GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אבי לוי: מבחינתנו זה לא הרבה.
אבי לוי: זאת זריקת עידוד שתיתן תושבים שידעו שגם בירושלים חושבים עליהם.
אבי לוי: אנחנו לא שונים מאזור אחר בארץ.
אבי לוי: תודה.
אבי דיכטר: תודה רבה לאנשים שהתייחסו, לאלה שהגיעו מרחוק ולאלה שהגיעו מקרוב.
איל בן ראובן: חצי מילה.
איל בן ראובן: הסיפור של הקו הבינלאומי, אני פשוט רוצה לשתף אותך.
איל בן ראובן: אני הייתי בין אלה שסימנו אותו.
אבי דיכטר: על זה רציתי לדבר אתך.
אבי דיכטר: איפה סימנתם אותו?
קריאה: הנה.
קריאה: 20 מטרים והיה פותר לנו את הבעיה.
איל בן ראובן: בשנת 2000 עת ישבנו עם אהוד ברק על העניין הזה, אנחנו סימנו את קו הגדר.
איל בן ראובן: אהוד עמד על הרגליים האחוריות והזיז אותנו אחורה.
איל בן ראובן: לכן גם הקו היום, הגדר בעצם נבנתה יותר על בסיס צורך ביטחוני.
איל בן ראובן: לכן כל ההתייחסות של צה"ל היא באמת התייחסות של גדר.
איל בן ראובן: כשאתה עושה תכנון, אתה עושה תכנון במעבר גדר.
איל בן ראובן: אתה לא מתייחס לקו האבנים האלה.
איל בן ראובן: לכן אני שם כאן
איל בן ראובן: את העניין הזה של הגדר שהוא הקו החשוב שאליו צריך להתייחס וממנו צריך לעשות את כל המדידות.
אבי דיכטר: אני באמת שמח שדרך הבקשה לדיון מהיר, גם של חברת הכנסת נאוה בוקר וגם של חבר הכנסת איתן ברושי, יכולנו למקד את העיסוק שלנו גם לאור הרבה מאוד מכתבים ופניות שקיבלנו באופן ישיר.
אבי דיכטר: הסיפור של גבול בינלאומי וגדר, היו תקופות שלא הייתה גדר.
אבי דיכטר: לא הייתה גדר בגבול מצרים ובגבול לבנון.
אבי דיכטר: היו שנים בלי גדר.
אבי דיכטר: מקסימום גדר בקר ולא יותר מזה.
סיון יחיאלי: גם היום בהר הגבוה אין גדר.
סיון יחיאלי: באזור הר דב אין גדר.
אבי דיכטר: שם אין ישובים.
אבי דיכטר: שם הבעיה לא רלוונטית לנושא שלנו כרגע.
אבי דיכטר: שם גם הסיבה היא שונה.
אבי דיכטר: אבל הגבול הבינלאומי הוא דבר שזז רק בתוקף נסיבות מסוימות והגבול הבינלאומי מ-1906, בהסכם השלום עם מצרים, כל מי שזוכר, הפסדנו בבוררות בטאבה, הפסדנו שטח.
אבי דיכטר: לא סתם שטח אלא שטח מאוד אסטרטגי.
אבי דיכטר: היינו למטה או המצרים היו למטה ואנחנו היינו למעלה על ההר והבוררות שמה אותם אתנו על ההר.
אבי דיכטר: הפסדנו הרבה מאוד שטח ולכן גם הזזנו את הגדר קצת, שלא לומר על הגדר החדשה, על גדר חומה שנבנתה עכשיו עד אילת, שהיא באמת שינתה את המציאות והיא ברובה נושקת לקו הבינלאומי.
אבי דיכטר: אבל אין משמעות לקו הבינלאומי שהוא על המפה.
אבי דיכטר: אנחנו עוסקים בסוגיה – ואני אומר את זה לרשות המסים – כאשר הגבול הבינלאומי הוא משמעותי לסוגיה אחרת לגמרי.
אבי דיכטר: אין לו שום קשר בעידן שיש גדר לכל אורך גבולות המדינה, בכל התצורות שלהן, מ-1906, ב-1923 בקעת הירדן וגבול הצפון, או קווי שביתת הנשק או כל גדר אחרת.
אבי דיכטר: הגבול הבינלאומי שמופיע במפה הוא מעניינו של האו"מ והמדינות הרלוונטיות.
אבי דיכטר: הוא ממש לא פקטור.
אבי דיכטר: הוא לא יכול להיות פקטור כשאנחנו עוסקים בסוגיה לשמה אנחנו מגדירים ישובים 0-1, 0-2, 0-4, 0-7, 0-9 וכולי.
אבי דיכטר: מפני שהמקום הראשון שבו, כמו שאיל אמר, אתה פוגש את האיום, זה לא על הגבול הבינלאומי אלא על הגדר.
אבי דיכטר: אני אומר שזה לדעתי קונצנזוס בחדר הזה ואני משוכנע שאם אתה נכנס אלי לחדר, אתה אומר לי את אותו הדבר.
אבי דיכטר: אני לא רוצה להגיע למצב שנצטרך בחקיקה לשנות את הקביעה הזו שהגבול הוא הגבול הבינלאומי ואנחנו אומרים הגדר.
אבי דיכטר: כל בר דעת מבין שבעידן שיש גדרות, הגבול הוא הגדר.
אבי דיכטר: זה לא מתחבר לתכלית לשמה אנחנו עושים את כל ההקלות או לשמה אנחנו נותנים את כל המיגונים או לשמה אנחנו נותנים את כל ההטבות או לשמה אנחנו עושים.
