אסביר מה אנחנו עושים פה אחר כך לגבי הפירוט של החברות.
עידו בן יצחק: אלה שתי החברות שאמורות להפעיל את הנמלים הפרטיים.
עידו בן יצחק: עלתה שאלה בדיונים הקודמים האם להכניס אותן כבר עכשיו לתוספות או לא.
עידו בן יצחק: ההצעה שמונחת כאן על הפרק, כרגע זה כתוב בתוספת השנייה, אבל מה שצריך לעשות כדי שזה יהיה יותר מדויק זה לתקן גם בתוספת הראשונה וגם בתוספת השנייה בדומה לשאר חברות הנמל.
עידו בן יצחק: כלומר, שהגופים האלה, שתי החברות האלה יונחו לגבי אבטחה פיזית בחלק מהתחומים על-ידי השב"כ ובחלק מהתחומים על-ידי המשטרה כפי שתקבע הממשלה, כפי שנעשה לגבי חברות הנמל ולגבי חברות תחבורה אחרות, כמו חברות תעופה, ספנות, רשות שדות התעופה, וכיוצא בזה.
עידו בן יצחק: ולגבי אבטחת מידע יונחו על-ידי השב"כ.
עידו בן יצחק: כרגע לא מדובר פה על הכנסה לתוספת השישית של ההנחיה על-ידי חיל הים, שזה גם עניין שצריך לדון בו.
עידו בן יצחק: למה אנחנו מפרטים את החברות הספציפיות?
עידו בן יצחק: סיגלית תוכל להסביר את זה יותר טוב ממני, אבל אני רק אגיד קודם שיש מנגנון של שינוי התוספות, התייחסתי לזה קודם איפה שהכנסנו את שר הביטחון.
עידו בן יצחק: יש חברות פרטיות שמנויות בשמן כבר עכשיו בתוספות השונות, בין אם זה חברות תקשורת למיניהן, בין אם זה חיפה כימיקלים.
עידו בן יצחק: היה לנו מקרה בעבר, למשל, שבתי הזיקוק פוצל לשניים, ולכן הגיע צו לשינוי התוספת, וזה נעשה בדרך הזאת.
עידו בן יצחק: ככה שאם יהיו שינויים בעתיד יש מנגנונים שמאפשרים לתקן את זה.
עידו בן יצחק: עכשיו תסביר סיגלית למה זה חייב להיות שמי.
סיגלית ברקאי: כמו שעידו אמר, היה דיון שלם האם להכניס את החברות כבר בשלב הזה ולא בשלב יותר מתקדם.
סיגלית ברקאי: החברות האלה הן עדיין למעשה עוד לא התחילו להפעיל נמל.
סיגלית ברקאי: ניתן להן כתב הסמכה, אבל הוא עוד לא נכנס לתוקף, ולכן אי-אפשר להפנות אליהן בצורה שונה מאשר להתייחס אליהן בצורה שמית.
סיגלית ברקאי: הייתה חלופה להגיד באופן כללי "תאגידים מורשים" שזה לפי חוק רספ"ן, כמו שאמרתי החברות עדיין לא התחילו לפעול, ולכן הן עדיין לא תאגיד מורשה.
סיגלית ברקאי: מעבר לזה יש הרבה מאוד תאגידים מורשים שלא רלוונטיים בכלל לחוק, ולכן אי-אפשר לכתוב באופן כללי תאגיד מורשה כי זה יכלול הרבה מאוד חברות שלעולם לא יהיו מונחות מבחינה ביטחונית.
סיגלית ברקאי: ולכן מבחינת איך שאנחנו רואים את זה הדרך היחידה למעשה זה להתייחס אליהן בצורה שמית, זה תואם להרבה מאוד תוספות.
אבי דיכטר: אבל לא הבנתי – כמה תאגידים אמורים לפעול בתחום השטח התפעולי בנמל חיפה?
יערה למברגר: למה לא רוצים להגיד מי שקיבל כתב הסמכה לפעול בשטח - - -
אבי דיכטר: או בנמל אשדוד.
סיגלית ברקאי: בגלל שיש לנו עוד חברות.
יחיאל אמסלם: בגלל שלא רוצים להכניס את מספנות ישראל.
יערה למברגר: הבנתי.
סיגלית ברקאי: זה לא עניין של מספנות.
סיגלית ברקאי: יש לי תאגיד מורשה חדש היום שמפעיל ממגורה בעורף הנמל.
