GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבי דיכטר: מה זה קשור?
אבי דיכטר: לא הבנתי.
רפי רוזנשיין: הוא צריך לחתום.
רפי רוזנשיין: הרמטכ"ל הוא זה שממנה את נציג צה"ל לפי החוק, הוא צריך לחתום על המינוי, על ההסמכה.
עידו בן יצחק: את הקצין המוסמך שלהם.
רפי רוזנשיין: נציג צה"ל לפי החוק הוא מי שממונה על-ידי הרמטכ"ל.
אבי דיכטר: מתי מתחלף הרמטכ"ל?
אבי דיכטר: בעוד שבועיים, לא?
רפי רוזנשיין: עוד שבועיים.
אבי דיכטר: נו, אז מה הבעיה ב-30 יום?
אבי דיכטר: 15 יום - - -
יערה למברגר: וזה 30 יום עד שזה מתפרסם.
יונתן קודיש: אז אין בעיה, 30, בסדר, אין בעיה.
יונתן קודיש: 30 יום.
רפי רוזנשיין: אז 30 יום ממועד הפרסום.
אבי דיכטר: אני רוצה שאלת הבהרה.
אבי דיכטר: משרד התחבורה, המשפטים, אני רוצה להבין, בסעיף שקראנו קודם, חברת אס.
אבי דיכטר: איי.
אבי דיכטר: פי.
אבי דיכטר: ג'י טרמינל בייפורט חברה בע"מ וחברת הדרום קונטיינר טרמינל בע"מ, אלה שתי חברות ישראליות לכל דבר ועניין?
סיגלית ברקאי: כן, לכל דבר ועניין.
סיגלית ברקאי: רשומות בישראל.
יוסי אלי: כן.
יחיאל אמסלם: אולי שווה להוסיף את הח.פ. שלהן לזה?
סיגלית ברקאי: לא, לא צריך את הח.פ..
יערה למברגר: לא צריך להוסיף.
סיגלית ברקאי: הן חברות ישראליות לכל דבר ועניין.
יערה למברגר: כל החברות האחרות, "בזק בין-לאומי", לא כתוב ח.פ., גם הן זה נשמע לך ישראלי.
סיגלית ברקאי: זה השם שלהן בישראל, זה השם שלהן ברשם החברות הישראלי.
יערה למברגר: זה רשום במרשם הישראלי בחברת האב.
עידו בן יצחק: הן בבעלות זרה.
יערה למברגר: יש הרבה חברות ישראליות שהן בבעלות זרה.
סיגלית ברקאי: בבעלות זרה, אבל יש הרבה חברות כאלה.
סיגלית ברקאי: הן חברה בע"מ ישראלית רגילה.
רועי הראל: גם "הוט" של איך קוראים לה.
יערה למברגר: חלק מחברות התקשורת שרשומות ברשימה הן בבעלות זרה, זה לא דבר מיוחד בתחום הזה.
אבי דיכטר: עוד מישהו רוצה להעיר?
אבי דיכטר: משתתפים באשר הם, יש הערות כלשהן?
אבי דיכטר: מישהו עוד רוצה להעיר הערה של הרגע האחרון?
אבי דיכטר: חברי הכנסת, בבקשה.
אבי דיכטר: איפה גליק?
אבי דיכטר: הוא היה פה.
אבי דיכטר: הוא יצא?
ענת ברקו: אין לי שום דבר שקשור.
ענת ברקו: היו מספיק דיונים בעניין הזה.
אבי דיכטר: תראו, אנחנו באמת אחרי הרבה מאוד דיונים.
אבי דיכטר: אני שמח שהדברים התחדדו עד הדיון האחרון, ואף אחד לא יוצא עם מלוא תאוותו בידו, אני יודע, גם לא אנחנו כחברי כנסת.
אבי דיכטר: אבל נדמה לי שהתקדמנו פה התקדמות מספיק טובה כדי להביא להצבעה את התיקון המוצע.
אבי דיכטר: מתי זה צפוי לעלות?
עידו בן יצחק: מחר.
אבי דיכטר: מחר?
עידו בן יצחק: אין לנו יותר מדיי אפשרויות.
אורטל בלילתי: אין הרבה אופציות, היום או מחר.
רועי הראל: הוראת השעה עלתה להצבעה היום?
עידו בן יצחק: הוראת השעה כבר ברשומות מזמן.
עידו בן יצחק: נדבר אחרי זה על הוראות השעה האחרות.
אבי דיכטר: חבר'ה, אנחנו עכשיו רגע לפני ההצבעה, לפני שחותכים את חבל הטבור ומעלים את זה לכנסת לשנייה ולשלישית מחר.
אבי דיכטר: צריך פטור מחובת הנחה?
עידו בן יצחק: כן, מחר.
עידו בן יצחק: נבקש גם פטור מחובת הנחה, נעשה את זה ביחד.
עידו בן יצחק: גם הצעת החוק שנדון בה עכשיו בדיון הבא תצטרך.
אבי דיכטר: בדרך למליאה אנחנו עושים כאן הצבעה.
אורטל בלילתי: נזקק את הנוסח?
אבי דיכטר: חבר'ה, אני כבר אומר לכם, כשאנחנו מצביעים נגמר הסיפור, נחתך חבל הטבור.
אבי דיכטר: מי שיש לו איזה פרפורי בטן או השד יודע מה, זה הזמן, זה עולה למליאה.
יוסי וירצבורגר: אמרת שכשנחתך חבל הטבור אז נגמר, אבל כשנחתך חבל הטבור זה מתחיל.
