GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרדכי יוגב: כרגע עם דודי אמסלם היא קיימת.
מרדכי יוגב: היה לה סדר יום אחד, שזו הגדר הפרוצה בגבול השרון.
מרדכי יוגב: יש שם גם דברים בהיבט של פיקוד מרכז, עזריאל, שאפשר לעשות גם בלי כסף.
מרדכי יוגב: לא הכול כסף.
מרדכי יוגב: חלק מזה הם דברים שידענו בעבר, של שיתופי פעולה.
מרדכי יוגב: התצפיתניות של 636, שהיום לא מדווחות לאף אחד אלא רק אוספות סטטיסטיקה, ידווחו למג"ב שרון, והוא יבוא ככוח יירוט ממערב למשל.
סרן עזריאל פרילמן: שם יש פלוגה שזה הייעוד שלה.
מרדכי יוגב: כרגע אין קשר, אין תקשורת.
מרדכי יוגב: היה בעבר, אולי כן תוקן.
מרדכי יוגב: אבל סדר היום הזה, אני למשל חשבתי שאנחנו צריכים לעסוק במקום הכי קדוש והכי נפיץ בהיבטים שונים.
מרדכי יוגב: השב"כ זה היבט אחד, אבל הנושא הזה של האיומים הביטחוניים על שטחים חקלאיים בצפון, כגון במקומות כמו החוּלה ובאזורים ההם, השריפות החקלאיות והפרוטקשן והכול – אני לא יודע, אני שם שאלה.
מרדכי יוגב: אני מפנה את זה למנהל הוועדה.
מרדכי יוגב: העסק שם היה בקריסה גדולה.
עמיקם סבירסקי: הייתי אתמול בביקור במועצה האזורית גליל עליון.
עמיקם סבירסקי: ביקשתי שייתנו לי סטטיסטיקה מה קרה בשנתיים האחרונות בפח"ע החקלאי באזור הזה של יסוד המעלה, טובה זנגריה, כפר הנשיא.
עמיקם סבירסקי: אני לוקח פה משבצת של כמה קילומטרים מרובעים, מה קרה שם בשנתיים האחרונות.
שלמה וקנין: משבצת שלא מסווגת למרכיבים מסביב, אני מבין.
שלמה וקנין: זה חשוב.
שמואל לטקו: עמיקם, לדעתך מי שעושה את הפח"ע, שאתה קורא לזה פח"ע חקלאי, זה ערביי ישראל או ערבים ביהודה ושומרון?
מרדכי יוגב: זה ערביי ישראל.
עמיקם סבירסקי: השאלה שלך היא מצוינת, ואני אתן דוגמה.
איתן יצחק: זה דיון פתוח, אז אני מציע לא לגעת בזה.
מרדכי יוגב: זה הכול בעיתון.
איתן יצחק: אלה אמירות שנמצאות עכשיו בבדיקה.
מרדכי יוגב: אל תדבר על חקירות.
מרדכי יוגב: אני אשאיר את זה בסימן שאלה ללטקו.
שמואל לטקו: כי אם זה ערביי ישראל, אנחנו לא נעשה על דיון.
מרדכי יוגב: אני אומר לך כבקשה.
מרדכי יוגב: יש שם איום, שמשטרת ישראל לבד לא מצליחה.
מרדכי יוגב: דרוש פה שב"כ, דרוש פה הממד שקיים בוועדת חוץ וביטחון והשילוביות הנוספת שהוא לא רצה להגיד מה היא, כדי להיכנס לבעיה.
מרדכי יוגב: היה גם בדרום, אבל בצפון זו בעיה אקוטית מאוד, שהיא בסימן שאלה לסדר-יומה של אותה ועדה משותפת.
מרדכי יוגב: אני לא יודע להגיד מתי, בספטמבר, באוקטובר, בנובמבר.
מרדכי יוגב: יש שם משהו שלתחושתי רק משטרה, רק ועדת פנים, לא יתקדם ולא ייתן פתרון.
מרדכי יוגב: אישיות כמו אבי דיכטר, חיבור של מערכת הביטחון לעניין, אולי יעיר מערכות ואולי יביא לעוד תשומה, כי המצוקה מאוד גדולה, והיא ביטחונית.
מרדכי יוגב: אני שם סימן שאלה על סדר יומנו.
מרדכי יוגב: אני אומר לנו כאחריות, לזכור לשים את זה בשלמות מלאה.
מרדכי יוגב: כי אנחנו בוועדה שלנו הורדנו עשרות אם לא מאות יישובים מהתייחסות משרד הביטחון, לפני ארבע שנים בערך, במרכיבי ביטחון, והעברנו אותם לבט"פ ללא שום מרכיב ביטחון נוסף.
מרדכי יוגב: זה היה אירוע גם עם האוצר.
מרדכי יוגב: זה נכון לשרון, זה נכון לגליל העליון, זה נכון באזורים של עמק החולה בקרבתם לגולן.
מרדכי יוגב: הורדנו כל מה שהיה במרחקים שהוגדרו והעברנו אותם ללא שום מרכיב.
מרדכי יוגב: אין שם בעצם חשיבה ביטחונית מרחבית שלא מתקיימת.
אל"מ גולן ואך: כל המרכיבים נשארו שם, לא פירקנו תאורות לא כבישים.
אל"מ גולן ואך: כל המרכיבים הוקמו במאות מיליוני שקלים והושארו ביישוב.
מרדכי יוגב: שאני אדבר פה בגילוי נאות?