סיגלית ברקאי: הממגורה לא אמורה להיות מונחית לעולם, היא לא בקו המים, היא לא מנהלת שום אבטחה וביטחון, ולכן היא לא יכולה להיות שם.
סיגלית ברקאי: אבל זה לא יפתור את הבעיה - - -
אבי דיכטר: תראי, אגיד לך את האמת, כוועדה לא נוח לנו להתחיל להכניס שמות של גופים זרים.
סיגלית ברקאי: זאת חברה פרטית ישראלית.
רועי הראל: אלו חברות ישראליות.
סיגלית ברקאי: זאת חברה ישראלית לגמרי, היא רשומה בישראל.
סיגלית ברקאי: השם הזר שלה הוא שם אחר לגמרי, בכתב ההסמכה שלהם ככה הם הוסמכו, הם מחויבים על-פי כתב ההסמכה להקים חברה ישראלית, וזו החברה הישראלית שהם הקימו.
סיגלית ברקאי: יש להם ח.פ., חברה ישראלית לכל דבר ועניין, היא לא חברה זרה, וזה העניין.
סיגלית ברקאי: זה ממש פרטני.
סיגלית ברקאי: אני עוד פעם חוזרת ואומרת, החברות האלה עדיין לא תאגידים מורשים.
סיגלית ברקאי: אתה רוצה להכניס תאגיד מורשה, זה לא יחול על החברות האלה.
אבי דיכטר: האם הם יוכלו להפעיל את הנמל מבלי שהן יהיו תאגיד מורשה?
סיגלית ברקאי: הם לא יוכלו להפעיל את חברות הנמל בלי שיהיו תאגיד מורשה, אבל ברגע שרוצים להתחיל להנחות אותן מעכשיו, אתה לא יכול להתייחס אליהן כתאגיד מורשה, כי הן עדיין לא תאגיד מורשה.
סיגלית ברקאי: הם יהיו תאגיד מורשה רק ברגע שמנהל רספ"ן ייתן להן אישור להתחיל לעבוד.
סיגלית ברקאי: רק אז כתב ההסמכה שלהן נכנס לתוקף והן הופכות להיות תאגיד מורשה.
אבי דיכטר: וסמכות ההנחיה יכולה להיות לפני זה?
רועי הראל: כן, מנחים אותה לפני כן, בשלב הבנייה כבר.
רועי הראל: המשטרה צריכה להנחות אותן בשלב הבנייה.
סיגלית ברקאי: משטרת ישראל - -
יחיאל אמסלם: ושב"כ.
סיגלית ברקאי: - - מבקשים להכניס אותן כבר בשלב הזה כדי שכשמתחילים לבנות, יש שלבים ברציף שהן בונות, ששלבי הבנייה יהיו כבר בהתאם להנחיות עתידיות של פעילות עתידית, ולכן הם מוציאים מעכשיו.
רועי הראל: זאת הייתה דרישה של חטיבת האבטחה במשטרת ישראל, שאם נמתין שהחברות יהיו תאגידים ויפעילו את הנמל בעצם הנמל ייבנה בלי הנחיות.
יחיאל אמסלם: ובלי התשתיות המתאימות.
רועי הראל: ובלי התשתיות המתאימות, והוא לא יוכל להתחיל לפעול, ואז הכול יהיה הרבה יותר מורכב.
רועי הראל: עידו היה בסוד העניינים, הייתה דרישה שלנו להכניס אותן לחוק כבר בשלב הזה, גם מערך הסייבר יצטרפו לזה בחודשים הקרובים ברגע שיתחילו להקים את התשתיות הממוחשבות.
אבי דיכטר: ומה יקרה אם אני מחבר את מה שאמר יחיאל עם מה שאמרה סיגלית, שיהיה כתוב:
אבי דיכטר: חברה או תאגיד מורשה שמפעיל – איך אמרת?
יחיאל אמסלם: מעבר גבול.
אבי דיכטר: מעבר גבול.
רועי הראל: כרגע הם לא מפעילים מעבר גבול.
יערה למברגר: לא, זה לא.
אבי דיכטר: שעתיד להפעיל מעבר גבול או - - -
סיגלית ברקאי: לא.
יחיאל אמסלם: מה התהליך של שינוי השם של חברה כזאת?
יחיאל אמסלם: אם בעתיד הקרוב להוסיף במקום חברת נמל אס.
יחיאל אמסלם: איי.
יחיאל אמסלם: פי.ג'י.
יחיאל אמסלם: שיהיה כתוב "חברת נמל".
יערה למברגר: זאת לא חברת נמל.
יחיאל אמסלם: ואז באופן אוטומטי זה מכניס אותן בתוך זה.