אבי דיכטר: נגמר שלב א'.
אבי דיכטר: חבר'ה, כולנו עברנו את זה, אין מה לעשות.
אבי דיכטר: אנחנו פה עברנו את זה, ועברנו את זה לא רע.
אבי דיכטר: רגע לפני ההצבעה, אם יש איזה מישהו שיש לו איזה פרפור בבטן זה הזמן.
אבי דיכטר: אם לא, אנחנו מצביעים על הצעת התיקון להצעת חוק להסדרת הביטחון בגופים ציבוריים (תיקון מס' 8) (פעולות אבטחה ימית), התשע"ז–2017, נוסח משולב לפי הנוסח לדיון שהקריא כאן עידו היועץ המשפטי של הוועדה נכון להיום – מי בעד ההצעה?
אבי דיכטר: ירים את ידו.
אבי דיכטר: בעד – פה אחד
אבי דיכטר: 2 בעד, אין מתנגדים, אין נמנעים.
אבי דיכטר: ההצעה לתיקון אושרה והיא תובא לקריאה שנייה ושלישית בעזרת השם מחר.
מרדכי יוגב: בוקר טוב לכולם.
מרדכי יוגב: במסגרת ועדת המשנה לענייני יהודה ושומרון, אנחנו היום עוסקים בנושא הכבישים.
מרדכי יוגב: האנשים שפה אתנו – ישראל, עופר, ראש עיריית מעלה אדומים בני כשריאל ונציגים ממעלה אדומים – ואם אני מבין נכון, עוד מעט גם יגיע ראש עיריית אריאל – דושי ונציג תכנית אב לתחבורה מטרופולין ירושלים.
מרדכי יוגב: לא אציין פה את כולם.
מרדכי יוגב: מטרות הישיבה – ובזה אני אסיים את הפתיחה:
מרדכי יוגב: התקדמות במכלול הפרויקטים.
מרדכי יוגב: הבוקר ניסיתי לספור בכמה פרויקטים אנחנו אוחזים.
מרדכי יוגב: אם הדברים, לכאורה, כוללים צמתים, תאורה ודברים אחרים, כן צריך לציין לחיוב, שזה למעלה מ-60 פרויקטים.
מרדכי יוגב: יחד עם זאת, אני חושב שכולנו מודעים לכך שאין הקומץ – והוא הרבה – משביע את הארי.
מרדכי יוגב: היציאות היום מיהודה ושומרון לכיוונה של המטרופולין ירושלים נעשו קשות עד קשות מאוד.
מרדכי יוגב: המרכזית שבהן היא כביש 60 אדם-חיזמה, שהיא קשה ביותר, ושם נשים את הדגש איך מקצרים טווחים וגמר תכנון בביצוע של "ציר נצרים" הזה, אני קורא לו כבר הרבה שנים, בלי שפתחו לו יציאות נוספות כדי לצאת.
מרדכי יוגב: גם במקומות האחרים, כמו: מעלה אדומים-ירושלים, גוש עציון, ששם אולי נשמע על התקדמות יותר גבוהה או ההתקדמות הכי גבוהה בפרויקט.
מרדכי יוגב: כך גם במערב בנימין, למי שמכיר, שנעשה כביש 446.
מרדכי יוגב: ברוך השם, קריית ספר היא מעל 80,000 נפש, ולצאת לצורך העניין ממקום מושבי – אגלה פה גילוי נאות, שאני גר בדולב – היום זה היה מהר, אבל זה עלול להיות גם כשעתיים בכביש 446.
מרדכי יוגב: לא המחסום מעכב, אלא פשוט הוא תקוע אחריו, מחסום קריית ספר.
מרדכי יוגב: בלי עין הרע, לתושבי קריית ספר זה כשעה לצאת לשילת.
מרדכי יוגב: אנחנו נעקוב אחרי הפרויקטים התחבורתיים וגם מימושם.
מרדכי יוגב: בכל ההקשר הזה, נעקוב אחרי כמה מוקדי סיכון שנגענו בהם ואחרי תכניות התאורה, כמה שנספיק.
מרדכי יוגב: אני ביקשתי לחזור לפרשיה ישנה של התחבורה הציבורית אל השומרון וממנו, על ההצפה של הפועלים הערבים – שגם להם צריך לדאוג, אבל מסתבר שזה בעת האחרונה בוער יותר.
מרדכי יוגב: בעבר טיפלנו בזה, לפני שנתיים ושלוש.
קריאה: גם זה טופל השבוע.
מרדכי יוגב: אוקי, נשמח לשמוע.
מרדכי יוגב: ובנושא המעברים – אם כן נתחיל בתכנית האב.
מרדכי יוגב: ארז צידון, אני צריך לברך אותך, החלפת את כמיל.
מרדכי יוגב: ברוך הבא בצל קורתנו.
מרדכי יוגב: בהקשר הזה, מיקדנו במעבר מיתר, יחד עם ראייה כוללת, שחסר מאחוריה תקציב.
מרדכי יוגב: התקציב פה הוא אבן נגף להרבה מאוד דברים, אם לפתיחת טבעת מזרחית, אם לכסף נוסף.
מרדכי יוגב: גם במעברים הראייה הכוללת היתה העברה למשרד הביטחון.
מרדכי יוגב: התפיסה שלי היא לא הכול או לא כלום, אלא איך יוצרים איזושהי תכנית עבודה, במקום שבו המצב יותר קטסטרופלי ויותר קשה, במדרגיות של אחד או שניים לשנה – כך צריך להערכתי לראות את זה.