מרדכי יוגב: כשאתה לא בבית, אני יודע לאבחן את מרכיבי הביטחון מול הבית החדש שלך.
אל"מ גולן ואך: בסדר גמור.
אל"מ גולן ואך: כל המרכיבים הוקמו והושארו.
מרדכי יוגב: גדרות חלודות.
מרדכי יוגב: עם כל הנעבכיות שלי, אני בשתי דקות אצלך.
מרדכי יוגב: לא כצעיר בן 20.
אל"מ גולן ואך: אתה תמיד מוזמן.
מרדכי יוגב: לא דרך השער.
אל"מ גולן ואך: זה יותר קצר דרך הגדר.
עמיקם סבירסקי: אני יכול לומר פה, שבבקעת הירדן מהאירועים שהיו שם בפח"ע החקלאי, הפועלים שעובדים בשדות הם ערבים מהיישובים, ביום הם עובדים ובלילה הם גונבים את החקלאים.
מרדכי יוגב: לא השתנה כלום מהמאה הקודמת, מפתח-תקווה.
עמיקם סבירסקי: בשלוש השנים האחרונות אנחנו בעבודה מאוד מסודרת ויסודית עם משרד החקלאות.
עמיקם סבירסקי: אני אומר משרד החקלאות, כי אורי אריאל מתכוון לקיים דיון בשבוע הבא על הנושא של הפח"ע החקלאי, בעיקר בצפון כרגע.
עמיקם סבירסקי: בבקעת הירדן הורדנו באחוזים את פעילות הפח"ע החקלאי, קרי גניבת התוצרת או גניבת השתילים של התמרים, מי שמכיר את המג'הולים, את החותרים שלהם, או פריצות לבתי אריזה.
עמיקם סבירסקי: ברמה החקלאית בלבד הורדנו למעלה מ-50% על-ידי הקמת מערכת מצלמות יום ולילה לאורך הבקעה, שמחוברות למוקדים ביישובים.
עמיקם סבירסקי: בתנאי השטח האלה, שהם יותר נוחים מאשר במקומות אחרים, יש שליטה כמעט מוחלטת על כל מי שנכנס ויוצא בלילה מהשטחים האלה.
עמיקם סבירסקי: זה מקפיץ כיתת כוננות וזה מקפיץ את כוחות משטרת ישראל או מג"ב או מי שנמצא בגזרה הזאת.
עמיקם סבירסקי: כשמשקיעים בדברים האלה בצורה מסודרת, אז יש תוצאות.
עמיקם סבירסקי: זה מה שיקרה בצפון או במקומות אחרים.
מרדכי יוגב: זה בהחלט מחייב הערכה והבעת תודה, וזה גם ביוזמה של היחידה להתיישבות במשרד הביטחון.
מרדכי יוגב: יש פה איזשהו מרכיב ביטחון לאומי שאין מי שיודע לטפל בו בפנים.
מרדכי יוגב: זו הנקודה שאני מנסה להצביע עליה.
שמואל לטקו: יש ועדת משנה שעוסקת בביטחון פנים.
שמואל לטקו: זה מה שהכנסת הגדירה.
מרדכי יוגב: מזה אתה מבין שדאגותינו לא מצטמצמות באזור יהודה ושומרון.
מרדכי יוגב: מסתכלים פה בראייה רחבה על בעיות הביטחון של ההתיישבות.
עמיקם סבירסקי: בארבע השנים האחרונות, מתוך התקציב של היחידה להתיישבות במשרד הביטחון, הושקעו ביהודה ושומרון למעלה מ-40%, אבל לא יותר מ-50%, ליהודה ושומרון.
עמיקם סבירסקי: זה על-פי האפיון ועל-פי סדרי העדיפויות שקבע אלוף העורף ושר הביטחון.
שלמה וקנין: אחרונות, שזה לא כולל 2017.
עמיקם סבירסקי: אני לא נכנס כרגע ל-2017.
עמיקם סבירסקי: גם ב-2017, למרות ששלמה יודע כמעט הכול, יש כמה דברים שהוא עדיין לא למד.
עמיקם סבירסקי: אנחנו מבצעים ביהודה ושומרון קרוב ל-19 מיליון שקלים.
שלמה וקנין: אנחנו זה היחידה להתיישבות?
עמיקם סבירסקי: כן.
מרדכי יוגב: דיברת על בקעת הירדן.
מרדכי יוגב: היינו עדים כרגע למקרה מצער אצל משפחת משולמי.
מרדכי יוגב: במבואות יריחו הרחבה או הטיפול במרכיבי הביטחון לכיוון יריחו, האם יש לך בשורה בשבילם בבקעת הירדן?
עמיקם סבירסקי: אתה מתקיל אותי, אבל אתה יודע שאני יודע את התשובות.
עמיקם סבירסקי: מבואות יריחו זה יישוב שהוא לא היה מוכר לצורך העניין, לכן אלוף הפיקוד המרכז אישר לתת לו את כל המעטפת של מרכיבי הביטחון והמיקום שלו שם בצמוד דופן ליריחו.
עמיקם סבירסקי: אנחנו לקראת שדרוג של כל מרכיבי הביטחון של המערכת בהיקף של היישוב, כולל רבש"ץ וכולל רכב וכולל כל מה שצריך.
עמיקם סבירסקי: זה יקרה ב-2017.
מרדכי יוגב: גדר וכל הדברים?
עמיקם סבירסקי: לגבי התקציב התוספתי שהגיע אלינו בסוף 2016-2015, זה 90 מיליון השקלים, שזה מהכסף הקואליציוני.