אבי דיכטר: אנחנו עושים את זה אך ורק מהשיקול הביטחוני נטו.
אבי דיכטר: אומר נוחי ממשרד הביטחון או צה"ל בצורה הכי ברורה ש-0-1 זה הצמודים, 0-4 זו החגורה השנייה, 0-7 או 0-9 זו החגורה השלישית.
אבי דיכטר: אגב, אני מקבל את ההבחנה בין דרום לצפון כי אלה תוואים טופוגרפיים שונים ואתה יכול לשנות את המרחקים בהתאם.
אבי דיכטר: אבל אתה לא יכול לקבל מצב שהתחשבות ביטחונית לא פוגשת את המכשול הביטחוני.
אבי דיכטר: כשהיא פוגשת את המכשול הביטחוני, בהיבט התקציבי או בפן הכספי, מודדים את הגבול הבינלאומי.
אבי דיכטר: אני מניח שזאת באמת טעות שנובעת מרצון למצוא משהו קבוע ועם הזמן השתנו הדברים וכל אחד מאתנו יודע שאתה לא מותח גדר במקום שאין לה משמעות מבצעית.
אבי דיכטר: אין שום סיבה אלא להפך, זה מסכן את כוחותינו.
אבי דיכטר: אתה לא יכול למתוח גדר ולבנות חומה במקום שזה משפר את ביטחוננו ולמדוד את המרחק מהמקום שהוא לא רלוונטי.
אבי דיכטר: הפער בין הגבול הבינלאומי לבין הגדר הוא לא רלוונטי לתכלית של האזרח.
אבי דיכטר: הוא רלוונטי לתכלית של חייל, להבדיל של האויב, אבל הוא לא רלוונטי לתכלית של האזרח.
אבי דיכטר: לכן אני מבקש מהמל"ל, מול רשות המסים כי זה נושא שהוא כל כך ברור, כל כך בקונצנזוס.
אבי דיכטר: אני חושב שאתם חייבים לפני כל דיון אחר לקבוע שאת המדידה אתם עושים מהגדר.
איתן ברושי: החלק הפנימי של הגדר.
אבי דיכטר: מהגדר.
אבי דיכטר: מהקו של המכשול הראשון שהוא גדר ולא משנה אם הוא חומה או משהו אחר.
אבי דיכטר: משם אתה מתחיל את האיום כי עד לגדר, מבחינת אויב, הוא מגיע לגדר, אין לו שום בעיה, הוא לא פוגש שום דבר ואתה כאזרח לא מוגן משום דבר.
אבי דיכטר: אתה מוגן בפועל, בוודאי לכאורה, מהתוואי הפיזי, מהגדר.
אבי דיכטר: לכן אני מבקש את השינוי הזה, לפעול לבצע אותו ולא להתחיל לגרור אותנו ככנסת ולהתחיל להיכנס להליכים מול הממשלה או לתיקון חקיקה.
אבי דיכטר: אני חושב שזה לא מתאים לדיאלוג בין משרד האוצר/רשות המסים, הכנסת וגם לא מול הממשלה.
אבי דיכטר: זה אני אומר לכם צריך להתבצע לאלתר.
אבי דיכטר: אני מבקש מהמל"ל ללוות את זה.
אבי דיכטר: אני חושב שהמונח שאתם דיברתם עליו, וכל מי שהתייחס כאן, לא נגע ב-0-2.
אבי דיכטר: זאת אומרת, זה בא מסד כספי שהוא לא סביר ממין העניין.
אבי דיכטר: זה ממש לא סביר.
אבי דיכטר: אני מכיר מרחקים שקובעים ואת המיגון עושים במקטעים כי באמת שם אתה צריך להוציא כסף ולשלם את המיגונים, לצאת במכרזים וכולי, ואז עושים את זה בצור המתגלגלת ועוברות שנים.
אבי דיכטר: אני חושב שעברו 17 שנים עד שראינו דברים.
אבי דיכטר: בהתחלה זה היה מרחק 0-2, אחר כך 0-4 ו-0-7 והיום אנחנו חושבים גם על החגורות היותר רחוקות.
אבי דיכטר: הנושא השני של 0-4, כאן המל"ל חייבים לעשות סדר.
אבי דיכטר: זה לא יכול להיות שמבחינה ביטחונית, מבצעית, צבאית אין מונח כזה 0-2 ובאיזשהו מקום משתמשים במונח הזה לצורך כלשהו.
אבי דיכטר: זה לא סביר.
אבי דיכטר: העובדה שמערכת הביטחון לא עוסקת במונח 0-2, תוציאו אותו.
אבי דיכטר: לא יכול להיות שיש 0-1, 0-4, 0-7 או 0-9 ופתאום נכנס מונח כזה שנקרא 0-2 שהוא לא מחובר לשום צורך ביטחוני.
אבי דיכטר: אם יש שיקול אחר של הכנסה, יופי, גובה, משקל, לא יודע מה, זה בסדר גמור אבל זה לא רלוונטי לוועדת חוץ וביטחון, אבל זה לא סביר שכאשר עוסקים במשהו ביטחוני, נכנס פרמטר שאין לו שום חיבור לביטחון.
אבי דיכטר: אני לא רוצה להיכנס לשיקולים כשאמרו למה זה 0-1 צמוד ו-0-4 נושא של סוג נשק, פינוי וכיוצא בזה.
אבי דיכטר: דיברו על זה כאן ראשי המועצות יותר נכון ויותר מדויק ממני.