מרדכי יוגב: יהושע בירוטקר, תכנית אב לתחבורה מטרופולין ירושלים, ואחריך נראה מי הבכירים ממשרד התחבורה.
יהושע בירוטקר: אני מבקש רק לתת סטטוס איפה אנחנו נמצאים.
מרדכי יוגב: יהושע, עד שאתה מתארגן, אני רואה שיש פה נציגים שלא ראיתי אותם.
מרדכי יוגב: אני אומר שהוועדה הזאת עניינה – בדורותיה ההיסטוריים, אני מכיר את עתניאל שנלר לפניי ואחריו אלקין ואחריו אני שתי קדנציות – לקדם את הנושאים האזרחיים ביו"ש, כי יו"ש היא בשליטה צבאית.
מרדכי יוגב: יש פה קשיים של המערכות הצבאיות והאזרחיות כאחד שצריך להתגבר עליהם בהקשר לסוגיות התשתיתיות, הסוגיות המשפטיות והסוגיות התקציביות.
מרדכי יוגב: אנחנו עוסקים כמעט ב-10 נושאים, ממרכיבי ביטחון, מיגון, סלולר, תשתיות המים, איכות הסביבה והתחבורה כעורק מרכזי.
מרדכי יוגב: יהושע למשל ידבר גם על רכבות וגם על שדות תעופה.
יהושע בירוטקר: על אוטובוסים, לא על שדות תעופה.
יהושע בירוטקר: אני רק מבקש לתת סטטוס איפה אנחנו נמצאים בקידום תכנית האב לתחבורה ליהודה ושומרון.
יהושע בירוטקר: אני רק אזכיר שלפני שנה וקצת היתה ישיבת ההתנעה.
יהושע בירוטקר: בינואר 2018 אושר תקציב של 10 מיליון והתחלנו את העבודה.
יהושע בירוטקר: למעשה, לוח הזמנים היה שעד סוף השנה הזו אנחנו גומרים את השלב הזה שנקרא "איסוף נתונים".
יהושע בירוטקר: אספנו הרבה, הרבה מאוד נתונים.
יהושע בירוטקר: עשינו לא מעט סקרים.
יהושע בירוטקר: עשינו סקר גילאי נסיעה, סקר נוסעים בתחבורה הציבורית, ספירות תנועה, אספנו נתונים על תאונות דרכים, אספנו נתונים על תשתיות הכבישים והתכניות העתידיות, הן של רכבת ישראל, הן של המינהל האזרחי, הן של היישובים שביהודה ושומרון.
יהושע בירוטקר: נפגשנו עם כל הרשויות ביהודה ושומרון, ולמעשה יש לנו המון-המון מידע.
יהושע בירוטקר: גם הצלחנו לשים יד על איזושהי תכנית שאיזו חברה אירופית עשתה.
מרדכי יוגב: אני מברך את ראש מועצת בנימין החדש יחד עם ראש מועצת בית אל.
יהושע בירוטקר: למעשה, אנחנו מעט מקדימים את לוחות הזמנים.
יהושע בירוטקר: היינו אמורים לסיים את שלב איסוף הנתונים בסוף השנה; למעשה סיימנו כבר.
יהושע בירוטקר: אנחנו התחלנו את שלב 3, שזה ניתוח נתונים.
יהושע בירוטקר: התקיימה כבר פגישה עם ראש המינהל האזרחי ועם משרד התחבורה.
יהושע בירוטקר: הוצגו הדברים, וסוכם שבינואר אנחנו נציג את הממצאים ואת המשמעויות של מה שלמדנו מאיסוף הנתונים.
יהושע בירוטקר: התחלנו לעבוד על תחזיות דמוגרפיות ביהודה ושומרון.
יהושע בירוטקר: לקחנו לצורך העניין דמוגרף מקצועי מומחה, שבונה את התחזיות, הן לאוכלוסייה היהודית והן לאוכלוסייה הפלסטינית ביהודה ושומרון עד לשנת 2040.
מרדכי יוגב: מי זה הדמוגרף?
מרדכי יוגב: שואלים פה הסקרנים.
יהושע בירוטקר: ד"ר אליהו בן משה.
יהושע בירוטקר: בינואר אנחנו נוכל כבר להציג ממצאים.
מרדכי יוגב: בינואר כבר יהיו ממצאים?
יהושע בירוטקר: כן, בינואר הקרוב כבר יהיו ממצאים, מסקנות, משמעויות, איך הדבר הזה עשוי להשפיע על החלופות שאנחנו נבנה.
יהושע בירוטקר: התחלנו לבנות חלופות, אנחנו רק בהתחלה.
יהושע בירוטקר: כמו שאמרתי, החלופות האלה כבר כוללות רעיונות, הצעות, בקשות, פניות, שקיבלנו מכל מיני גורמי מקצוע או מהרשויות וכו'.
יהושע בירוטקר: התמונה תהיה הרבה יותר ברורה בינואר 2019.
מרדכי יוגב: בינואר 2019 אתם תעשו עוד "סבב לקוחות"?
מרדכי יוגב: נקרא לזה כך.
ישראל אפריאט: תחזיר את המתודולוגיה.
ישראל אפריאט: קודם כל, תכנית האב מובלת על ידי משנה למנכ"ל וראש המינהל האזרחי, שזה יהיה ברור.
ישראל אפריאט: זה תחום מאוד רגיש.
