GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
קובי אלירז: אז עדיף לנו להיות יותר דומיננטיים באירוע, גם ב-A ו-B, לא רק ב-C.
מרדכי יוגב: גם לטובתם, דרך אגב.
קובי אלירז: גם לטובתם.
קובי אלירז: חד משמעית.
בן חור אחוות: אני אחזק את מה שאומר קובי רק על נושא של איכות הסביבה למשל.
בן חור אחוות: אנחנו נמצאים בעולם הישראלי שכבר עובדים במיחזור ובטכנולוגיות של מיחזור.
בן חור אחוות: המושג של הטמנת אשפה כבר לא קיים.
בן חור אחוות: הפלסטינים נמצאים עדיין בעידן של שריפות אשפה, הטמנת אשפה בשני אתרים מרכזיים בלבד שהבין-לאומי בנו להם באלמניה ובזהרת אל פינג'אן.
בן חור אחוות: העתודות של הדבר הזה נגמרות תוך שנתיים-שלוש, ואנחנו צפויים לראות את הכול נשרף, בכל A, B ו-C, בואך כל ההתיישבות שלנו, כפר סבא וכל הערים - - -
קובי אלירז: כל ישראל, כל ישראל.
בן חור אחוות: אתה יודע לפקח על זה אם אתה מייצר תשתיות של מענה אמיתי כי אני בא עם הפקח ומונע את השריפה, אז הוא שורף עוד פעם אחת כי אין לו אלטרנטיבה.
בן חור אחוות: בואו נדבר רגע על האקוויפר.
בן חור אחוות: אנחנו מעצמת התפלה ורוב המים שלנו לחקלאות הם מים מושבים.
בן חור אחוות: הפלסטינים לא משתמשים בליטר אחד של מים מושבים כמעט.
בן חור אחוות: רק בשכם התחלנו עכשיו פרויקט עם הגרמנים.
בן חור אחוות: אנחנו צריכים להעביר אותם תרבותית את השינוי הזה כי אין מים.
בן חור אחוות: אבל צריך מט"שים בשביל זה, צריך להקים מתקני טיהור שפכים אצל הפלסטינים וגם אצלנו.
מרדכי יוגב: הדברים ידועים, ואני רוצה לתת גם לאחרים לדבר.
קובי אלירז: אנחנו בסוף בתא שטח אחד, ולכן עדיף לנו לתכלל את האירוע הזה על כל המשתמע מכך.
קובי אלירז: דבר שני, גם בעניין התשתיות, אנחנו רוצים שבן אדם ששם בווייז טבריה, והוא גר ברמת גן, הוא לא חייב לנסוע דווקא דרך כביש 6 עד הסוף, ואפרופו כביש 6 גם היום כבר פקוק.
קובי אלירז: אם היה מערך תשתיות וכביש 5 היה מגיע עד כביש 90, אז הוא היה מגיע ב-40 דקות פחות לכינרת.
קובי אלירז: אני סתם אומר את זה כי גם בזה, כל הנושא של עוטף ירושלים והכניסות לירושלים והמעברים בין מזרח למערב - - -
מרדכי יוגב: קובי, אדוני עוזר שר הביטחון, תן לי לעצור אותך.
מרדכי יוגב: הוועדה הזאת מתקדמת על פני התכנון שלכם ורוצה למשוך גבוה יותר.
מרדכי יוגב: הוועדה הזאת רואה את כביש 578 דרך אלון, שיגאל אלון הוא ההוגה שלה והיוזם שלה, כפי שאלון ראה אותו, כביש 8 של מדינת ישראל, מקבילת 6, בקעת בית שאן, בקעת ערד, ולצדו בנבי מוסא, שדה התעופה של בירת ישראל ירושלים, כי קלנדיה נלקח.
מרדכי יוגב: זה לא יהיה כנראה במדבר יהודה, לא יודע מה, - - - את כל מה שקורה שם.