אבי דיכטר: לגבי העבודה שאתם עובדים עליה.
אבי דיכטר: אנחנו מבקשים עד תחילת ינואר לקבל את הממצאים שלה.
אבי דיכטר: אני לא יודע מה בדיוק לוחות הזמנים שלכם.
אבי דיכטר: אנחנו מבקשים עד סוף השנה הזו לקבל את הממצאים שלה.
אבי דיכטר: אם אני מחלק את הדברים שלי, הנושא של המדידה, זו החלטה שאני מצפה שהיא תתקבל ממש בשבועות הקרובים, עד סוף נובמבר, אז תהיה החלטה או שתהיה החלטה לא ואז נדע איך אנחנו פועלים.
אבי דיכטר: אנחנו ב-1 בדצמבר מתכוונים להיכנס בעובי הקורה, אפילו עד כדי חקיקה.
אבי דיכטר: אני אומר לכם שזה לא נכון, זה לא סביר וזה גם לא הוגן לגרור את הכנסת לחקיקה במשהו שיש עליו קונצנזוס.
אבי דיכטר: אני משוכנע שיש עליו קונצנזוס גם ברשות המסים.
אבי דיכטר: עד הדיון הזה הייתי בטוח ש-0-2 זו גזרה של מערכת הביטחון.
אבי דיכטר: זה הדיון הראשון שאני שומע ש-0-2 בכלל לא קיים במערכת הביטחון.
אבי דיכטר: אני מודה שהדיון הזה היה שווה רק כדי ללבן את הסוגיה הזאת.
אבי דיכטר: הסוגיה של 0-4 כמקשה אחידה שקובעת מערכת הביטחון, זו סוגיה שאני מצפה בעבודה שלכם, של המל"ל, לתת לה ביטוי, אני מקווה ביטוי ברוח הדברים שעלו כאן בישיבה, וגם זה במהלך שנת 2018.
אבי דיכטר: אנחנו בשנת 2019 רוצים להיכנס עם סדר חדש, הוגן, ממלכתי וצודק.
אבי דיכטר: צודק מבצעית ולאומית.
אבי דיכטר: זה לא סביר שלא נהיה בנושא הזה.
אבי דיכטר: יהיו קשיים כספיים?
אבי דיכטר: אז יחליטו.
אבי דיכטר: או שיביאו את זה משתי עשיריות פלט או שיביאו את זה ממקור תקציבי אחר או שידרגו את זה לאיקס שנים, אבל זה לא סביר שדווקא האזורים הבעייתיים, הפחות אטרקטיביים למגורים, היותר מפתיעים מבחינת מצבי חירום - ולצערי היום זה הצפון והדרום כאשר בזמנך היה המזרח, כל תקופה והגבול שלה, רמת הגולן בזמנו לגבי החלק הצפוני של עמק הירדן.
אבי דיכטר: זה בסדר גמור לעלות ולרדת והלוואי ויהיה אפשר להחזיר את המס כמו שהוא קיים בכל מקום בארץ בגין מציאות של שלום, כי במציאות של שלום האטרקטיביות לעבור לגור במקומות יפים, גם אם הם רחוקים, היא יותר גדולה.
אבי דיכטר: לכן, אלה לוחות הזמנים.
אבי דיכטר: אני חוזר ואומר.
אבי דיכטר: הנושא של המדידה הוא דבר שצריך להחליט עליו ממש בשבועיים-שלושה הקרובים.
אבי דיכטר: גם אין שם הרבה מאוד לבתים.
אבי דיכטר: אני חושב שהאבסורד זועק.
אבי דיכטר: שמעתם כאן את חברי הכנסת.
אבי דיכטר: אני משוכנע שלו היו נוכחים כאן יותר חברי כנסת, הייתם שומעים את זה מכלל החברים.
אבי דיכטר: יש כאן אופוזיציה וקואליציה אבל זה חוצה את כולנו.
שי כהן: שלא נפסיד שנת מס.
אבי דיכטר: אני חושב שהדברים היו בהירים.
אבי דיכטר: אני מקבל את ההודעה שאתם כמל"ל, אני מבקש לסיים את זה עד סוף 2018.
אבי דיכטר: אנחנו בינואר 2019 מתכוונים להיות בעידן אחר.
אבי דיכטר: הישיבה נעולה.
מרדכי יוגב: בוקר טוב לכל האנשים.
מרדכי יוגב: הדיון הוא פתוח לפי סעיף 102(ב) לתקנון הכנסת.
מרדכי יוגב: תודה רבה לכל מי שהגיע, משרד הביטחון, פיקוד העורף, את"ק, מל"ל, משרד האוצר.
מרדכי יוגב: מי אמור להציג את החלק הראשון, סקירת פיגועי החדירה ליישובי יהודה ושומרון בשלוש השנים האחרונות, התרעות קיימות ופיגועים, ניתוח האיום?
סרן עזריאל פרילמן: אני יכול להציג את הדברים.
סרן עזריאל פרילמן: לא התבקשנו.
שמואל לטקו: ביקשנו ממשרד הביטחון סקירת פיגועי החדירה ליישובי יו"ש בשלוש השנים האחרונות.
סרן עזריאל פרילמן: אני אסקור את הפיגועים.
מרדכי יוגב: יש בהם משהו שהוא מסווג, סודי, או שזה כללי?
מרדכי יוגב: לא בעניין התרעות, אני שואל סטטיסטיקה אחורה.