ישראל אפריאט: המטה העליון של צוות תכנית אב זה קמ"ט תחבורה.
ישראל אפריאט: כמו שאתם רואים, המתודולוגיה מסודרת לפי מה אנחנו רצינו; באיסוף נתונים וידאנו שהם קיבלו את הכול, וכל אחד שאמור לעשות ניתוח, אמור להגיד: יש לי מספיק.
ישראל אפריאט: גם עכשיו, במידה ומישהו יגיד שהוא צריך עוד נתונים, הוא יקבל.
ישראל אפריאט: עכשיו נכנסו לשלב של ניתוח נתונים.
ישראל אפריאט: כמו שאתם רואים, זה שישה חודשים.
ישראל אפריאט: הניתוח הוא מאוד מורכב.
ישראל אפריאט: זה לא פשוט, בייחוד בכל התחומים התחבורתיים, וזה כולל מעברים דרך אגב – מעברים גם מוקצה להם תקציב לצורך סקרים, כי אין מה לעשות, זה משפיע על התחבורה.
ישראל אפריאט: אבל קבענו שאחרי שלושה חודשים, דהיינו בינואר, יהיה חיתוך מצב כדי להבין שאנחנו בכיוון הנכון עם החלופות, ולא עושים משהו שבסוף יחזיר אותנו אחורה כדי לעמוד במצב, שאת השלב הזה אני מסיים תוך שישה חודשים.
ישראל אפריאט: אחרי סיום החלופות, תיבחן החלופה, ואז אם ייווצרו גם תכניות עבודה עד 2040.
ישראל אפריאט: בגדול, תכנית האב סוגרת לטווח בינוני וארוך.
ישראל אפריאט: זה לא רק ל-2040, היא תסגור טווח גם יותר קצר.
ישראל אפריאט: הרעיון הוא שבטווח הארוך ביותר זה יהיה 2040.
מרדכי יוגב: מי נחשב פה לבכיר ביותר בתחבורה?
אושרית קלפוס: מרכזת בכירה.
מרדכי יוגב: ברשותך, השאלה לגבי תכנית האב וכמה היא מתוקצבת, כי 10 מיליון זה כסף קטן לתכנון.
ישראל אפריאט: לא לא.
אושרית קלפוס: תכנית אב למעשה זה תכנון ראשוני.
אושרית קלפוס: על בסיס תכנית האב הזאת נראה אילו כבישים, שכרגע אנחנו לא מקדמים, יהיה צורך לקדם – זאת רק התשתית.
אושרית קלפוס: אם היה צורך ביותר, זה היה מתוקצב ביותר, אבל האומדן הזה נמסר לנו על ידי צוות אב תכנית התחבורה, שזה מה שצריך.
יהושע בירוטקר: תכנית האב היא ארוכת טווח רב-שנתית, שממנה גוזרים תכניות לטווח הבינוני והקצר.
מרדכי יוגב: אושרית, אם בינואר יש כבר רעיונות מרכזיים, חלופות מרכזיות, משמע שאנחנו רוצים להשפיע כבר על תקציבי 2021.
אושרית קלפוס: אבל אנחנו במקביל כבר מבצעים פרויקטים תחבורתיים ביהודה ושומרון.
מרדכי יוגב: זה ברור, נכון.
אושרית קלפוס: מלבד ה-800 שהוקצו מכוח החלטת ממשלה, אנחנו מבצעים גם פרויקטים על ידי חברת מוריה במזרח ירושלים וממש בתחילת יו"ש, עד כמה שמוריה יכולה לעבוד במטרופולין, שזה הכפלת כביש המנהרות וכביש 60, שיקוע קלנדיה.
מרדכי יוגב: בסדר, נעבור על זה עוד מעט אחד-אחד.
אושרית קלפוס: הדברים נעשים במקביל, זה הרעיון.
אושרית קלפוס: לעניין רק"ל אריאל, זה דבר שאנחנו עדיין מגבשים ומנסים לקבל תקציב ממשרד האוצר.
אושרית קלפוס: כמובן שברגע שתהיה לי תכנית אב, זה יתקף את זה.
<< דובר_המשך >> ישראל גנץ: כמה משרד התחבורה מתקצב בכבישים חדשים ביהודה ושומרון, לא בתכנון, מעבר לכספים הקואליציוניים של ה-800 שדיברת?
<< דובר_המשך >> ישראל גנץ: אני מכיר שעבודות הפיתוח של משרד התחבורה בכבישים חדשים זה 5.5 מיליארד שקל בשנה.
<< דובר_המשך >> ישראל גנץ: אשמח לדעת כמה מושקע ביהודה ושומרון חוץ מכספים קואליציוניים.
אושרית קלפוס: אני רוצה למסור לך נתון מדויק.
אושרית קלפוס: אני יכולה עכשיו לחבר לך את הסכומים של המצגות של הפרויקטים.
<< דובר_המשך >> ישראל גנץ: איזה פרויקטים יש שהם לא מכספים קואליציוניים?
אושרית קלפוס: אני אבדוק.
מרדכי יוגב: אנחנו נעבור על הפרויקטים אחד-אחד, אז לגבי תכנית האב, אתה אומר שבינואר כבר יהיו אפשרויות וחלופות.
מרדכי יוגב: זאת אומרת, מבחינתנו מפברואר אנחנו יכולים – מה ישראל מערער?
ישראל אפריאט: זאת תכנית אב, ריבון העולמים.
ישראל אפריאט: זה לא משהו שאני כבר נכנס לפירוט.