יערה למברגר: היא לא תהיה חברת נמל.
רועי הראל: היא לא חברת נמל עכשיו, היא רק בונה נמל.
יחיאל אמסלם: לא עכשיו, בעתיד.
יחיאל אמסלם: מה התהליך לשנות את השם שלהן?
יערה למברגר: היא קיבלה כתב הסמכה.
סיגלית ברקאי: אם החברה משתנה אז היא ממש צריכה לעשות הליך שלם של שינוי כתב הסמכה באישור שרים.
יערה למברגר: ואז צריך גם לשנות את התוספת.
יערה למברגר: אם משנים את כתב ההסמכה צריך גם לשנות את התוספת.
סיגלית ברקאי: זה מהלך שלם.
רועי הראל: שינוי של שם בלי שינוי ח.פ.
רועי הראל: מחייב את כל התהליך?
סיגלית ברקאי: אם היא משנה את החברה כתב ההסמכה עצמו צריך להשתנות.
יערה למברגר: עזבו שינוי שם, אפשר גם להעביר זכויות.
יערה למברגר: יכול להיות שהיא תיקח את זכויותיה ותעביר לגורם אחר, ואז יהיה צריך לשנות את כתב ההסמכה.
רועי הראל: זה סיפור אחר.
רועי הראל: העברת בעלות תחייב אותנו את כל התהליך, התייעצות עם שר התחבורה, אישור ראש הממשלה.
סיגלית ברקאי: אבל זה אותו דבר כמו שאצלנו יצטרכו לעשות הליך מחודש של שרי התחבורה והאוצר שישבו ביחד, וצריכים לאשר בכלל את העברת הזכויות וכו', זה מתוקף צו ההסמכה.
קריאה: העברת בעלות זאת אופרציה אחרת.
יוסי אלי: רק בשביל להבהיר מס' דברים.
יוסי אלי: החברה היא חברה ישראלית.
יוסי אלי: אני באמת לא מבין את הקטע של ללכת סחור וסחור.
יוסי אלי: זאת חברה שתהיה חברת נמל לכל דבר ועניין עם מעברי גבול.
יוסי אלי: אנחנו כבר היום מונחים בצורה לא רשמית על-ידי שירות ביטחון כללי, על-ידי רשות הסייבר הלאומית.
יוסי אלי: כל הדברים האלה נעשים בצורה לא רשמית כשזה צריך להיעשות בצורה רשמית.
יוסי אלי: משטרת ישראל כמובן.
יוסי אלי: אני חושב שהגיע הזמן – אני גם לא מבין את ההבחנה הזאת למה אנחנו לא מופיעים בתוספת הראשונה יחד עם הנמלים האחרים.
סיגלית ברקאי: זה יתוקן.
סיגלית ברקאי: ביקשנו לתקן את זה.
יוסי אלי: בסדר גמור.
יוסי אלי: בסך הכול אין שום הבדל בינינו לבין נמל אשדוד לנמל חיפה, אנחנו מעבר גבול, אנחנו מונחה רשות סייבר לאומית, אנחנו תשתית קריטית, יש לנו כתב הסמכה של שר הביטחון ושל שר התחבורה.
יוסי אלי: אז פשוט זה שהנמל יתחיל לעבוד בעוד שנה וחצי אני לא רואה שום טעם לדחות את ההחלטות האלה.
אבי דיכטר: האם יש הבדל בין החברה שיוסי אלי מתאר לבין החברה השנייה?
יוסי אלי: זה היה לחלוטין גם לדבר בשמם, אבי.
יוסי אלי: אני גם מדבר בשמם, הוא פשוט בחו"ל, הנציג שלהם ביקש ממני.
סיגלית ברקאי: אותו דבר.
אבי דיכטר: אתה מייצג שתי חברות?
יוסי אלי: אני לא, אני כרגע מדבר בשמו.
אבי דיכטר: ברכות לעלייה - - -
יוסי אלי: חן, חן.
רועי הראל: זאת החלטת משרד התחבורה.
רועי הראל: אנחנו בעד שייכנסו לתוספות הראשונה והשנייה וגם החמישית כבר עכשיו בלי צורך לשנות בעתיד.
סיגלית ברקאי: לא החמישית, על החמישית לא דובר.
סיגלית ברקאי: כרגע אנחנו מדברים על הראשונה והשנייה, ואין לנו התנגדות לראשונה גם כן.
רועי הראל: בסדר.
יוסי אלי: הערה אחרונה לשם ההבחנה פה.