עמיקם סבירסקי: אנחנו השקענו כ-10 מיליון בתכנון כבישים עוקפים, אל-ערוב ועוקף חווארה.
עמיקם סבירסקי: אנחנו השקענו 13 מיליון שקלים לטובת צמתים.
עמיקם סבירסקי: יש פה פירוט של הצמתים.
עמיקם סבירסקי: השקענו בביצוע תאורת כבישים, 14 מיליון שקלים.
עמיקם סבירסקי: יש פה פירוט כבישים.
עמיקם סבירסקי: בתכנון עתידי של תאורת כבישים, עוד 4 מיליון שקלים.
עמיקם סבירסקי: רענון של 58 רכבי ביטחון, דיברנו על זה, תקציב של 8 מיליון שקלים.
עמיקם סבירסקי: והרחבות יישובים, כמו שאמרתי קודם, עוד 8 מיליון שקלים, להר-חברון, אשכולות, מעלה-חבר, שמעה, ניל"י, נעלה, עמנואל ונווה מנחם.
עמיקם סבירסקי: זה לגבי פירוט התקציבים שלנו בשנים האלה.
מרדכי יוגב: כשאתה הולך לשר הביטחון ב-5.9 אתה גם יודע להגיד לו סדרי עדיפויות?
מרדכי יוגב: לדוגמה, לשר הביטחון הקודם היה ביטוי לגבי מצבים שונים.
מרדכי יוגב: הוא היה מדבר על אדום, צהוב, ירוק.
מרדכי יוגב: האם אתם יודעים גם לצבוע את זה מבחינת
מרדכי יוגב: כם בשביל להגיע עם הערכה משותפת של אדום, צהוב וירוק?
אל"מ גולן ואך: אנחנו על אותו סיווג, על אותה סקאלה, על אותה רמת איום.
אל"מ גולן ואך: אגב, מי שמגדיר אותנו זה פיקוד המרכז.
מרדכי יוגב: אין לי ספק.
מרדכי יוגב: אני לא בא לנסות להגדיר.
עמיקם סבירסקי: שר הביטחון פגש את ועדת הביטחון של מועצת יש"ע בשבוע שעבר.
שמואל לטקו: זה היה בתקשורת.
עמיקם סבירסקי: נכון.
עמיקם סבירסקי: אני חושב שמה שהועבר שם על ידו אליהם, ושלמה יעיד, זה שהוא מכיר ויודע את הצרכים של מרכיבי הביטחון ביהודה ושומרון.
עמיקם סבירסקי: אני מאמין שבדיון שיהיה ב-5.9 יהיה לזה ביטוי.
עמיקם סבירסקי: השאלה בסוף באמת מאיפה מגיעים 375 מיליון שקלים.
עמיקם סבירסקי: אם מישהו חושב שזה יכול להגיע מתקציב 15 במשרד הביטחון אז יש לו טעות גדולה.
מרדכי יוגב: ברור שאז דובר בפריסה רב-שנתית של שלוש שנים.
מרדכי יוגב: אני אומר גם לליאור, לא דובר על תקציב אחד, דובר על כך שבפריסה של שלוש שנים נותנים את המענה לאדום ב-2018, לצהוב ב-2019 ולירוק ב-2020.
מרדכי יוגב: ברור שעד אז יש צרכים נוספים, אבל זה יוצר איזשהו מענה שאתה אומר: אני מנהל סיכונים, ולא שאני עושה דברים שיוצרים בעיה של חוסר אחריות.
מרדכי יוגב: אתה מנהל סיכונים, כמו בכל דבר.
מרדכי יוגב: אתה לא גורם לקריסה בדומה למערכים אחרים שאנחנו מדברים.
אסף דורון: זה דיון עם האוצר או עם הביטחון?
מרדכי יוגב: זה דיון ביטחון מול אוצר.
אסף דורון: האוצר מגיע?
ליאור בראון: לא, אלה דיונים פנימיים של שר הביטחון.
שלמה וקנין: כדי לאשרר תוכנית ולהגיד להם לצאת לאוצר.
מרדכי יוגב: זה לא פרץ את תקרת הזכוכית של מערכת הביטחון, אז כרגע זה נעשה בתוך מערכת הביטחון.
מרדכי יוגב: אחרי זה בדיון פנימי אגיד בחיוך, יש עוד כמה דברים שהייתי עושה אחרת.
שמואל לטקו: אמרת שלא חשוב אם זה בא מ -15 או מ-16.
שמואל לטקו: אני שואל את את"ק ואת האוצר, האם מותר להעביר מ-15 ל-16 בלי אישור הכנסת?
שמואל לטקו: אני יודע שאסור.
אמיר ברגר: אני אסביר.
אמיר ברגר: בסעיף 16, כמו שנאמר פה, יש 105 מיליון.
אמיר ברגר: כך הוצג גם בתחילת השנה.
אמיר ברגר: בסעיף 15 יש 10 מיליון שקלים לטובת הנושא, סך הכול יש 115 מיליון שקלים.
אמיר ברגר: מותר לממש את הנושאים האלה בסעיף 15, כי היחידה להתיישבות גם מתוקצבת שם.
מרדכי יוגב: זו לא העברה.
אמיר ברגר: זו לא העברה, זה ממומש דרך שם.
שמואל לטקו: אבל שר הביטחון רוצה להוסיף איקס כסף למרכיבי ביטחון, הוא יכול לקחת מ-15 מרזרבה 10 מיליון ולשים את זה במרכיבי ביטחון.
אמיר ברגר: הוא לא מעביר, הוא מממש.