סרן עזריאל פרילמן: יש דברים מבחינת מרכיבי הביטחון, שעדיף שלא ידעו נתיבי חדירה כאלה ואחרים.
מרדכי יוגב: בלי נתיבי חדירה, רק סטטיסטיקה של אירועים.
סרן עזריאל פרילמן: סטטיסטיקה של אירועים אין לי פה להגיד.
סרן עזריאל פרילמן: רק דבר אחד, בשנתיים האחרונות מבחינת מה שמוגדר מעגל פתוח, שזה מסע הרג ביישובים, הכמות שהייתה לנו מבחינת "גודל השעה", כפי שאנחנו מגדירים את זה בפיקוד מרכז, היו לנו הרבה יותר אירועים ממה שהיה לנו בתקופת האינתיפאדה השנייה.
שמואל לטקו: אתה מכיר את המצע לדיון?
סרן עזריאל פרילמן: עכשיו אני רואה.
שמואל לטקו: יפה.
שמואל לטקו: הבנת?
מרדכי יוגב: אני מבין לגמרי.
שמואל לטקו: הוא לא אשם.
מרדכי יוגב: זו בעיה שלנו.
מרדכי יוגב: ניתן לו להמשיך את מה שהוא אומר, אין פה שום דבר סודי, ולכן אין פה נתונים.
סרן עזריאל פרילמן: היו מספר אירועי חדירה במתווה של פיגוע מהתחלה ועד הסוף.
סרן עזריאל פרילמן: שם נרצחה דפנה מאיר, ויום למחרת היה האירוע בתקוע שם נדקרה הכלה של הרב פרומן.
סרן עזריאל פרילמן: שבוע אחר כך נרצחה שלומית קריגמן בבית-חורון.
סרן עזריאל פרילמן: באותה תקופה הייתה לנו חדירה לקדומים שנתפס מחבל בכניסה של משפחת גביש.
מרדכי יוגב: גביש זה מזמן.
סרן עזריאל פרילמן: אני מדבר על אירוע אחר.
סרן עזריאל פרילמן: באותו יום היה לאחד הילדים של משפחת גביש ברית, ותפסו מכניסה לבית שלהם מחבל שבא לדקור את אשתו בקדומים.
סרן עזריאל פרילמן: היה לנו במעלה שומרון שני מחבלים שנתפסו עם סכינים.
סרן עזריאל פרילמן: היה לנו כמובן בנווה-צוף.
סרן עזריאל פרילמן: בעלי היו שני אירועים.
סרן עזריאל פרילמן: פעם אחת נדקר רב סרן, אני לא זוכר את שמו, בשכונת היובל, ופעם אחת שני המחבלים נתקעו שם במרכיבי הביטחון וברחו לקריוּת.
סרן עזריאל פרילמן: היו עוד פעמיים שמרכיבי הביטחון עלו ותפסו אותם בקריוּת.
סרן עזריאל פרילמן: היה לנו ברחלים שני מקרים, פעם אחת חדרו והצליחו לשבש את זה ופעם אחת מרכיבי הביטחון מנעו חדירה.
סרן עזריאל פרילמן: היה הרצח של הלל אריאל לפני שנה וחודש וחצי בקריית-ארבע.
סרן עזריאל פרילמן: מקווה שסגרתי את כל אירועי החדירה של פח"ע.
אסף דורון: מה שסקרת כרגע זה בשלוש השנים האחרונות?
סרן עזריאל פרילמן: זה בשנתיים האחרונות.
סרן עזריאל פרילמן: מקווה שלא פספסתי אירוע כזה או אחר.
ישראל גנץ: הייתה דקירה בפסגות, ילדה שנדקרה.
סרן עזריאל פרילמן: נכון.
סרן עזריאל פרילמן: זה היה בראש השנה לפני שלוש שנים.
איתן יצחק: מחבלים שהגיעו לכניסה ליישוב אדם ונעצרו.
סרן עזריאל פרילמן: מעבר לזה יש הרבה אירועים שהם גניבות, וגם משפחת פוגל התחיל כגניבה והתפתח למה שכולנו יודעים.
אסף דורון: איך בסוף אתם מגדירים אירוע כזה?
סרן עזריאל פרילמן: אנחנו מגדירים אותו כפיגוע.
סרן עזריאל פרילמן: אני עכשיו דיברתי על אירועים שהתחילו כפיגוע ונגמרו כפיגוע.
סרן עזריאל פרילמן: אני אומר שמעבר לזה יש עוד לא מעט חדירות שהן לא נחשבות פיגועים, כי ב"ה לא הסתיימו בתוצאה טראגית כמו משפחת פוגל באיתמר לפני 6.5 שנים.
אסף דורון: אבל כולם מנותרים על-ידי מרכיבי הביטחון באותה מידה.
מרדכי יוגב: זאת אומרת, אם אני מתייחס לסטטיסטיקה של הרוגים בשנתיים האחרונות, כמה הרוגים יש כתוצאה מחדירות ליישובים?
סרן עזריאל פרילמן: שישה הרוגים, אם אני לא טועה, ועוד שלושה פצועים.
מרדכי יוגב: עוד משהו שאתה רוצה לשים כרגע, עזריאל?
סרן עזריאל פרילמן: יש הרבה לקחים שעולים מהפיגועים האלה לגבי מרכיבי הביטחון, ועל זה אנחנו באים לדבר עכשיו.
סרן עזריאל פרילמן: בסוף צריכים לבנות חליפה מלאה ליישובים.
סרן עזריאל פרילמן: אם נותנים חליפה חלקית, קשה מאוד להתמודד עם האירועים.