יוסי אלי: כתוב בשם שלנו חברת הדרום, קודם כול יש פה טעות בזה, אבל זה לא משנה, בתחום השטח התפעולי של נמל אשדוד.
יוסי אלי: אנחנו לא בתחום השטח התפעולי של נמל אשדוד, אנחנו בשטח ההכרזה של הנמל, יש הבדל מהותי פה.
יוסי אלי: זאת אומרת שאם מחר תהיה שביתה בנמל אשדוד אז גם משביתים אותנו, ולא כך הוא, כי אנחנו מחוץ לשטח הנמל.
יוסי אלי: אז אני מבקש להוריד את הקטע הזה.
סיגלית ברקאי: סליחה, זה לא מדויק, הם בתוך שטח הנמל.
אבי דיכטר: שטח ההכרזה?
יוסי אלי: שטח הכרזה זה שטח, זה משהו סטטוטורי.
אבי דיכטר: וכשזה יהפוך להיות שטח תפעולי?
יוסי אלי: אנחנו לחלוטין מופרדים.
אבי דיכטר: חבר'ה, האם זה לעולם לא יהיה שטח תפעולי, לא ייקרא שטח תפעולי?
יוסי אלי: אני לא יכול להגיד לעולם, אבל כרגע על-פי שטח ההסמכה - - -
אבי דיכטר: לעולם זה ב-20 שנים הקרובות.
יוסי אלי: אני מניח שלא.
יערה למברגר: שטח בתחום שטח הנמל.
יוסי אלי: אנחנו לא בשטח התפעולי של הנמל, חבר'ה, נו.
סיגלית ברקאי: לכל חברה יש שטח תפעולי משלה.
סיגלית ברקאי: לחברת הנמל יש שטח תפעולי של חברת הנמל, הוא תחום מגודר.
סיגלית ברקאי: לתאגיד החדש שיהיה כשהוא יתחיל לעבוד יהיה שטח תפעולי שלו בתחום נמל חיפה או אשדוד בהתאם לחברה.
סיגלית ברקאי: כי מה לעשות, גם נמל הדרום, גם נמל המפרץ, למרות שמם, הם עדיין מסופים בתוך שטח הנמל.
סיגלית ברקאי: תחום הנמל הוא באמת שטח שמוכרז שיש כל מיני חברות שעובדות בו.
סיגלית ברקאי: יש חברות אחרות שעובדות ויש להן רציפים משלהן, לכל אחת יש את השטח שלה.
אבי דיכטר: אבל מאחר שהיום הוא לא שטח תפעולי לפי מה שנאמר כאן, השאלה האם אי-אפשר לנסח את זה בצורה יותר חדה?
יערה למברגר: לדעתי אפשר.
אבי דיכטר: שטח ההכרזה היום והשטח התפעולי לכשיוכרז יהיה כזה - - -
סיגלית ברקאי: אבל שטח ההכרזה גדול, הוא כולל גם את חברת הנמל וכולל עוד הרבה חברות אחרות, הן לא אמורים להיות בתוך התחום כולו.
יחיאל אמסלם: אבל זה בהתאם לכתב ההסמכה.
אבי דיכטר: יערה, בבקשה
יערה למברגר: אני חושבת שאפשר לנסח את זה בקצת פחות מילים.
אבי דיכטר: יערה, למען הסר ספק, אין לנו בעיה של מילים, יש לנו בעיה של בהירות.
אבי דיכטר: אני בעד עוד מילים ויותר בהירות, אין לנו בעיה עם זה.
יערה למברגר: בעיני פה ההצעה שלי שנשיג יותר בהירות דווקא באמצעות פחות מילים.
יערה למברגר: אפשר להגיד: בתחום השטח בנמל חיפה שבתפעולה בהתאם לכתב ההסמכה לפי חוק רשות הספנות והנמלים.
יערה למברגר: בעיני גם לא צריך להגיד את השרים, מספיק להפנות לחוק.
יערה למברגר: לפי חוק רשות הספנות והנמלים כתב ההסמכה ניתן על-ידי השרים.
יערה למברגר: כתב ההסמכה מבהיר בדיוק מה השטח שלגביו החברה מוסמכת ולא צריך מעבר לכך.
אבי דיכטר: משרד התחבורה, זה מקובל?
סיגלית ברקאי: אני חושבת שכן.
אורי לייטר: סליחה, אדוני היושב-ראש, הצענו אתמול נוסח, שלחנו אותו לעידו, משרד התחבורה הסכים, אני חושב שזה יפתור פה את רוב המחלוקות.