אמיר ברגר: יש בסעיף 15 גם מימוש של נושאים של היחידה להתיישבות, וזה ממומש.
שמואל לטקו: אבל אם הוא רוצה להגדיל את זה עכשיו ל-30 מיליון?
מרדכי יוגב: אז הוא שם את זה ביחידה להתיישבות, הוא לא מעביר את זה ל-16.
שמואל לטקו: אני שואל אם מותר לו להעביר.
אמיר ברגר: בהתאם לכללים הנהוגים.
שמואל לטקו: בתוך 15 הוא יכול, בין סעיפים הוא לא יכול.
אמיר ברגר: נכון.
מרדכי יוגב: לגמרי.
ליאור בראון: הוא יכול בכפוף למגבלות בתוך התקציבים.
מרדכי יוגב: חלק מתפקידה הלא-רשמי ועניינה של היחידה להתיישבות, שעל-ידי הפעולה שהיא עושה היא מצליחה לייצר מצ'ינגים שקשורים גם במשרדי הפנים, שהם קשורים גם בגורמים נוספים שמייצרים מכל סכום.
אמיר ברגר: לכן זה נמצא בסעיף 15, כי משם אפשר.
שלמה וקנין: השאלה מאוד במקום.
שמואל לטקו: אנחנו משתדלים.
שלמה וקנין: אתה יודע, מהכיס הזה לכיס הזה.
מרדכי יוגב: נשמע את האוצר, ואחרי זה גורמים נוספים שנמצאים פה.
מרדכי יוגב: ליאור, בבקשה.
ליאור בראון: כידוע לכם, התקציב בשנים 2017 ו-2018 אושר בכנסת.
ליאור בראון: מבחינתנו זה תקציב שהוא כאמור אושר, ואין מקורות תקציביים שעומדים בסטנד-ביי לתוספות תקציביות שקיימות.
ליאור בראון: כלומר, המקור הוא סגור.
ליאור בראון: כאשר נגיע לדיוני התקציב לשנת 2019, כמובן שכל הצרכים יוצגו, ובהתאם לצרכים וסדרי העדיפויות יתבצע תקצוב לשנים הבאות.
ליאור בראון: כאמור, לשנים הנוכחיות התקציב אושר ואין מקור תקציבי שעומד אל מול הצרכים התוספתיים שהוצגו.
מרדכי יוגב: זו אמירה פשוטה.
מרדכי יוגב: זה נכון שזה מחזיר את הכדור לתוך תקציב 15 של משרד הביטחון, או לתוך תקציב 16.
מרדכי יוגב: יחד עם זאת, מתוך הבנה שתמיד אתם חיים בתוך גטאות ובתוך דברים אחרים, תמיד אתם יודעים למצוא גם לעוד דברים.
מרדכי יוגב: למשל בחוויה של השריפה של הבתים בצפת, אני לא יודע אם זה היה על השולחן, יש התייחסות משרד האוצר, כמו בחיפה וכמו במקומות אחרים.
מרדכי יוגב: קחי לתשומת לבך העלאת הנושא בתוך מערכת האוצר.
מרדכי יוגב: זה בתוך כל ההסכמים.
מרדכי יוגב: המנכ"לים ישבו פה.
ליאור בראון: רק אציין שגם לא קיבלנו פנייה פורמלית משר הביטחון לפריסה תקציבית.
ליאור בראון: ככל שהוא רוצה להכפיף את זה אלינו, זה לא בוצע.
ליאור בראון: אבל אני חוזרת ומדגישה את מה שאמרתי, התקציב הועמד ואין מסגרת תקציבית לדברים שהוצגו פה.
מרדכי יוגב: בסדר.
מרדכי יוגב: אין פה מה להוסיף על זה כלל.
מרדכי יוגב: מל"ל, בבקשה.
איתן יצחק: קודם כל, בשבוע הנוכחי היו שני דיונים שהובלנו, גם לקבינט של אתמול וגם לדיון הנוכחי.
איתן יצחק: רוב האנשים פה היו שותפים.
מרדכי יוגב: איתן, תזכיר את התפקיד שלך כרגע.
איתן יצחק: אני כרגע ממלא מקום ראש מטה לוט"ר.
איתן יצחק: בכל מה שקשור לקבינט של אתמול, המל"ל מוביל לתר"ש גדרות ולקבינט הונחה אתמול הסוגיה.
איתן יצחק: אומנם המיקוד היה על החלק הדרומי של יו"ש, אבל בנושא הזה כשהמל"ל מסייע למשרד הביטחון, בהגדרה קביעת סדר העדיפות בסוף היא לפתחו של הקבינט.
איתן יצחק: כך גם בסוגיה הזאת של הדיון הנוכחי.
איתן יצחק: במקום שאנחנו פחות מעורבים, נשמח כמל"ל להיות מעורבים ולסייע ולקבוע גם את סדרי העדיפויות בהתאם לאיום וכו'.
איתן יצחק: שני דברים שאנחנו כן מעורבים בתחולת תקציב של מרחב יו"ש, האחד זה במיגון הניוד.
איתן יצחק: בעניין הזה, כמו שנאמר פה, יש תקציב.
איתן יצחק: הוא אושר בצורה כזאת או אחרת, אבל הוא לא בא לידי ביטוי.
איתן יצחק: זה נאמר פה על-ידי האוצר.
איתן יצחק: הנושא השני זה כל מה שקשור לנשוא שלא נאמר פה, על איום הדריסה, בכל הארץ אבל בפרט ליו"ש.