סרן עזריאל פרילמן: אם אנחנו מדברים על נווה-צוף, החליפה שם נכון להיום לא נותנת מענה שלם, כך שבסוף המפעיל שיושב ושומע שהגדר צועקת לו, לא באמת יודע להגיד.
סרן עזריאל פרילמן: זה נכון שהוא צריך לעשות את כל הפעולות ואת כל הסד"כ, אבל בקצה הוא לא יודע להגיד אם זה גשם שיורד עכשיו או חזיר בר שהתנגש, כי אין לו את יכולת הזיהוי הוויזואלית.
מרדכי יוגב: למרות שלהערכתי בנווה-צוף היה אפשר לזהות, אבל זו כבר מקצועיות של סייר וממלא מקום רבש"צ.
מרדכי יוגב: את זה אני אומר לכם פה.
מרדכי יוגב: נסעתי על הגדר במוצאי שבת וראיתי את התלתלית למעלה מעוכה.
שלמה וקנין: מה שכולנו לא ראינו.
סרן עזריאל פרילמן: הייתי בשטח עם האנשים פה, אנחנו לא ראינו.
סרן עזריאל פרילמן: יש לנו היישובים הלא-חוקיים בגזרה, שהם אירוע אחר לגמרי, שעליהם אין לנו בכלל מרכיבי ביטחון.
סרן עזריאל פרילמן: אין שום התייחסות לגביהם.
סרן עזריאל פרילמן: ההתיישבות הזאת רק גדלה וגדלה.
סרן עזריאל פרילמן: אנחנו מדברים על מאחזים שאף אחד לא נותן את הדעת לאירוע הזה, אירוע ביטחוני שאין לו מענה.
מרדכי יוגב: האם התקיים דיון אצל אלוף פיקוד המרכז?
מרדכי יוגב: האם יש מסקנות של האלוף לעניין, והאם אפשר לקבל אותן?
סרן עזריאל פרילמן: לגבי איזה עניין?
מרדכי יוגב: לגבי שלוש הנקודות שהעלית.
מרדכי יוגב: האחת, הסטטיסטיקה של ריבוי אירועי חדירה בשנתיים האחרונות, מהם שישה הרוגים ושלושה פצועים.
מרדכי יוגב: השנייה, לקחים של הצורך בחליפת מיגון מלאה, כי אחרת יש פרצות שאינן ניתנות לשליטה על-ידי כוחותינו או שמנוצלות על-ידי המחבלים.
מרדכי יוגב: השלישית זה היישובים הלא-סטטוטוריים שאין להם כלל מרכיבי ביטחון.
אל"מ גולן ואך: אני מציג את זה.
אל"מ גולן ואך: אני מייצג גם את אג"ת ואת פיקוד המרכז בכל מה שנוגע למענה הנדרש לאור לקחי האירועים הללו ולפניהם, בשנים האחרונות.
מרדכי יוגב: עלו פה שלוש נקודות חשובות.
מרדכי יוגב: אומר פה את הערתו של מנהל הוועדה, שאנחנו באמת ביקשנו לקיים פה חלק חסוי יותר כסקירת קמ"ן על הפיגועים ועל הסטטיסטיקה שלהם כדי להבין אם אנחנו מחמירים או מקלים.
מרדכי יוגב: אתמול היה סיור קבינט בשאלה האם כן או לא לחסום את מדבר יהודה ב-3 מיליארד ב"חומת מגן", האם את ה-3 מיליארד האלה צריך היה להשקיע במדבר יהודה או באיום אחר.
מרדכי יוגב: אישית אני חושב שגבול הצפון בעוד שנתיים-שלוש, או לצורך העניין מרכיבי ביטחון בקצת יישובים ביהודה ושומרון.
מרדכי יוגב: כי מאיפה נהרגים אנשים?
מרדכי יוגב: כך גם הייתה החלטת רמטכ"ל לפני כשנה, ככל שאני זוכר פה בדיון, שנאמר שתינתן עדיפות למרכיבי ביטחון ביישובי יהודה ושומרון, כי את עזה יחסית כיסו.
מרדכי יוגב: בצפון האירוע הוא אולי חמור יותר, אבל הוא עתידי קצת.
מרדכי יוגב: ביהודה ושומרון נהרגים אנשים.
מרדכי יוגב: אמר וגם ניבא מה יקרה השנה.
מרדכי יוגב: כדאי שנבדוק את עצמנו.
מרדכי יוגב: בעניין הזה אני מבקש מפיקוד המרכז, שיעבירו את זה אלינו לוועדה תוך שבוע בצורה סדורה.
אסף דורון: אתה תתייחס לזה, לא?
אל"מ גולן ואך: אני אתייחס לא למה שחבר הכנסת יוגב דיבר פה.
אל"מ גולן ואך: אני אתייחס כרגע למסקנות של פיקוד המרכז לגבי המענה הנדרש.
אל"מ גולן ואך: אני לא נובע בסטטיסטיקות או בהתרעות.
מרדכי יוגב: אני רוצה דוח סטטיסטי של אירועים, כדי שנדע לבסס את דברינו.
מרדכי יוגב: אתה סקרת שנתיים, אז בוא נראה את זה בחתך של שנה ביחס לשלוש השנים האחרונות.
מרדכי יוגב: כמובן בדוח סודי להנהלת הוועדה ואיומים כפי שהם מסוכמים בפיקוד המרכז, כפי שפיקוד המרכז רואה אותם, כפי שהגורם המרחבי האחראי לעניין.