ישראל אפריאט: ביו"ש תמיד היינו פועלים על פי אילוצים.
ישראל אפריאט: עשינו את תכנית החומש, שעניינה איסוף נתונים ונכנסו כל הפרויקטים.
ישראל אפריאט: הרעיון בתכנית הזאת פעם אחת לראות תמונה מלאה.
ישראל אפריאט: עד שהיא לא תסתיים, עד שאתה לא תראה שזה הסתיים, מבחינתנו כל דבר צודק, כל מספר זוכה.
ישראל אפריאט: בכדי שזה יהיה ברור ומדויק, אנחנו מסיימים את התכנית הזאת רק אחרי שסיימנו ואפשר לראות את כל התמונה.
ישראל אפריאט: לפני זה אי אפשר לעשות דבר.
ישראל אפריאט: מישהו מוכן להתחייב לי ולהביא לי תקציב על בסיס חצי?
ישראל אפריאט: בבקשה.
מרדכי יוגב: לא לא, אני לא מדבר על תקציב על בסיס חצי, אבל אני מדבר על כך שאם מוצגות חלופות והוועדה פה מייצגת את הציבור, אנחנו למשל יכולים להקדיש יותר זמן לצורך העניין, יכולים לבוא נציגי הציבור כי יש פה שלושה או ארבעה ראשי רשויות ולהעיר הערות, וזה טוב, זה יעשיר את התכנית.
מרדכי יוגב: זה עוד לא קובע.
ישראל אפריאט: אני בהנחיה שלי אמרתי לעבור מועצה או רשות-רשות, קיבלנו מכולן, זה משותף לכולן.
ישראל אפריאט: אין פה שום בעיה של שקיפות.
מרדכי יוגב: מצוין.
מרדכי יוגב: ישראל, עוד רגע נגיע אליך גם, הכול בסדר.
אושרית קלפוס: המטרה של תכנית האב הזאת לא שיהיה איזה סקר מדעי או מחקרי.
אושרית קלפוס: המטרה היא לתקצב כבישים ביו"ש.
אושרית קלפוס: יש לנו הרבה פעמים בעיות בעיקר במוקדי סיכון ובפניות שמאלה, שאין לנו נתוני תאונות דרכים מלאים.
אושרית קלפוס: זה גורם לכך שהכבישים ביו"ש לא מתועדפים גבוה.
אושרית קלפוס: תכנית האב הזאת יכולה לסייע לנו כדי לקבל נתונים מלאים.
מרדכי יוגב: את כל זה אנחנו מכירים כבר הרבה מאוד שנים.
אושרית קלפוס: עכשיו אנחנו רואים שיש התקדמות ומשרד התחבורה דואג שיהיו ישיבות מעקב.
מרדכי יוגב: הוועדה הזאת גם דחפה שזאת תהיה תכנית אב.
מרדכי יוגב: זוכר אפילו את השיחות הראשונות שלי עם שר התחבורה בעניין, עם יהושע ועם אחרים?
מרדכי יוגב: כדי לדחוף את תכנית האב למקום הגבוה שהיא צריכה להיות בו, כמו הגליל והנגב, גם כפתרונות לקו הירוק לצורך העניין בראייתנו את כבישי הבקעה למשל, את השדרה המזרחית, כחלופות לכביש 6.
מרדכי יוגב: אם היום אני נוסע בו צפונה, ואני נוסע בו היום צפונה, הוייז קופץ בשעה או בחצי שעה לפגישה בחיפה או לפגישה בכל מקום אחר, כי כביש 6 פקוק והמדינה פקוקה.
מרדכי יוגב: אנחנו רואים בעיני רוחנו את כביש 578 הופך ל-8, את כביש 90 – את זה רואה גם השר – הופך ל-9, 9 יהפוך ל-10, איך שיקראו לו כביש דו-נתיבי עם מפרידן וכל המשתמע מבחינת יכולת ומחבר את המדינה צפון-דרום, בקעת בית שאן, בקעת ערד, גוש אדומים או כל דבר אחר.
ישראל אפריאט: זאת בדיוק תכנית האב.
מרדכי יוגב: זה בראייה הכללית של חיבורים, לא בראייה הפרטנית.
ישראל אפריאט: אני כל שנה עושה - - -
מרדכי יוגב: אז ברור לנו שבאזור ינואר-פברואר אנחנו גומרים שלב שלישי ויש חלופות, וברור לנו ששלושה חודשים אחרי זה, באזור אפריל-מאי יש בחירה בחלופה, וסדר גודל של ספטמבר שנה הבאה יש תכנית.
יהושע בירוטקר: לא מדויק, אמרתי שבינואר אנחנו נסיים את העיבוד ואת הניתוח.
יהושע בירוטקר: בסביבות פברואר אנחנו נהיה עם חלופות, כי לוקח קצת זמן לבנות את החלופות האלה.
מרדכי יוגב: טוב, תודה רבה.
מרדכי יוגב: ראש עיריית מעלה אדומים.
בני כשריאל: צריך להגיד כמה פעמים עיריית מעלה אדומים, כי הבלבול בין המועצה לבין העירייה - - -
מרדכי יוגב: עירייה, עיר ואם בישראל.
בני כשריאל: יש ארבע ערים כאלה ביהודה ושומרון
קריאה: מעלה אדומים יש אחת.
בני כשריאל: קודם כל, אני רוצה לומר לך תודה שהזמנת אותנו ולאחל לחברים החדשים שלי והחדש-ישן שנבחר בהצלחה רבה ובשיתוף פעולה פורה.