מרדכי יוגב: הוועדה הזאת בחזון רואה – לצורך העניין אתה מדבר שיגיע מהכינרת, שיעלה על 8 וייכנס ל-5.
קובי אלירז: על זה דיברתי.
קובי אלירז: ברור שכיוונתי.
מרדכי יוגב: ניתן לזה רק 10 מיליון לתכנון.
מרדכי יוגב: ב-10 מיליון אפשר לצייר קווים מקבילים, אבל לא - - -
קובי אלירז: הדבר השלישי, כל נושא ההסדרה שהוא הא בהא תליא, אומנם יש פה ועדה אחרת שבוחנת את זה, ויש שם עשרה תקנים שגם הם עוד לא נכנסו, אבל אם אנחנו נצליח לתת מענה – בסוף הרי ההסדרה תלויה בזה שאנחנו יכולים לעשות עדכון של קווים כחולים ועדכוני סקר, ובחלק מהמקומות אני לא יכול להגיד להתיישבות צעירה סלאש מאחז, תחכה 15 שנה כי עוד אין לך סטטוס מקרקעין.
קובי אלירז: הכול קשור בהכול.
קובי אלירז: אני אומר את זה במילה וחצי על עניין ההסדרה.
קובי אלירז: דבר אחרון, דיברתם פה על תקני צבא – יש לנו תקנים מסוימים, ואני אומר את זה פה במיוחד לאוזניים של האוצר, ביועמ"ש איו"ש יש חלק מהתקנים שגם שם נצרכים, גם על זה יש חלק מעבודת המטה ויש התייחסות לדבר הזה פה, וזה מפורט בהצעה, גם בדברי ההסבר.
קובי אלירז: וגם ביועמ"ש של משרד הביטחון צריך עוד מענה בדבר הזה.
קובי אלירז: כידוע לך אנחנו מתמודדים רק, על פי נתונים משרד המשפטים – שליש מהבג"צים של מדינת ישראל הם בזירה שלנו.
מנחם אליעזר מוזס: זאת אומרת, אתה לא יכול להעביר שום תוכנית בלי - - -
מרדכי יוגב: אבל נדמה לי ששרת המשפטים העבירה את התחום הזה לבית המשפט המחוזי.
קובי אלירז: זה חוץ מזה.
קובי אלירז: זה עוד ייבחן עם הימים.
קובי אלירז: אני מקווה מאוד שזה יעזור בסך הכול, אבל זה ייבחן.
מרדכי יוגב: אנחנו מבינים ויש עוד מה להשיב.
מרדכי יוגב: ניתן לכל הגורמים, גם הרשמים וגם הבלתי-רשמיים, להגיד את דברם בסוגיה.
מרדכי יוגב: שירה, משרד האוצר, בבקשה.
מנחם אליעזר מוזס: הכסף יענה את הכול.
שירה עמיאל: תודה.
שירה עמיאל: יושב-ראש הוועדה, אמרת בתחילת הדיון שזו פעם ראשונה, אני זוכרת שזו פעם שנייה שאנחנו מתעסקים בנושא הזה.
מרדכי יוגב: תקני מינהל כישיבה ספציפית?
מרדכי יוגב: אולי נגענו בזה הרבה.
שירה עמיאל: אני חושבת שהעלית את זה על סדר-היום, אבל אולי אני טועה.
שירה עמיאל: בכל מקרה אני אחדד את ההתייחסות.
שירה עמיאל: היא דומה גם למה שאמרנו בפעם הקודמת ביחד עם תוספות.
שירה עמיאל: קודם כל, המינהל האזרחי, הנושא הזה כמובן מוכר לנו ואנחנו נותנים לו מענה ongoing.