איתן יצחק: זה נושא שהחל, אבל גם הוא מחייב מענה.
איתן יצחק: אנחנו עדים לאירוע הזה לאחרונה.
מרדכי יוגב: מיגון תחנות?
איתן יצחק: מיגון תחנות.
שלמה וקנין: חלקו בתוך ה-320.
סרן עזריאל פרילמן: האירוע הזה מנע שמונה פיגועים, בזכות הבטונדות האלה.
איתן יצחק: הדיונים שעשינו הם לתקנן את הדבר הזה, כי זה היה פרוביזורי בחלק הראשון של הביצוע על-ידי הצבא שהניחו כל מיני אמצעים, והיום הכוונה היא להניח בכל המקומות, גם בירושלים.
מרדכי יוגב: לפני שלושה חודשים זה היה החייל טהרלב בעפרה.
סרן עזריאל פרילמן: הוא לא עמד מאחורי הבטונדה.
מרדכי יוגב: הרווח שבין הדברים.
שלמה וקנין: הכלוב היה קטן מדי.
איתן יצחק: דבר נוסף, ואני לא אפרט וארחיב בעניין הזה, זה המעבר בין המרחב הפלילי למרחב הפח"עי.
איתן יצחק: זה נושא שצריך להידון במקום אחר ובמשמעות אחרת.
איתן יצחק: יש פה גם הדים בתוך השטח, בעקבות מה שגם עלה בדרום אתמול בסיור וגם ביו"ש.
איתן יצחק: הדברים האלה נותנים מענה כביכול כמובן למקרה החמור, אבל החלק הפלילי סוחב אחריו גם אלמנטים כאלה.
איתן יצחק: באשר לתקציב שנדון בדיון פה, אני חושב שחשוב לומר.
איתן יצחק: 375 מיליון השקלים שאנחנו מדברים עליהם, וזה נאמר לפחות בדיון אצלי, זה לא שאם ניתן את זה מחר אפשר יהיה לעשות בזה שימוש.
איתן יצחק: נכון לפרוס את זה בתר"ש בסוף כדי להציג את זה, בין אם לקבינט או בין אם לאוצר.
איתן יצחק: נכון לחלק את זה לחמש-שנתי, ואז אפשר לומר 60 פלוס מיליון שקלים.
אסף דורון: כרגע התוכנית היא לשלוש שנים.
איתן יצחק: כן.
איתן יצחק: אבל אני מסתכל על המרחב שבין שלוש לחמש שנים, כדי להשלים.
איתן יצחק: כי אחרת החוב הזה או הגידול הזה במרחב של התקציב ישפיע קדימה.
שלמה וקנין: על מה ישפיע?
שלמה וקנין: למה אתה מחפש למרוח את זה על חמש שנים?
איתן יצחק: לא אמרתי למרוח.
אסף דורון: אם אתה רוצה לקבל שקל, עדיף לך לפרוס את זה.
שלמה וקנין: אתה מדבר על הכלים למשא-ומתן עם האוצר?
איתן יצחק: אני אומר מחוץ לראייה של הדיון על האוצר.
שלמה וקנין: תסלח לי שאני מתפרץ, אבל כגורם ביטחוני אני חושב שאתה צריך לצמצם את התוכנית.
שלמה וקנין: 300 מיליון הופעלו בשנתיים לפני כמה שנים.
שלמה וקנין: אפשר היה דבר כזה.
שלמה וקנין: לבוא ולמרוח?
מרדכי יוגב: שלמה, אתה אומר דבר שיש מאחוריו היגיון.
מרדכי יוגב: תן לו להשלים.
איתן יצחק: אם עכשיו אני נותן לרן אופיר לעשות את המכשול, את כל הכסף במכה אחת, זה לא אומר שהביצוע יהיה יותר מהר.
איתן יצחק: צריך לדעת גם להציג את זה מבחינה תקציבית וגם בכושר הביצוע של היחידות בשטח.
איתן יצחק: זו אמירה שזה גם נשמע יותר הגיוני בהצגה של התקציב.
איתן יצחק: בכל מקרה, מה שנשאר לנו היום, ואת זה אנחנו מבינים, זה מרכיב ההחזקה.
איתן יצחק: רוב הכסף הולך להחזקה, וחשוב שזה ייאמר.
איתן יצחק: הדבר הזה משאיר אותנו בפירוש באותו מקום בראייה רב-שנתית.
איתן יצחק: דבר שנכון לומר כאמירת יסוד, כשבונים מכשול או מרכיבי ביטחון, מדברים גם על המשתנים של העשור האחרון, לפחות בהקשר של טכנולוגיה.
איתן יצחק: זו תוספת שנכנסת.
איתן יצחק: כפי שנאמר פה, רק לנווה-צוף שלושה מיליון.
איתן יצחק: זה בפירוש מרכיב תוספתי שאנחנו מבינים שרוצים לראות את השלם, בכל נקודות הקצה.
איתן יצחק: התוספת הטכנולוגית לא הייתה קיימת בעבר.
איתן יצחק: זה נושא נוסף שנכנס בשנים האחרונות יותר ויותר, ואתה יכול תמיד להסתכל על הטכנולוגיות כמרכיב נוסף.
איתן יצחק: פעם זה היה רק גדר, דרך, תאורה, הדברים הרגילים, והתוספת הטכנולוגית בפירוש מוסיפה כלי אפקטיבי יותר.
איתן יצחק: דבר שני זה הקשר בין בניין הכוח, הקמת המרחב, לבין הפעלת הכוח.