אורי לייטר: יש גם שגיאת כתיב במילה "בייפורט".
עידו בן יצחק: כן, זה "בייפורט".
אורי לייטר: הצענו שההגדרה תהיה – בתחום השטח התפעולי של החברה כאמור בנמל חיפה בהתאם לכתב ההסמכה שניתן על-ידי שרי התחבורה והאוצר לפי חוק רספ"ן.
יחיאל אמסלם: זה אותו דבר.
אורי לייטר: ואז זה בעצם מבהיר גם את השטח התפעולי של הנמל.
רועי הראל: אבל צריך את שם החברה, אז כל חברת נמל - - -
עידו בן יצחק: אני חושב שההצעה של יערה - - -
סיגלית ברקאי: אפשר לכתוב את מה שיערה רשמה, אני חושבת שמה שיערה אמרה יותר מדויק.
אבי דיכטר: מה הבעיה בהצעה של יערה?
אבי דיכטר: איפה אתם רואים בעיה מבחינתכם?
אורי לייטר: אני חושב שאנחנו מדברים באותה שפה.
סיגלית ברקאי: זה עניין של ניסוח.
אורי לייטר: אני חושב, אגב, שגם בעניין של החברות, אם יש חשש שהחברה תחליף שם או כל דבר אחר, אפשר תמיד לחדד ולרשום "או כל גוף שיבוא במקומה", ואז אנחנו גם פותרים את העניין הזה.
אבי דיכטר: נאמץ, ברשותך, את ההצעה של משרד המשפטים.
יוסי אלי: לא סיימתי, יש לי סעיף אחד אחרון.
יוסי אלי: עלה פה הסיפור שאולי יכניסו את חברות הנמל גם לתוספת השישית.
יוסי אלי: אני רוצה להדגיש פה שאנחנו חתומים על הסכם מול המדינה, וההסכם הוא חד-משמעי, אנחנו לא אחראיים על בריכת הנמל, אין לנו שום אבטחה בתחום הימי, ואני מבקש לא להחיל עלינו ולא להכניס אותנו לתוך הסעיף הזה.
יונתן קודיש: אני רוצה לחדד לגבי ההערה האחרונה.
יונתן קודיש: אנחנו כרגע לא מבקשים להוסיף את הנמלים החדשים לחוק בגלל שהם כרגע לא מפעילים בריכת נמל.
קריאה: לתוספת השישית.
יונתן קודיש: לתוספת השישית, אבל לנו ברור, בניגוד למה שנאמר פה, שברגע שתהיה להם בריכת נמל תחת אחריותם הם יהיו מחויבים כפי שחברת הנמל הקיימת מחויבת בהנחיה ואבטחה.
יוסי אלי: אז אני רוצה להדגיש שוב, יש לנו חוזה מול המדינה, בחוזה הזה מודגש חד-משמעית שאין לנו שום אחריות על בריכת הנמל, נקודה.
יוסי אלי: ועל זה חתמנו מול המדינה.
רפי רוזנשיין: ככל שתהיה אחריות אז נבקש גם להוסיף לתוספת השישית.
סיגלית ברקאי: אני חושבת שזה לא לדיון עכשיו.
סיגלית ברקאי: כלומר, כרגע הם עדיין לא פועלים, ולכן אני לא חושבת שצריך לנהל דיון על זה.
אבי דיכטר: אבל בואו ננסה להבין איך מרבעים את המעגל הזה.
רועי הראל: מגיעים פתאום בלי זה, ואי-אפשר לא להיערך אליהם.
אבי דיכטר: סיגלית, אני רוצה להבין, תהיה להם בריכת נמל או שלא תהיה להם בריכת נמל?
סיגלית ברקאי: יש הבדל בין השאלה האם הם יידרשו להפעיל כלי שייט לאוניות ביטחון, לספינות אבטחה בתחום בריכת הנמל או לא.
סיגלית ברקאי: האחריות שלהם והשטח התפעולי וההסמכות שלהם נגמרות בתחום הרציף.
קריאה: גם שלנו.
סיגלית ברקאי: לכם יש בכתב ההסמכה בעניין מעבר לזה, גם בתחום - - -
אבי דיכטר: חבר'ה, זה חוק להסדרת הביטחון, ואני שואל מי להבנתכם, לשיטתכם יהיה אחראי על הביטחון בבריכת הנמל בחיפה או באשדוד של שתי החברות החדשות לכשתופעל בריכת נמל?
סיגלית ברקאי: בעיקרון, כרגע חברת הנמל אחראית על כל תחום הנמל ועל כל תחום בריכת הנמל.