שירה עמיאל: אני אזכיר, כמו שאמרנו גם בפעם הקודמת, שבמסגרת תקציב 2019 נוספו למינהל האזרחי חמישה תקנים נטו, זאת כאשר בהחלטות של הממשלה על כלל כוח אדם היה קיצוץ שהיה אמור להוביל הפחתה של חמישה תקנים, כלומר ברוטו זה עשרה תקנים, נטו מבחינת תוספת פעילות זה תוספת של חמישה תקנים במקום המגמה בכלל הממשלה שהיתה הפחתה של תקנים.
שירה עמיאל: מעבר לזה כפי שהזכירו החברים ואנחנו חושבים שחשוב להזכיר, אושרה תוספת של 50 תקנים, תקני תק"י צבאיים, כולל התקצוב שלה שבתוכנית תלת שנתית תיקלט לפי הקצב של המינהל האזרחי, אבל מבחינתנו המשאבים זמינים מהיום הראשון אם יידרשו לתוספת 50 התקנים האלה, ומבחינתנו מדובר בתוספת דרמטית.
שירה עמיאל: ובנוסף סוכם על תוספת של 12 תקנים ליישום מודל התעסוקה.
מרדכי יוגב: לא הבנתי את ה-50 תקנים שאמרת באמצע.
שירה עמיאל: תקנים צבאיים.
שירה עמיאל: זה בעצם תקנים שהם תקני תק"י לקצינים שהם לטובת המינהל האזרחי.
בן חור אחוות: בעצם בעבודה שאנחנו עשינו ואמרתי לך שהסתיימה כבר בספטמבר 2016, כשהתחלנו לגלגל את זה מול האוצר ומול כולם, היה לה נדבך צבאי.
בן חור אחוות: לשמחתי הנדבך הצבאי של אותם 50 תקנים, עברו את כל האישורים, גם של הצבא וגם של משרד האוצר, אגף התקציבים, ולכן כבר ב-2018 זה התחיל ללכת לתהליך תלת שנתי של מימוש.
שירה עמיאל: אז אלה שלושה דברים חשובים ומהותיים שנעשו.
שירה עמיאל: מעבר לזה אנחנו בעבודת מטה מול המינהל האזרחי לגבי יתר הדברים ומבחינתנו אחד הדברים החשובים הוא יצירה של סדר עדיפויות.
שירה עמיאל: זה דגש שלנו בעבודת המטה.
שירה עמיאל: היא בעבודה.
שירה עמיאל: קידום החלטות הממשלה זה משהו שהמינהל עושה במקביל.
שירה עמיאל: אחרי שנקבל אותן נוכל להתייחס.
מרדכי יוגב: האם חלק מהפגישות היו במינהל גם?
מרדכי יוגב: אתם כאנשי האוצר ראיתם או שהכול היה בירושלים פה אצלכם?
שירה עמיאל: פגישות בנושא הזה היו פה אצלנו, אבל - - -
בן חור אחוות: היו גם אצלי.
בן חור אחוות: עופר היה גם אצלי על זה.
שירה עמיאל: אנחנו כן מגיעים גם למינהל האזרחי, אנחנו מגיעים גם לארץ המנזרים, אנחנו מגיעים גם לשטח ומכירים אותו.
שירה עמיאל: ספציפית פגישות בנושא הזה בשנה האחרונה היו ברובן בירושלים, אבל פגישות בנושאים אחרים הן שם, והדבר הזה הוא ongoing.
מרדכי יוגב: בסדר, אנחנו מחפשים עכשיו לא את ה-ongoing, אנחנו מחפשים עכשיו את הראייה הרחבה יותר ואולי העיניים מופנות למטה לביטחון לאומי, אבל כראייה יותר רחבה כי בעוד 20 שנה אני לא רוצה להימצא בעזה, אני רוצה להימצא במשהו אחר.
מרדכי יוגב: גם עזה, הייתי רוצה שתהיה במקום אחר, אבל זה עלול לקחת אותנו לשם או לשם כי, ברוך ה', האוכלוסיות גדלות בשטח והצרכים מרובים ורק המורכבות נעשית לא פחות פשוטה, והצורך של המענה שצומצם ושקוצץ לא קל.