איתן יצחק: חשוב בכל מקרה לומר את זה, בלי להיכנס לפרטי פרטים באירוע של חלמיש.
איתן יצחק: בסוף תוצאה של אירוע כזה מערערת מן היסוד את כל העשייה.
איתן יצחק: יש עשייה מצוינת בהקשר הזה, ואפשר היה בראייה נכונה למנוע.
איתן יצחק: כי בסוף נשקיע, אבל אם אין מענה הולם ותחקיר הולם של איך אנחנו חוסכים באירועים כאלה, אני חושב שהנושא הזה צריך גם להידון ולהיות בבסיס החשיבה.
איתן יצחק: נושא שעלה פה, ופעם ראשונה שמעתי אותו, זה הנושא של סגירה של תעשיות.
איתן יצחק: אני חושב שזה נושא חשוב שצריך לדבר עליו.
איתן יצחק: צריך לתת בכל מקרה כסף לסיפור מיגון הניוד.
איתן יצחק: כי סגירה של תעשייה זה "ברוֹך" יותר גדול.
איתן יצחק: כי ברגע שיהיה כסף, לא תהיה יכולת להעמיד.
איתן יצחק: הכול צריך להיות מהתחלה.
איתן יצחק: זה נושא קריטי שעלה פה בדיון, אנחנו פעם ראשונה שומעים את זה.
איתן יצחק: נושא שעמיקם ציין אותו בין השורות, אבל חשוב לומר שיש פה עוד משרדים שותפים, והם צריכים להיות חלק בלתי נפרד בתוך התהליך.
איתן יצחק: נכון אם כך באמת לפתוח את זה לדיון מעט יותר רחב, משרד הבינוי והשיכון, משרד החקלאות, משרד הפנים שבעבר היה בתוך הסיפור הזה והיום הוא פחות ומשרדים נוספים.
איתן יצחק: בסופו של יום לגבי יישובים ביו"ש נכון שיהיה עניין יותר גדול של חלק ממשרדי הממשלה בסיפור הזה ולא רק משרד הביטחון.
מרדכי יוגב: ישראל, בבקשה.
ישראל גנץ: אומר כמה נקודות קצרות.
ישראל גנץ: נקודה ראשונה, אני מציע לקיים דיון עם היועץ המשפטי לממשלה.
ישראל גנץ: אני מכיר לפחות שלושה פרויקטים שעמיקם תקצב, לדעתי לפני שנתיים, ועד שהצלחנו להביא אותם לביצוע, בגלל בעיות משפטיות כאלה ואחרות, לקח המון זמן.
ישראל גנץ: מדובר בסכנת חיי אדם.
ישראל גנץ: למשל מצלמה באזור שילה, אפילו גדר ביטחון בפסגות שהיא גדר קיימת לדעתי 20 שנה והיא פשוט לא עבדה.
ישראל גנץ: בא עמיקם והציע לחדש את הגדר, ואמרו לו לא.
ישראל גנץ: אלה דברים שהם מצילי חיים, ואם זה לא יתוקן מלמעלה בהגדרות – אני יכול לתת פה דוגמאות, אבל כמו שאמרו פה, לא כדאי להיכנס לפרטים.
ישראל גנץ: יש הרבה מאוד כאלה, שגם כאשר מתקצבים אנחנו לא מצליחים לבצע.
ישראל גנץ: זה דיון אצל היועץ המשפטי לממשלה, אחרת זה לא יעזור.
סרן עזריאל פרילמן: הרבה פעמים אנחנו מעלים דרישה מבצעית כדי שיינתן אישור עלייה לקרקע בהוצאת צו אלוף, והרבה דמ"צים שלנו כהגמ"ר מגיעים בסוף למשרד המשפטים ויכולים לשבת שם.
מרדכי יוגב: אנחנו מדברים כבר חמש שנים שתשים דבר זמני.
מרדכי יוגב: אתה לוקח בטונדה, כמו שמע"צ שמים על בטונדות קווים שלמים של חשמל בכל תיקוני הכבישים.
מרדכי יוגב: אתה לוקח בטונדה, שם עליה מוט ושם מצלמה.
סרן עזריאל פרילמן: אני אחדד.
סרן עזריאל פרילמן: אחרי החדירה הראשונה לעלי, בגבעת היובל, שהיא לא מוגדרת בין 40 המאחזים אבל היא שכונה שהיא לא חוקית, אנחנו הבנו את הפערים שיש שם מול מרכיבי הביטחון.
סרן עזריאל פרילמן: אמרנו שכמענה מיידי נשים תלתלית.
סרן עזריאל פרילמן: לטובת הדבר הזה היינו צריכים להוציא צו אלוף שמצריך את כל התהליך של דמ"צ.
סרן עזריאל פרילמן: קיבלנו את צו האלוף, בדרך הייתה עוד חדירה ושם המח"ט קיבל החלטה לפרוס את זה, החלטה שמנעה את החדירה, לפני שצו האלוף יצא.
מרדכי יוגב: אז אתם שם שמתם דבר זמני?
סרן עזריאל פרילמן: כן.
סרן עזריאל פרילמן: תלתלית שצריכה צו אלוף, כמו כל דבר.
אסף דורון: אבל זה חונה כרגע במשרד המשפטים וקיבלתם תשובה שלילית?
סרן עזריאל פרילמן: לא, יש צו אלוף.
סרן עזריאל פרילמן: ישראל נגע בתהליך, והוא צודק.
סרן עזריאל פרילמן: התהליך הוא ארוך מדי.
שלמה וקנין: התהליך הוא ארוך, למען האמת, לא רק בגלל משרד המשפטים.