בני כשריאל: כמו כן, אני רוצה להודות לישראל אפריאט ולעופר הינדי על הסיוע, שהם תמיד חושבים עלינו.
בני כשריאל: אני רוצה להעלות כמה נושאים שבאמת מקשים על החיים, לא רק של העיר מעלה אדומים, אלא גם על העיר מעלה אדומים, גם על תושבי קדר, גם על יישובי מזרח בנימין, מגילות, בקעת הירדן, כל אלה שצריכים להגיע לירושלים דרך מחסום א-זעים.
בני כשריאל: המחסום הזה כבר הפך להיות סיוט לתושבי העיר מעלה אדומים בפרט ולשאר בכלל.
בני כשריאל: הלחץ שלנו על הממשלה והלחץ הבלתי פוסק עדיין לא נושאים פרי.
בני כשריאל: אני מדר על מספר רב של שנים.
בני כשריאל: יש בסופו של דבר להזיז את המחסום הזה למקום אחר, ויש תכניות לכך.
בני כשריאל: אבל אני אגיע מן הקל אל הכבד.
בני כשריאל: צריך לסלול נתיב נוסף במחסום א-זעים, אפילו שני נתיבים.
בני כשריאל: היתה כזאת תכנית אצל שר התחבורה יחד עם אנשי הצבא, כמו עם עופר הינדי ידידי.
בני כשריאל: התכנון הראשוני לסלילת נתיב נוסף כבר קיים, עלותו 13 מיליון שקלים סך הכול.
בני כשריאל: כמובן שזה לא יצא לפועל בגלל ויכוח בין שני המשרדים, ביטחון ותחבורה, מי יסלול את זה ומי יממן את זה, למרות שכאשר היינו אצל שר התחבורה לפני מספר שנים, הוא לקח את זה על עצמו, אבל אחרי זה כנראה אמרו לו שזה עניין ביטחוני והמימון לתקציב צריך להיות של משרד הביטחון.
בני כשריאל: הנושא הזה עדיין לא הסתיים.
בני כשריאל: נושא שני, שגם אלוף הפיקוד ממליץ עליו, גם המינהל האזרחי ממליץ עליו, וגם כל גורמי הביטחון ממליצים עליו זה כביש עזריה-א-זעיים.
בני כשריאל: כביש עזריה-א-זעיים זה כביש שכבר היה אמור להיות מזמן.
בני כשריאל: כביש "מרקם החיים" שנסלל מחיזמה עד צומת א-זעיים היה אמור להמשיך ולהיסלל עד עזריה.
בני כשריאל: בגלל עניינים מדיניים שכבר לא קיימים, עקב שינוי השלטון בארצות הברית, אפשר לסלול אותו.
בני כשריאל: עלותו על פי עופר הינדי כ-160 עד 180 מיליון שקלים – זה עלה או שזה נשאר אותו דבר?
עופר הינדי: אני בסוף אתייחס לכול, אבל אתה תמיד אומר דברים בטעם.
בני כשריאל: הכביש הזה חייב להיסלל.
בני כשריאל: הכביש הזה חייב להיסלל, אדוני היושב ראש, בגלל כמה סיבות: הסיבה הראשונה היא סיבה לאומית, וזה לא משנה כמה עלותו תהיה.
בני כשריאל: ברגע שהכביש הזה נסלל, זה בעצם עוד צעד אחד להכניס את מעלה אדומים לריבונות ישראלית, כי אז לא תהיה טענה לפלסטינים שיש להם מעבר מדרום יו"ש וההפך.
מרדכי יוגב: בני, הדברים ברורים כמעט לכל משתתפי הישיבה.
בני כשריאל: לפני כשנה, אפילו יותר משנה, הבטיח ראש הממשלה לסלול את הכביש הזה בישיבת סיעת הליכוד.
בני כשריאל: ביום שני האחרון היתה לי ישיבה בלשכת ראש הממשלה יחד עם עוזרי ראש הממשלה, הרל"ש החדש שלו אשר חיון, נדמה לי שהיה שם גם רונן מהלשכה.
בני כשריאל: יחד עם זמביש ועם דני תרזה הוחלט לבדוק את הנושא הזה, וכאן אני צריך את העזרה שלך, אדוני היושב ראש, שיתנו לי תשובה בעניין הזה עד אמצע דצמבר.
בני כשריאל: ראיתי גם רוח אוהדת בעניין הזה, ולכן כאן צריך ללחוץ כי באמת הנושא הזה הומלץ על ידי אלוף הפיקוד ועל ידי כל גורמי הצבא.
בני כשריאל: מאחר וגם בנימין וגם אנחנו נמצאים על שתי הכניסות האלה, הכניסה של חיזמה והכניסה שלנו, יש אפשרות להקל על הדברים ברגע שסוללים כביש טבעת מזרחית.
בני כשריאל: ברגע שסוללים את כביש הטבעת המזרחית, למשל תושבי מעלה אדומים לא יצטרכו להגיע לתוך ירושלים, אם הם צריכים להגיע לתלפיות או לגוש עציון, כנ"ל גם משם, להר חומה, לגילה וכדומה.
בני כשריאל: זה יוריד את הלחץ גם על מרכז ירושלים.
מרדכי יוגב: נשמע את אושרית בהמשך.
<< דובר_המשך >> ישראל גנץ: אתה מדבר על עוקף מזרחי של ירושלים?