מרדכי יוגב: יועצת משפטית, ממלאת מקום, של משרד הביטחון, חוי, בבקשה, וברכות על המינוי.
חוי וינגוט: אני מצטרפת לדברים על העבודה שנעשית בחודשים האחרונים.
חוי וינגוט: אין לי הרבה מה להוסיף על מה שהם אמרו.
חוי וינגוט: אני רק אחדד לעניין התקינה הנדרשת, שהיום לשכת היועמ"ש במשרד הביטחון נדרשת לתחומים נוספים וגדלים, בבג"צים, בהצעות מחליטים, בחקיקה והשוואת החקיקה.
חוי וינגוט: יש סוגיות רוחביות שאנחנו נכנסים אליהן, כגון הקצאות מקרקעין, צוות קו כחול, דרכים לתשתיות, עבודה מול משרדי הממשלה השונים, ולכן היה חשוב שזה גם ייכנס לאותה הצעת מחליטים.
מרדכי יוגב: יש לי בקשה אלייך ואתגר אלייך ולוועדה, שהוא בעיה סטטוטורית פה שניתנת להיסגר.
מרדכי יוגב: ואם צריך שהשר יגיד מילה לחברה שלו בוועדה, היועצת המשפטית מירי פרנקל שור, אז נעשה שלום בארץ גם בעניין הזה.
מרדכי יוגב: ועדת החוץ והביטחון בתוקף תפקידה, ואני חבר בוועדה המשותפת לענייני תקציב הביטחון שהם תקציבי 19, שב"כ, מוסד ואחרים, והם גם תקציב 15 - - - התקציב המרכזי של מערכת הביטחון, ויש גם ועדת משנה שאנחנו רק שלושה בה, דיכטר, עפר שלח ואנוכי.
מרדכי יוגב: אבל יש בעיה חוקתית שאני לא מצליח לצאת ממנה, אני לא משפטן, אבל אני נותן לכם כאתגר לוועדת החוץ והביטחון, לעסוק בתקציבי 17 ו-16.
מרדכי יוגב: תקציבי 17 ו-16 זה העורף ועמיר פרץ עוסק ביי הוק אור ביי קרוק כי ביטחון הצפון יקר לנו, ולכן אנחנו לוחצים פה כבר חמש שנים, אני חמש שנים ואחרים התחדשו בחמישה מיליארד האלה ובהוצאה שלהם לפועל, שאמרו 500 כל שנה.
מרדכי יוגב: סוף סוף מברכים על זה.
מרדכי יוגב: לפני כן היה 150 למרכיבי ביטחון ועכשיו יש 500 כל שנה, ורק 150 הוצאו ואנחנו כוועדה לוחצים איפה ה-350, איך לעשות את זה גם, לבזר את זה לרשויות לפי סדר עדיפויות של המערכת והעבודה תיעשה הרבה יותר במקביל.
מרדכי יוגב: תקציב 17 – אין לוועדה סמכות לכנס ועדת משנה משותפת של תקציב הביטחון ולגעת ב-17, אבל אין אף אחד בעולם חוץ מאנשי הביטחון שבוועדה שמבין את זה.
מרדכי יוגב: לכן כשזה נכנס לוועדת הכספים, זה הולך לכאן ולכאן כמו עוד נושא של או שלצורך העניין אין על מה לדבר בשמות או שסמוטריץ יעביר אותו מתחת או בהתניה, אבל זה לא נידון.
מרדכי יוגב: ואם מחפשים את הדיון האמיתי, גם כמו שאת מחפשת, שירה, של סדרי עדיפויות, של מה חיוני וקריטי וכתוצאה ממנו אולי נהרגים אנשים כי הוא איננו או עלולים להיהרג, סתם אני אומר, בחשיבה האמיתית והמקצועית צריך שזה ייעשה בוועדת החוץ והביטחון, משום שהשטחים בלשונם, יהודה ושומרון, או איך שלא יקראו להם, נמצאים בשליטה צבאית.