שלמה וקנין: הרבה מאוד בעיות בירוקרטיה בתוך המערכת פנימה.
שלמה וקנין: דמ"צ שלוקח מעל שנה – כבר שכחו מהאירוע.
מרדכי יוגב: שלמה וישראל, אני מבקש רשימה מדויקת של דברים שעוכבו על-ידי גורמי המערכת המשפטית.
שלמה וקנין: יש רשימה.
מרדכי יוגב: תעבירו אלינו ואנחנו ניקח את זה כסדר-יום לפנייה אליו.
מרדכי יוגב: תעבירו לוועדה בבקשה רשימה של אותם פרויקטים שהם צורך ביטחוני והם עוכבו על-ידי המערכת המשפטית.
מרדכי יוגב: טוב שתעבירו אותה גם לאלוף, ואז האלוף ישקול בדעתו.
מרדכי יוגב: אני מבין שהוא לא אוהב להוציא צווי אלוף.
שלמה וקנין: הוא לא יצליח להוציא.
מרדכי יוגב: הבנתי.
ישראל גנץ: עוד כמה נקודות קצרות.
ישראל גנץ: האחת היא הגדרות של פיקוד העורף לנושא כיתת כוננות.
ישראל גנץ: עכשיו יש גם נושא של רבש"צים בתוך הגדר.
ישראל גנץ: אני לא מתכוון להיכנס, אני גם לא מתכוון להחליט מה סדר העדיפות הביטחוני, מה עושים ואיפה יותר מסוכן.
ישראל גנץ: אבל צריך הגדרות.
ישראל גנץ: אם מוציאים מכתב, שמהיום הרבש"צ עובד בתקן של 70% משרה, והיישוב אומר שהוא לא יודע להחזיק כזה רבש"צ, אז תגדירו, או שאין רבש"צ.
ישראל גנץ: מישהו צריך לקחת את האחריות.
אל"מ גולן ואך: מה זאת אומרת לא יודע להחזיק?
ישראל גנץ: רבש"צ שעובד בחצי משרה, תגידו לו: אני רוצה שתהיה פה איקס שעות, מה החובות שלך.
ישראל גנץ: תגדיר מסמך מפרט חדש.
מרדכי יוגב: זה נכון.
מרדכי יוגב: הגדרת 50% רבש"צ – עסקנו בזה לפני שלוש שנים, ב"צוק איתן", כאשר הייתה קביעה, שאחר כך בוטלה על-ידי שר הביטחון הקודם, שמ-5 או 7 ק"מ יהיו 50% ביישובי פתחת שלום, ואז הייתה מהומה וחזרו בהם.
מרדכי יוגב: אבל צודק סגן ראש מועצה אזורית מטה בנימין, תנו לזה את הגדרות המינימום שהוא מחויב בהן.
מרדכי יוגב: חצי מהזמן הוא יגדל תרנגולות בלול, חצי מהזמן הוא יעבוד בחקלאות שלו, חצי מהזמן הוא יפעיל את המרכול אחר הצהריים.
מרדכי יוגב: אבל שיהיו לו ההגדרות, כי בלילה הוא מתרוצץ ומחליף שומרים ומכניס עובדים.
מרדכי יוגב: הוא מבחינתו לא ירד ברמת האחריות.
מרדכי יוגב: אם תהיה הגדרה כלשהי של רמת האחריות שלו ב-50%, זה יסייע לסיפור הזה, מה פירוש 50%, ואתם גם תוכלו לבדוק אותו.
מרדכי יוגב: האם הוא בדק את הגדר לא ארבע פעמים בלילה אלא פעמיים בלילה.
מרדכי יוגב: זאת אומרת, אם ניתן יהיה לייצר מה פירוש 75%, מה פירוש 50%, זה יסייע לפתרון הסיפור הזה.
מרדכי יוגב: אני בהחלט מקבל את סדרי העדיפויות שלכם, אני לא בא לבעוט בהם, אבל הם יאפשרו את קיום העניין ביחסיות הזאת.
ישראל גנץ: שתי נקודות אחרונות.
ישראל גנץ: זיהוי מרחוק – אנחנו עשינו עבודה יחד עם גולן, להסתכל על אזורים.
ישראל גנץ: זה יחסוך הרבה כסף.
ישראל גנץ: במקום להסתכל על יישוב מסוים, להסתכל על סל, לא על הביצים שבסל.
ישראל גנץ: אני מציע לתעדף את זה גם תקציבית, זה יחסוך המון כסף, במקום להסתכל על כל יישוב.
ישראל גנץ: אני מבקש להעיר הערה.
ישראל גנץ: אני לא חושב שיש פה מישהו שיכול להתחרות עם עמיקם בחיזוק ביטחון בהתיישבות, אבל אני חולק על האמירה שצריך להסתכל על סך הדברים שקורים ביו"ש, על חיזוק הכבישים ועל תאורה וכו'.
ישראל גנץ: אלה דברים נכונים, אבל זה שמשרד התחבורה 20 שנה לא סולל כבישים ביו"ש וזה שתחבורה בכלל צריכה לעבור דרך ביטחון, כי אחרת זה לא קורה, זו נקודה רעה.
ישראל גנץ: ברוך ה' עמיקם יודע להפעיל את זה, אבל זאת לא נקודת זכות לנו כמדינה.
ישראל גנץ: אנחנו משלימים פערים של משרדים אחרים, כי כמו שאיתן אמר, לא עושים.
ישראל גנץ: גם תחבורה וגם חינוך.