מרדכי יוגב: כן כן, אל תנהלו פה כרגע דיונים.
מרדכי יוגב: בני, תעשה את זה קצר, כי אנחנו עמוסים.
מרדכי יוגב: לא דיברת עוד על כביש הטבעת השני.
בני כשריאל: את כביש 80 אריאל שרון התחיל כבר בתכנון שלו.
בני כשריאל: היו צריכים לגדר את מעלה אדומים רבתי – יש המלצה של הצבא לסלול את כביש 80.
בני כשריאל: כביש 80 נותן עוד נתיב לפלסטינים לעקוף את היישובים שלנו, את מעלה אדומים וקדר ממזרח ירושלים ולהתחבר לכיוון השומרוני הטוב ולצאת ליריחו.
בני כשריאל: אני לא יודע מה הכוח והעוצמה של הוועדה הזאת, אבל לחץ פוליטי היום עם 61 חברי כנסת – הלחץ הזה כן יכול לפעול.
מרדכי יוגב: אני לא אתייחס כרגע קונקרטית לכל דבר שאמרת, אולי בסיכום אני כן אצליח; אנשים יתייחסו פה בהמשך.
מרדכי יוגב: ישראל או אושרית?
מרדכי יוגב: פרויקטים ביו"ש.
ישראל אפריאט: תעלה איזה פרויקט שאתה רוצה, תקבל.
אושרית קלפוס: ניתן לראות את זה במצגת – אני אדבר, ואם תזכו לראות את השקופית, זה יהיה נחמד.
אושרית קלפוס: שיקוע קלנדיה זה אחד מהפרויקטים של ה-800 מיליון, כבישים עוקפים ביו"ש.
אושרית קלפוס: אנחנו ממש נמצאים לקראת תחילת עבודות.
אושרית קלפוס: בדיוק עופר הינדי עדכן אותי שהוא הצליח להחתים את האלוף, זאת אומרת שיש לנו יותר בנייה ומוריה יכולה להיכנס, כי כבר ממאי מוריה מוכנה עם זכיין.
מרדכי יוגב: ברוך השם, הייתי מביא יין.
מרדכי יוגב: עופר יבשר, אחריך.
אושרית קלפוס: תחילת עבודות תלויות במשרד הביטחון.
מרדכי יוגב: על הדבר הזה היה צריך לחלץ פקק של שמפניה.
מרדכי יוגב: אז הסטטוס הוא היתר בנייה.
אושרית קלפוס: כיוון שחלק מהעבודות נעשות בתוך מתחם צבאי, יש צורך בהיתר בנייה ממשרד הביטחון.
עופר הינדי: מה חלק מהעבודות?
עופר הינדי: כל העבודות.
אושרית קלפוס: מספר שבועות אנחנו מתכנסים בקריה אצל הרב אלי דהן, סגן שר הביטחון, תוך ניסיון לקדם.
אושרית קלפוס: יש כמה בעיות משפטיות, אבל אני בטוחה שמשרד הביטחון יעזור לנו.
מרדכי יוגב: צפי לסיום לביצוע?
אושרית קלפוס: זה תלוי בתחילת עבודות.
שי אלון: קלנדיה?
שי אלון: 26 חודשי עבודה.
אושרית קלפוס: כשנתיים.
אושרית קלפוס: מרגע שיתחילו לעבוד – בוא נגיד שאנחנו מתחילים באחד בינואר 2019 - -
מרדכי יוגב: - - אז ינואר 2021, בעזרת השם.
מרדכי יוגב: בוא נמשיך בעל פה בינתיים בלי המצגת.
אושרית קלפוס: מודיעין עילית-לפיד 446 נמצא בתכנון מוקדם, הפרויקט תוקצב ב-120 מיליון.
אושרית קלפוס: עד היום ניתנו חמישה מיליון, בהתאם לקצב התקדמות העבודה.
אושרית קלפוס: צפי למכרז – תחילת 2020.
מרדכי יוגב: נדחה בשנה.
אושרית קלפוס: כן.
ישראל אפריאט: הוא לא נדחה בשנה, הוא היה מתוכנן ל-2020.
קריאה: הוא היה מתוכנן ל-19'.
ישראל אפריאט: לא לא, יש שם בעיה שלוקחת קצת זמן.
אושרית קלפוס: לב-יהודה (עוקף אל ערוב) – הפרויקט תוקצב ב-250 מיליון; כרגע נמצאים בתכנון מפורט וממש מתחילים בינואר קידומי זמינות, מתוך מטרה שכבר בשנת 2019 נצא למכרז.
אושרית קלפוס: הפרויקט גם גדל, כפי שקראתם.
אושרית קלפוס: שר התחבורה הצליח להשיג עוד 70 מיליון.
מרדכי יוגב: הבנו שזה מ-446.
אושרית קלפוס: זה מהסכמים קואליציוניים, ממה שהבנתי.
אושרית קלפוס: גם 446 לא ייפגע.
אושרית קלפוס: זאת בעצם הכפלה לדו-נתיבי, דו-מסלול, כולל צומת הגוש.
אושרית קלפוס: צומת הגוש במקור לא היתה חלק מתכולת הפרויקט, כרגע היא התווספה.
אושרית קלפוס: לב השומרון זה פרויקט למעשה של משרד הביטחון, אם משרד הביטחון ירצה לתת יותר פירוט.
מרדכי יוגב: איך אתם קוראים לו?
מרדכי יוגב: לב השומרון עוקף חווארה?