אבי דיכטר: זאת אומרת שלא החברות החדשות.
סיגלית ברקאי: בשלב הזה אני לא יודעת להגיד לך.
סיגלית ברקאי: כשהן יתחילו לפעול אולי יחליטו להחיל עליהן אחריות על בריכת הנמל.
סיגלית ברקאי: זה לא משהו שנדון שאני יכולה להגיד שיש איזושהי החלטה על זה.
סיגלית ברקאי: בשביל זה אני אומרת שזה לא משהו שבכלל הייתה איזשהו הליך התייעצות איתנו על זה או איזשהו שיח איתנו על זה, להכניס אותן לתוספת השישית.
סיגלית ברקאי: דיברנו אך ורק על הראשונה והשנייה.
אבי דיכטר: בבקשה, איתן.
איתן יצחק: אין ספק שיש לנו פה משהו מורכב שהסתכלנו על הדבר הזה, ואנחנו הופכים בו.
איתן יצחק: א', זאת הזדמנות להכניס פנימה כדי להתחיל להנחות.
איתן יצחק: מצד שני, המרחב הזה של בריכת הנמל מייצר משמעויות ביטחוניות גם מהמזח לכיוון היבשה.
איתן יצחק: אין פה גדרות.
איתן יצחק: בריכת נמל, מגינים עליה, וכל מה שקורה אחרי זה ביבשה, יש תלות בין הדברים, ולכן הסיפור של האבטחה של החוק הזה בהסדרה חייב להגדיר את החברה כחלק מהמערכת.
איתן יצחק: היא לא יכולה להיות מנותקת ואחראית רק למה שנכנס פנימה, ומה שנכנס מהבריכה.
איתן יצחק: זאת אומרת, מה שנכנס לתוך בריכת הנמל היא לא אחראית על האירוע הזה.
איתן יצחק: מצאתי, ככל שהפכתי בעניין הזה, פער משמעותי החל מזה שאנחנו קוראים לחברה באיזשהו שם קוד ולא מכניסים אותה כחברת נמל, ועבור דרך העובדה שאנחנו נמצאים פה בפער מי אחראי בסוף לביטחון הכללי במרחב הזה.
איתן יצחק: היום יש לנו מנב"ט גם בחיפה וגם באשדוד מונחים כהגדרתם, יודעים מה לעשות גם באירוע שנכנס לתוך המרחב של הבריכה וגם במה שנכנס לתוך הנמל מהמרחב היבשתי.
איתן יצחק: פה יהיה לנו ואקום.
איתן יצחק: יהיה בפירוש ואקום.
איתן יצחק: הם רוצים להתייחס רק לתוספת הראשונה והשנייה ולא לתוספת של בריכת הנמל, ויכול מאוד להיות שנגדיר שמנהל הביטחון של חברת הנמל יהיה גם אחראי על המרחב של הנמל כולו.
איתן יצחק: זאת אומרת שפה צריך לשים כמה חלופות.
איתן יצחק: אני חושב שאנחנו לא בשלים בשלב הזה לקבל החלטה.
אבי דיכטר: אבל אם אני מחבר את מה שנאמר כאן גם על-ידי יוסי וגם על-ידי סיגלית, באופן די נחרץ ברור לחלוטין שהמנדט של שתי החברות באשדוד ובחיפה הוא עד לקו הרציף ולא לבריכת הנמל.
אבי דיכטר: אני צודק בהבנה שלי, נכון?
סיגלית ברקאי: נכון לכרגע כן.
סיגלית ברקאי: יכול להיות אחרת.
יערה למברגר: אם יהיה שינוי.
אבי דיכטר: אם זה היה אחרת, אם הייתה מחלוקת היינו צריכים להיכנס בעובי הקורה, כי באמת כמו שאתה אומר זו הזדמנות לעשות סדר.
אבי דיכטר: אבל אם ההבנה היום – כמו שאומר יוסי אלי בתוקף ההסכם החתום, וכמו שאומרת סיגלית בתוקף ההבנה שלה את ההסכם החתום – אז אין לנו עכשיו מה להתחיל לפתוח את ההסכמים החתומים.
אבי דיכטר: אם יחליטו לשנות ויחליטו שבריכת הנמל היא לא רק באחריות חברת הנמל, אלא היא צפויה לעבור ברגע שהחברות הפרטיות יפעילו את הנמל או את הנמלים, אז האחריות תעבור אליהן.
אבי דיכטר: זה לא מה שעומד כרגע לפתחינו, אם אני מבין נכון.