מרדכי יוגב: אחרי זה בתוכנו, בהכנה שלנו המקצועית, ננסה גם כן לקדם בכל הדרכים שעומדות לרשותנו ונסתייע בזה בכל רמת סיווג שזה יגיע אלינו.
ישראל גנץ: כמו שאתה אומר, שצריך לתת את הסטטיסטיקה ואת המספרים המדויקים.
ישראל גנץ: אני מבקש להזכיר שהיה פיגוע באפרת, פעמיים.
ישראל גנץ: בבנימין בגזרה שלי בשלוש השנים האחרונות יש שלושה פצועים.
ישראל גנץ: עכשיו אצל סלומון.
ישראל גנץ: בפסגות היה.
ישראל גנץ: שלושה פצועים זה רחוק מהמספר.
מרדכי יוגב: אתה צודק.
מרדכי יוגב: ההערה ברורה, ולכן אנחנו מבקשים, עזריאל, שפיקוד המרכז ומערכת הביטחון תעביר אלינו את הנתונים האלה בצורה מדויקת.
מרדכי יוגב: אומר עוד דבר אחד כהקדמה, ואז נעשה סיבוב לשמוע את כולם, את משרד הביטחון, את המל"ל, את פיקוד העורף.
מרדכי יוגב: כעת חיה לפני שנה, וכן בהכנה של התקציב הדו-שנתי של 2018-2017, הועלה צורך של כ-308 מיליון שקלים.
עמיקם סבירסקי: 318.
מרדכי יוגב: כתוב לי פה 308, ואני נזכר שאתה צודק.
מרדכי יוגב: אני מסתכל לאורך כל הדרך גם בראייה כוללת של הגזרות האחרות.
מרדכי יוגב: אין לי סמכות לטפל בהן בועמ"ש הזה, אבל הן לא נסתרות מנגד עינינו ואני לפחות מטפל הרבה מאוד בנושא הצפון בכל היבט שהוא של הגליל, בהיבט של הדמוגרפיה, בהיבט של הבריאות, בהיבט של המיגון, יחד עם עוד חברים, בעיקר איל בן ראובן, שאנחנו משתדלים לדחוף גם פה בוועדה.
מרדכי יוגב: לא נעלמו מעיני הצרכים שבצפון הם הרבה יותר חריפים, לעתיד שאי אפשר לדעת אם הוא קרוב, בינוני או רחוק.
מרדכי יוגב: אף על פי כן, העניין הזה של מרכיבי ביטחון ביו"ש כבר נבחן, רק לאחרונה בנווה-צוף, והנחנו שלוש מדרגות ליישובי השב"מ ב-30 מיליון שקלים, ואחרי זה ל-50% מיישובי יו"ש ב-100 מיליון שקלים, ותקצוב מלא ב-318 מיליון שקלים עבור כלל הדרישות של פקמ"ז.
מרדכי יוגב: אני מבין מהזמן האחרון, כתוצאה מביצוע השב"מ בעתניאל, שהעלויות של השב"מ הן יותר יקרות, ואז גם על זה דיברנו, לחפש דרכים חלופות של שב"מ.
מרדכי יוגב: אני לא בא לאפיין שום דבר בנושא אמצעי הגנה, מיגון או אמל"ח.
מרדכי יוגב: מדי פעם מתקשרים אלי כל מיני אנשים שחושבים שאני מתעסק בזה, ואני בדרך כלל מפנה אותם או לרמ"ח מיגון או לקב"ט יש"ע כדי לא לגעת לא בחברות ולא בעסקים ולא בכספים.
מרדכי יוגב: אני גם לא חושב שאני גורם, לא כספי ולא מקצועי, לאבחן מה נכון ומה לא.
מרדכי יוגב: יחד עם זאת, להבהיר את הצורך או להגדיר את הצורך, אני חושב שזה חשוב.
מרדכי יוגב: אני מודע לכך שהייתה ישיבה עם שר הביטחון לפני שבוע.
מרדכי יוגב: עד כאן אני במודעות לדברים.
מרדכי יוגב: אני אומר שוב, האיום הוא מוחשי, בואו נראה מה יש במציאות הזאת לנגד עינינו ומה אנחנו עושים אתה.
אסף דורון: גולן, יש משהו בדברים שלך שצריכים לסגור את הישיבה?
אל"מ גולן ואך: לא.
אסף דורון: כל מי שעומד להתייחס פה לאיזשהו עניין שהוא חושב שהישיבה צריכה להיסגר, שייתן התרעה מוקדמת.
איתן יצחק: אני ממליץ, כדי שלא נחשוב על כל משפט, נחליט עכשיו.
מרדכי יוגב: בסדר גמור.
מרדכי יוגב: אם יש משהו שהוא בעיניכם סודי, תגידו אותו אחר כך באופן בין-אישי.
אסף דורון: העניין הוא שאנשים רוצים לדבר בפתיחות ולהביא את התפיסה המקצועית שלהם.
מרדכי יוגב: אנשים ידברו בפתיחות.
מרדכי יוגב: יש פה דובר הוועדה.
אסף דורון: אבל הפרוטוקול גלוי, הוא עולה לאינטרנט.
מרדכי יוגב: הפרוטוקול גלוי, עולה לאינטרנט.
מרדכי יוגב: אם מישהו רוצה להגיד משהו אחר כך בצורה מסווגת – בסקירת פיקוד מרכז לא היה שום דבר מסווג, הכול עיתונאי ואפשר לאסוף אותו.