אושרית קלפוס: הפרויקט תוקצב ב-250, הוא לקראת מכרז.
מרדכי יוגב: זאת אומרת הסתיימו ההפקעות וההיתרים?
אושרית קלפוס: את זה תשאל אותם.
אושרית קלפוס: בית אריה בתכנון מפורט, זה גם של משרד הביטחון – תוקצב ב-76 מיליון.
אושרית קלפוס: אם יש משהו נוסף שהם רוצים להוסיף.
עופר הינדי: נוסיף כשנתייחס.
אושרית קלפוס: תאורה ביו"ש – תוקצב 24 מיליון.
מרדכי יוגב: רגע, מה עם 60 מנהרות?
אושרית קלפוס: זה לא חלק מה-800 מיליון, אבל יש לי עדכון לגבי זה.
קובי אלירז: תסיימי שנייה את ה-800.
אושרית קלפוס: אני רוצה לסיים את ה-800 ואנחנו נגיע ליו"ש.
אושרית קלפוס: 24 מיליון הוקצו לתאורה ביו"ש, חלק כבר יצאו לביצוע, חלק לא.
אושרית קלפוס: יש לי מצגת שנוכל לראות בה איפה כן ואיפה לא.
אושרית קלפוס: מה שלא יצא לביצוע, ייצא בשנה הקרובה.
אושרית קלפוס: אנחנו מיד נראה את זה, יש פירוט של הכול, זה פשוט הרבה כבישים.
מרדכי יוגב: אז אולי נשמע בינתיים התייחסויות של משרד הביטחון למה שאמרת?
מרדכי יוגב: אתה רוצה להתייחס בינתיים למה שנאמר?
עופר הינדי: אני אתייחס לשיקוע קלנדיה, זה כביש חשוב מאוד.
עופר הינדי: יש בו צורך תחבורתי, אזרחי, ביטחוני, כולל לתושבת התושבים המזרח ירושלמים.
עופר הינדי: הוא חלק מתפיסה ביטחונית בעוטף ירושלים.
עופר הינדי: לכן מבחינה סטטוטורית אנחנו הובלנו את זה באמצעות צווי תפיסה, ולא הלכנו לתהליכים אזרחיים רבי שנים, אלא ממש גם על הצו האחרון המתקן חתם אלוף הפיקוד אתמול בערב על הצו האחרון, שמשלים להם את כל העניין הזה מבחינת המקרקעין.
עופר הינדי: זה לא אומר שלא פתוחה בידי הפלסטינים/מזרח ירושלים היכולת החוקית להגיש השגות או לעתור כנגד פעילות הכביש, אבל אנחנו מאמינים בצורך.
עופר הינדי: כפי שהצלחנו לעשות את זה במקומות אחרים, אני גם לא רואה פה שיש בעיה.
<< דובר_המשך >> ישראל גנץ: היתר סלילה זה שלך?
עופר הינדי: המקרקעין הוא שלי, הוא בצו תפיסה ביטחוני, כי הוא חלק מתפיסה כוללת בעוטף ירושלים.
עופר הינדי: כלל המעברים ככה נבנו פה בהליכי הפקעה, שאנחנו עשינו במדינת ישראל; למעשה, גם פה, גם בכביש המשוקע בצד היו"שי זה צו תפיסה של האלוף, ובצד הישראלי-ירושלמי, אנחנו, מערכת הביטחון, הפקיעה את השטחים לטובת הפרויקט הזה.
עופר הינדי: זה החלק המרכזי בעניין הזה.
עופר הינדי: הכביש הזה גם עבר ולמ"ב.
עופר הינדי: בעניין הזה אנחנו מסודרים מבחינה סטטוטורית.
עופר הינדי: איפה הבעיות?
עופר הינדי: אל"ף, זאת פעם ראשונה, שלמעשה מערכת הביטחון לוקחת תחת המטריה שלה גוף אזרחי – מוריה.
עופר הינדי: אנחנו כל הפרויקטים לאורך גדר הביטחון והכול עשינו באמצעות מכרזים של משרד הביטחון, פעילות פנימית.
עופר הינדי: פה למעשה נתנו לנו חברה-בת של עיריית ירושלים, שתעשה פרויקט ביטחוני.
עופר הינדי: בסך הכול הם צריכים היו לאשר את כל התכניות בוועדות שיפוט באגף הבינוי וההנדסה.
עופר הינדי: מתמונת המצב הבוקר, לדעתי אנחנו בישורת האחרונה.
עופר הינדי: להערכתי, נשארו להם שם כמה נקודות בנושא חשמל ומים.
עופר הינדי: בשבועיים, שלושה הקרובים ניתן לסגור אותן ולצאת לדרך.
עופר הינדי: סוגיה נוספת שהיתה על הפרק זה נושא ההסכם המשפטי בין משרד התחבורה/חברת מוריה לצה"ל, משרד הביטחון – שגם אותו לדעתי 90% מהבעיה פתרנו.
עופר הינדי: יש שלושה דברים ברוח ההסכם המשפטי, שצריכים להיות ברורים לכולם, ואמרנו את זה בתחילת התהליך:
עופר הינדי: הנושא השני שנלקח פה בחשבון בהסכם המשפטי, שלדעתי אפשר לומר אותו בארבעה משפטים קצרים זה כל הנושא של טיפול המעבר מיום השלמת הכביש.
עופר הינדי: פה אני אומר לכולם הערת אזהרה בטבו.
עופר הינדי: אף אחד לא תקצב את תפעולו של המעבר.