סיגלית ברקאי: כרגע זה לא בדיונים, אבל אם זה יהיה בעתיד.
יערה למברגר: אם יהיה צורך אפשר לשנות את זה.
אבי דיכטר: בבקשה, משה.
משה דוד: אני רוצה להסביר, להתייחס לסוגיה.
משה דוד: תראו, בריכת הנמל היא שטח סגור מתוחם על-ידי שוברי הגלים, והגענו להגדרה הזאת אחרי הרבה דיונים פה בגלל הבעייתיות של חלוקה במים שאין לה בעצם שום סימן ושום דבר, אפשר לשים רק מצופים.
משה דוד: גם ככה היום אבטחת בריכת הנמל זה אירוע מאוד מאוד מורכב שיש בו שלוש כוחות חמושים פועלים.
משה דוד: אותה בריכת נמל, חברת הנמל מאבטחת אותה, אבל חיל הים אחראי על החלק שלו.
משה דוד: אין לו שטח מוגדר בעצם, אין קו הפרדה, מפה זה חיל הים, זה משהו וירטואלי.
משה דוד: השיטור הימי גם נמצא שם.
משה דוד: זאת אומרת שאנחנו כבר באירוע מורכב.
משה דוד: אין שום היגיון מבצעי להחיל על החברות הפרטיות שיפעילו את הנמלים אפילו מחשבה להיכנס לתוך תא השטח הזה.
אבי דיכטר: אני מאוד מסכים איתך.
אבי דיכטר: אני אומר לכם כתפיסת הוועדה, ואני מדבר פה גם בשם ענת וגם בשמי, תראו, אני חושב שהחלק הארי בדיונים התעסק בבריכת הנמל.
אבי דיכטר: אם יש גורם שעיכב את ההתקדמות שלנו הייתה בריכת הנמל.
אבי דיכטר: גם ככה, כמו שאתה מתאר, משה, גם חברת הנמל, גם חיל הים, גם השיטור הימי, אז בואו ניקח את חיל הים ואת השיטור הימי, זה בכל אופן צד אחד שבינם לבין עצמם קל להם מאוד להסתדר.
אבי דיכטר: הגדרנו בדיוק את האחריות על בריכת הנמל, הגדרנו מה זאת בריכת הנמל.
אבי דיכטר: אני לא מעלה בדעתי, ולא חשוב כמה חברות פרטיות ייכנסו להפעלה בנמל, האחריות על בריכת הנמל – אני אומר למשרדים, משרד הביטחון, משרד התחבורה, משרד המשפטים – אנחנו כוועדה לא רואים ריבויי של אחראים לבריכת הנמל.
אבי דיכטר: אנחנו בחקיקה, אם יחליטו שחברת הנמל היא האחראית, או שלא יחליטו, היום חברת הנמל היא האחראית על בריכת הנמל.
אבי דיכטר: אם מחר ירצו להוסיף גורמים נוספים אנחנו כוועדה נעמוד על כך שיהיה גורם אחד.
אבי דיכטר: תחליטו מי שתחליטו, אבל שיהיה גורם אחד שמולו יעמוד הגורם המבצעי, קרי, צה"ל, משטרת ישראל.
אבי דיכטר: אנחנו לא רואים בריכה שיש בה יותר מדיי מצילים.
אבי דיכטר: כלל ברזל, מי שמכיר את המחקרים של מילגרם יודע, הסיכוי שלך להינצל אם קרה משהו זה כשיש מעט אנשים, לא הרבה אנשים, ולכן אותו הדבר פה.
אבי דיכטר: הסיכוי שלך לקבל ביטחון בבריכת הנמל כשיש בעל בית אחד ולא ריבויי בעלי בתים.
ענת ברקו: בקיצור, בלי פיזור אחריות, כתובת אחת.
אבי דיכטר: כן, כן, ממש ככה, הגדרה טובה.
משה דוד: וזה מחזיר אותי לזה שהיום יש גם כן, למרות ההגדרות, בעצם הכניסו שתי חברות שאחריות על אותו תא שטח לכל מקום, גם חברת נמל אשדוד או חיפה וגם חנ"י, שזה גם ככה יוצר - - -
ענת ברקו: זה תמיד יהיה ככה.
משה דוד: נכון.
משה דוד: העלינו את זה בתחילת הדיונים, זה נשאר גם עד עכשיו.
ירון קליין: לנו אין התנגדות שרק חנ"י תהיה אחראית מולכם.
אורי לייטר: אנחנו מתנגדים.