אל"מ גולן ואך: במצגת עצמה יש חלקים שהם לוועדה בלבד.
אל"מ גולן ואך: לא אדבר עליהם.
אל"מ גולן ואך: אני אעביר עותק אליכם בלבד.
אל"מ גולן ואך: אני רוצה לנצל את הוועדה כדי להגיד דברים שהם מובנים מאליהם, ולדבר קודם כל לגבי החלטות שהתקבלו בעבר ולדעתי הן מעוכבות מסיבות שאני לא מבין אותן.
אל"מ גולן ואך: ראשית, כשאנחנו מדברים על מרכיבי ביטחון ומיגון, אני יכול לציין שבשנים האחרונות אני לא בא לייצג פה לא את משרד האוצר ולא את את"ק.
אל"מ גולן ואך: אני מייצג רק את המענה כפי שהוא ניתן דרך פיקוד העורף.
אל"מ גולן ואך: אני חושב שעמיקם אחר כך בהתייחסות שלו יסכים אתי.
אל"מ גולן ואך: חלה עלייה בתקצוב למרכיבי ביטחון.
אל"מ גולן ואך: אני מדבר כרגע על שנת 2018-2017 בעקבות ההסכמות בין משרד הביטחון לבין האוצר.
אל"מ גולן ואך: הייתה עלייה בתקציב מרכיבי הביטחון.
אל"מ גולן ואך: אני יכול להגיד שפיקוד העורף תוקצב בשנים האחרונות בכ-60 מיליון שקלים בממוצע בשנה למרכיבי הביטחון.
אסף דורון: לאיו"ש או בכלל?
אל"מ גולן ואך: כלל ארצי.
אל"מ גולן ואך: בשנים 2018-2017 יש לו תקציב של 85 מיליון שקלים.
אל"מ גולן ואך: אני מדבר רק על פיקוד העורף, אחרי זה עמיקם יוסיף את שלו.
מרדכי יוגב: זה ביחד עם שנות האנורקסיה.
מרדכי יוגב: אבל עמיקם, שמכיר גם את השנים שלפני כן, לא היה יותר לפני 2013?
עמיקם סבירסקי: היו תקופות.
אל"מ גולן ואך: אני מדבר כרגע על שלוש השנים האחרונות לפחות לפני הדבר הזה.
מרדכי יוגב: הערה פוליטית, אני סוגר אותה בצד.
מרדכי יוגב: יש עתיד ומשרד האוצר, סלש ההבנות של עפר שלח בשנים ההן בנושאי ביטחון, היו נגועות בחסר.
מרדכי יוגב: המערכת סבלה כולה, לא רק בנושא מרכיבי ביטחון.
אל"מ גולן ואך: אני מדבר כרגע על מרכיבי ביטחון.
אל"מ גולן ואך: בעקבות הדבר הזה אפשר לראות בעותק שהגשנו לוועדה 54 פרויקטים, שחלקם הגדול הוא בעיגום תקציבי ביחד עם היחידה להתיישבות, וחלקם מהתקציב עצמו שהגיע לפיקוד העורף של מרכיבי ביטחון.
אל"מ גולן ואך: חלקם הם מרכיבי ביטחון טכנולוגיים בנגיעות.
שמואל לטקו: כמה מהם ביהודה ושומרון?
אל"מ גולן ואך: מה שפירטתי פה הוא רק ביהודה ושומרון.
שמואל לטקו: והסכום הוא כללי, 85 מיליון כל שנה?
אל"מ גולן ואך: נכון.
אל"מ גולן ואך: 85 מיליון כל שנה לעורף.
אל"מ גולן ואך: מתוכו יש תקציב התעצמות שאני לא אגע בו אחר כך.
אל"מ גולן ואך: חלקו מפורט בפנים.
שלמה וקנין: מדוע אי אפשר לומר אותו בסך הכול כללי?
אל"מ גולן ואך: אני מעדיף לא לציין אותו.
אל"מ גולן ואך: שלמה, אתה תשקול את עניינך.
מרדכי יוגב: אני שואל שאלה מקדימה את את"ק, את אמיר, וגם את נציגת האוצר.
מרדכי יוגב: בתקציב עצמו, במרכיבי ביטחון ב-2017, היה 294.700, הרשאה להתחייב 130.
מרדכי יוגב: איפה זה התמסמס?
מרדכי יוגב: זה ירד לסכומים שהם 110 סך הכול, או משהו קרוב לזה.
אמיר ברגר: קודם כל, זה לא התמסמס.
אמיר ברגר: בדיון ב-23 בינואר הסברתי ופירטתי את הנתונים.
אמיר ברגר: אני יכול לחזור עליהם.
אמיר ברגר: ה-294 כולל גם נושא של התגוננות אזרחית, גם כאן יש כ-100 מיליון שקלים.
אמיר ברגר: מעבר לזה יש נושאים נוספים.
אמיר ברגר: זה כולל מיגון ניוד, זה כולל רשימה של נושאים.
מרדכי יוגב: במיגון הניוד זה 45 מיליון שתקועים בוועדת הכספים?
אמיר ברגר: לא.
אמיר ברגר: זה 30 מיליון של שנה שעברה ועוד 15 מיליון שהתקבל במהלך השנה.
מרדכי יוגב: אבל זה קואליציוני.
מרדכי יוגב: זה לא משרד הביטחון.
מרדכי יוגב: אתה לא יכול להכניס קואליציוני בשורה תקציבית.
מרדכי יוגב: זה שורה תקציבית.
אמיר ברגר: הקואליציוני בא לידי ביטוי בתקציב שמגיע.