ישראל גנץ: גם תאורת כבישים, אין תאורת כבישים אז אנחנו עושים תאורה ומוחאים לעצמנו כפיים.
ישראל גנץ: אז ברוך ה' עמיקם יודע לעשות את זה, אבל זה לא לגדולתנו, זה לצערנו, כי משרדים אחרים לא עושים את מה שהם עושים.
מרדכי יוגב: ההערה האחרונה היא מאוד נכונה.
מרדכי יוגב: היא קשורה גם לישיבות אחרות שאנחנו עושים.
מרדכי יוגב: אנחנו כרגע דוחפים גם תוכנית אב לכבישים דרך גורמים אחרים.
מרדכי יוגב: סוף-סוף המשרד למטרופולין תוכנית אב לירושלים קיבל ממשרד התחבורה.
מרדכי יוגב: כסף עוד אין שם, יהיו שם אולי 10 מיליון תכנון על הכול, שזה בוודאי משהו מתארי.
מרדכי יוגב: הערה נכונה.
מרדכי יוגב: לכאורה יוצא גם תקשורתית שכאילו מושקעים ביו"ש מיליונים על מיליונים, שזו עבודת תשתית שמיליארדים יוצאים בגליל, בנגב, במרכז הארץ, ואפילו למעברים של הפלסטינים והכול בסדר ונכון, אבל לא יוצא לצורך אקוטי של מרקם חיים תחבורתי.
מרדכי יוגב: ליאור, אני מבקש שתצאו מפה עם שני דברים.
מרדכי יוגב: האחד, גם לכיוון שלכם עוד פעם לחשוב על 45 האלה שטמונים ב-flat של ועדת הכספים.
מרדכי יוגב: צריך לקיים דיון עם המנכ"ל, עם עפר, עם מי שתחליטי.
מרדכי יוגב: כי ראית כמה זה הרסני, גם בהיבט של הצלת חיים, 45 מיליון למיגון הניוד, גם בהיבט של בטיחות.
מרדכי יוגב: דבר שני, בנושא מרכיבי הביטחון.
מרדכי יוגב: תפתחו את הראש.
מרדכי יוגב: אני לא יודע אם זה לא יחייב שינוי זה או אחר בתוך תקציבי 15 או 16 בתעדופים.
מרדכי יוגב: לחילופין לכיוון 2018, בהחלט מבחינתי בראייה של הוועדה זה גם מה שדורש אולי פריצת תקרת הזכוכית ולבחון.
מרדכי יוגב: לדעת שהסיפור הזה של מרכיבי ביטחון – ואני בפירוש אומר גבול הצפון מסיבות שלו ביהודה ושומרון, תרצי גם תשימי בבט"פ אבל זו לא סמכותי פה להתעסק עם זה, וסדרי העדיפויות הם לא כאלה.
מרדכי יוגב: צריך לקחת את זה לתשומת הלב, כי זה עניין של הצלת חיים.
מרדכי יוגב: אני משחרר אותך, ותהיי לנו לעזר בשליחויות שאת עושה.
ליאור בראון: תודה.
מרדכי יוגב: שלמה, בבקשה.
שלמה וקנין: אני אתחיל את דבריי בהכרת תודה לכל מי שיושב כאן, וכולם, במה שיש להם, עושים את המרב, ואפילו גם אם צריך לפזול הצדה לתקציבים אחרים ולצרף אותם בעקבות אירוע כזה או אחר, הדבר הזה נעשה.
שלמה וקנין: יש כבר בדיחה שחורה שמסתובבת בינינו, מי רוצה שישלימו לו מרכיבי ביטחון.
שלמה וקנין: קריית-ארבע קיבל מענה למשהו ספציפי, היה בנווה-צוף יקבל.
שלמה וקנין: למרות שעמיקם צפה את זה.
שלמה וקנין: הוא אילץ את המערכת הצבאית להכיר בנווה-צוף כצורך ביטחוני גדול.
שלמה וקנין: הבדיחה השחורה אומרת שעכשיו היישוב הבא שרוצה, שייכנס לרשימה.
שלמה וקנין: כי זה לא שלא רוצים, אין תקציבים להשקעה.
שלמה וקנין: לכן מניידים את המעט שיש בהתאם לאירועים.
שמואל לטקו: זה כמו שאם יש ארבעה הרוגים עושים רמזור.
שלמה וקנין: אני רואה שבילית הרבה אצל טרנר.
שלמה וקנין: כי גם עמיקם היה אצלה, וזאת התשובה שקיבלנו כשעמיקם בא להסביר מדוע צריך תאורה בצמתים וכבישים.
מרדכי יוגב: מה שנקרא מוקדי סיכון.
שלמה וקנין: כן, כמה נהרגו בצומת.
שלמה וקנין: כמו שאמרתי בפגישה אצל שר הביטחון בשבוע שעבר, צריך שקודם כל נדבר על מרכיבי ביטחון ביישובים ושאף אחד לא יסיט אותנו לא לתאורה ולא למיגון ירי.
שלמה וקנין: לא שזה לא חשוב, זה חיוני, זה נדרש.
שלמה וקנין: אבל אי אפשר כל הזמן לנפנף בדגל ההוא.
שלמה וקנין: אני חייב שניישר קו לגבי הנתונים המספריים.
שלמה וקנין: נאמרו פה מספרים שמתעתעים.
שלמה וקנין: אני מבין את הצד הזה של השולחן, שמייצג את מי ששלח אותו לכאן, קרי את משרד הביטחון, מערכת הביטחון, שר הביטחון.