יחיאל אמסלם: זה לא ייפתר בסבב הזה.
עידו בן יצחק: סעיף 13, "הוספת תוספת שישית", זאת בעצם רשימת הגופים המונחים לעניין אבטחה ימית.
עידו בן יצחק: אני רגע עוצר.
עידו בן יצחק: אולי בעקבות מה שנאמר פה קודם אולי נכון להגיד פה "חברת החשמל לעניין מתקן ימי".
יחיאל אמסלם: שבבעלותו מתקן ימי, ולעניין - - -
קריאה: אין צורך.
עידו בן יצחק: נכון, סליחה, אני חוזר בי.
אבי דיכטר: אז אמרנו שעל כל התוספת השישית יש משפט מקדים.
איתן יצחק: עידו, זה כולל עכשיו את החברות הנוספות?
עידו בן יצחק: את הנוספות הוספנו לראשונה ולשנייה, כרגע לא לשישית.
איתן יצחק: בסדר, מעולה.
יוסי וירצבורגר: אפשר שנייה?
יוסי וירצבורגר: שתי טעויות כתיב.
יוסי וירצבורגר: א', שהוא, יש לך שם סיכול אותיות במשולב עצמו.
עידו בן יצחק: עזוב את המשולב.
יוסי וירצבורגר: לעזוב אותו?
עידו בן יצחק: המשולב זה רק לנוחות לשם הדיון, זה לא הנושא כאן.
יוסי וירצבורגר: אז רק שאלה.
יוסי וירצבורגר: אין לנו בעיה, אנחנו שמחים שזה חזר להיוועצות, רק רצינו באמת לוודא שכל הנחיה ושכל מה שחיל הים עושה לגבינו, שמדובר בעצם על פעולות אקטיביות.
יוסי וירצבורגר: אנחנו רואים שיש את כל ההתייעצות איתנו, ולא לפעולות לצמצום, כי על הצמצום היה הוויכוח הגדול, האם חיל הים, שהוא גם לא רוצה לסגור את האסדה בעת חירום.
יוסי וירצבורגר: אז נכון שיש היוועצות איתנו, אבל השאלה בכלל האם על זה הוא מתייעץ איתנו, האם זה חלק מההתייעצות?
יונתן קודיש: החוק להסדרת הביטחון להבנתי מדבר בהסדרת הביטחון ולא בפעולות אקטיביות שקשורות למשק האנרגיה והרציפות התפקודית.
יונתן קודיש: הדברים האלה יידונו בדיונים אחרים שלא בהכרח קשורים לזה.
עידו בן יצחק: סעיף 14 – "תיקון חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים (הוראת שעה)", אני אגיד מראש, מאחר שהוראת השעה הפכה השבוע להוראת קבע הסעיפים שאני מקריא עכשיו קצת השתנו, אבל העיקרון הוא אותו עיקרון.
עידו בן יצחק: פסקה (3) נוכח הפיכת הוראת השעה להוראת קבע מתייתרת לגמרי.
עידו בן יצחק: בפסקאות (1) ו-(2) יש צורך בהתאמות נוסח, אבל העיקרון הוא אותו עיקרון.
עידו בן יצחק: כלומר, כל ממוני הביטחון והממונים שכרגע בתפקידם לא צריכים לעבור את כל הסאגה, הם ממשיכים בתפקידם.
עידו בן יצחק: ההסדרים הם לגבי ממוני ביטחון ומאבטחים חדשים.
ירון קליין: עידו, אבל בסעיף 10 ירד המאבטח.
עידו בן יצחק: בסדר, נעשה את ההתאמות.
אבי דיכטר: מה זאת אומרת?
אבי דיכטר: ירד המאבטח זאת לא התאמת נוסח.
עידו בן יצחק: זה נגזר, וכל שינוי שאנחנו עושים אנחנו בודקים את כל ההשלכות שלו.
עידו בן יצחק: זהו לגבי זה.
עידו בן יצחק: לגבי תחילה, חיל הים ביקש שתחילתו של החוק תהיה 30 ימים מיום הפרסום.
אבי דיכטר: יש למישהו בעיה עם הבקשה הזו?
אבי דיכטר: לחיל הים יש בעיה?
אבי דיכטר: רפי, לכם יש בעיה עם ה-30?
רפי רוזנשיין: אנחנו מעדיפים 60 יום.
רפי רוזנשיין: הרמטכ"ל מתחלף.
רפי רוזנשיין: בסוף הרמטכ"ל צריך למנות את - - -
ערן יוסף: את הקצין.