אמיר ברגר: זה חשבון בנק.
אמיר ברגר: בחשבון הבנק כרגע יש גם 45 מיליון האלה.
אמיר ברגר: אלה לא 45 מיליון שתקועים בוועדה, אני מזכיר.
אמיר ברגר: יש 30 מיליון שתוקצבו ב-2016 מראש, זו תוכנית של 2016.
אמיר ברגר: זה של 2016.
אמיר ברגר: מעבר לזה התקבלו השנה 15 מיליון מתוך 60 המבנים, ועוד 45 מיליון בעזרת השם.
אל"מ גולן ואך: אני מצטרף לנושא של 45 מיליון.
אל"מ גולן ואך: אני חושב שאחרי זה אפשר לשבת יותר על הנושא של השורות התקציביות.
אל"מ גולן ואך: ראשית, רציתי להגיד שהייתה תוספת.
אל"מ גולן ואך: בעקבות התוספת הזאת יש לא מעט פרויקטים שרצים כרגע בשטח.
אל"מ גולן ואך: מניתי כרגע פה 54 שבהם.
אל"מ גולן ואך: בתוך התקציב התוספתי הייעודי של שנת 2018-2017 יש 3.5 יישובי שב"מ מתוך יישובי השב"מ שהיו צריכים להיות מושלמים, שחלקם כבר הושלמו.
מרדכי יוגב: בלי לפרט, זה מה שנמצא פה, סטטוס פרויקטים לתקציב קיים?
אל"מ גולן ואך: כן.
מרדכי יוגב: אבל אלה בחלקם הם דברים ישנים, לא מהשנה.
אל"מ גולן ואך: מה שאני מסביר פה הוא שהייתה תוספת תקציבית בשנתיים האחרונות.
אל"מ גולן ואך: מאז רצח הזוג הנקין – אני כרגע מדבר רק על מרכיבי ביטחון.
אל"מ גולן ואך: היו תקציבים נוספים שעמיקם אחר כך יפרט עליהם.
אל"מ גולן ואך: אני כרגע לא בא להגיד שלא קרה שום דבר, בהמשך לסקירה של עזריאל, אזרחים נרצחים ומדינת ישראל לא עושה שום דבר.
אל"מ גולן ואך: היו ועדות, היו החלטות, היו החלטות ממשלה, היו תקציבים שהגיעו.
אל"מ גולן ואך: אני כרגע אפרט את הסטטוס הקיים אל מול הצורך, אבל המציאות היא שהיו תקציבים ויש הרבה פרויקטים שרצים בשטח, ויש יישובים שבעוד אנחנו מדברים עליהם עכשיו, עובדים עליהם ומתקינים עליהם את מיטב הטכנולוגיות שיש כדי להגן על האזרחים.
אל"מ גולן ואך: דבר שני, בעניין מה שאמיר אמר קודם.
אל"מ גולן ואך: הדיון פה עוסק במרכיבי ביטחון, ומיגון הניוד הוא הרבה פעמים נידון בוועדות נפרדות.
מרדכי יוגב: כן, אני מוציא אותו.
מרדכי יוגב: אני רק אומר את הסטטוס שלו, שהוא יחייב אותנו לעשות דברים שאני עוד לא יודע מה.
אל"מ גולן ואך: אתה בוודאי מקבל את הסטטוס מדי פעם.
אל"מ גולן ואך: אנחנו מצויים בפני משבר של התעשיות.
אל"מ גולן ואך: אני אומר את זה בצורה לא פומפוזית.
אל"מ גולן ואך: עמיקם ביקר במפעלים עצמם.
אל"מ גולן ואך: חברות שמדינת ישראל אמרה להן: סעו קדימה, תפתחו אב-טיפוס של אוטובוס ממוגן, כי מדינת ישראל הולכת להשקיע בזה כספים.
אל"מ גולן ואך: רכשו ציוד מאוד יקר, פיתחו טכנולוגיות, שכרו עובדים, וכרגע פסי הייצור עומדים שוממים.
מרדכי יוגב: "הארגז" ו"מרכבים".
אל"מ גולן ואך: גם "מרכבים", שהיא חברה ותיקה, ובוודאי "הארגז", מצויים כרגע עם תקציב שהוא מאוד מאוד חסר.
שלמה וקנין: גם "גלובל", שאלה הרכבים הקטנים, סוואנות, גם הוא לקראת הודעה שעד סוף החודש הזה הוא חייב להתחיל לפזר אנשים.
מרדכי יוגב: אני אנצל את המציאות שאנחנו לא יכולים לנהל עוד דיונים במהלך הפגרה הזאת, אלא לצערי רק אחד לחודש, זה מרכיבי הביטחון והסלולר בספטמבר.
מרדכי יוגב: בכל זאת אני אפנה גם לעמיקם וגם אליך, איתן, וגם לאוצר, ואני אעשה מה שאעשה מול שרים ומול אחרים.
מרדכי יוגב: העניין הזה ש-45 המיליון האלה תקועים ב-flat שהוא במחלוקת בין יושב-ראש ועדת הכספים חבר הכנסת משה גפני לבין האוצר, ולכן הוא איננו מוכן להעביר את כל ה-flat הזה ואינני יודע בכלל מה הם המרכיבים הנוספים שבתוכו, וזה עושה גם בעיה של הצלת חיים.
מרדכי יוגב: אני מאתמול מודע לכך שיש כרגע ילדים שמפחדים לעלות לאוטובוסים, כי הם חוו דרדור אוטובוסים.