מרדכי יוגב: וזו בעיה, קובי.
מרדכי יוגב: איך מפצחים אותה, אני חמש שנים פה ולא מצליח לפצח אותה ואני ער לה מהשנה הראשונה שלי פה
קובי אלירז: א', אני שומע על זה בפעם הראשונה.
קובי אלירז: ב', אני יכול להגיד לך שבלי קשר הסוגיה שאנחנו מעלים פה היא חשובה בכל מקרה.
מרדכי יוגב: אני אומר, את תורפתנו אני מזכיר היום בשביל לעזור לעניין עד הסוף ולהיות האנשים שאמורים להיות מעורבים.
מרדכי יוגב: אף אחד פה לא נגד השני, אבל בסוף כל אחד והאינטרסים שלו, והאוצר מתכלל את כל תקציב המדינה.
מרדכי יוגב: יכולתנו להיות עוד יותר מועילים היא גם בפתרון הסיפור ההוא, שכל תקציבי הביטחון למיניהם, מי שיהיה רשאי לדון בו זה הוועדה המשותפת לתקציב הביטחון.
מרדכי יוגב: 15, 16, 17, לא יודע מה זה 18, לא מכיר, אני יודע שיש 19.
מרדכי יוגב: עד כאן הערת שוליים.
שירה עמיאל: 18 זה רשויות מקומיות.
מרדכי יוגב: אז זה לא רלוונטי.
מרדכי יוגב: המטה לביטחון לאומי ואחרי זה האנשים שנמצאים פה, ונסכם.
ניר רייכנטל: הדירקטיבה שלנו ומה שחשוב מבחינתנו זה שמירת היציבות הכלכלית - - -
מרדכי יוגב: מה הדירקטיבה המדינית של יהודה ושומרון?
ניר רייכנטל: הדירקטיבה היא שמירת היציבות באיו"ש.
ניר רייכנטל: ומבחינה זו זה גם חשיבות להמשך הטיפול בכל ההיבטים הכלכליים כמו שחלקם - - - דברים אחרים.
ניר רייכנטל: מבחינתנו זה תנאי חשוב, והדבר היותר-מרכזי מבחינתנו היא שמירת היציבות הביטחונית באיו"ש.
ניר רייכנטל: אנחנו נמצאים בתיאום בהקשרים האלה ובשיתוף פעולה מלא עם כלל הגורמים במערכת ובכלל זה עם המתפ"ש.
ניר רייכנטל: לעניין המשאבים ומה שכאן עלה, כפי שנאמר פה יש עבודת מטה שנמצאת בעיצומה בין המתפ"ש לבין משרד האוצר.
ניר רייכנטל: לא ביקשו את התערבותנו בדבר הזה.
ניר רייכנטל: אנחנו לא מעורבים - - -
מרדכי יוגב: ניר, נדמה לי, ופה אני מבקש מכם לבוא עם הגדרה יותר משמעותית.
מרדכי יוגב: נדמה לי שרמ"א, או שהרחיב מדעתו, אבל אמר מעט יותר, אמר, מקסימום יציבות ביטחונית שזה מה שאתם אמרתם, אבל הוא גם הרחיב ואמר, תוך מתן איכות חיים, מרקם חיים, וייצור המרחב בראייה ארוכת טווח ישראלית.
מרדכי יוגב: זה אתם.
מרדכי יוגב: תנו עוד קצת בשר לעצם שזרקתם, יציבות ביטחונית.
מרדכי יוגב: ואני מבקש מכם שתתאמצו ותנו לזה עוד טיפה ויתר בשר.
מרדכי יוגב: יכול להיות שישראל לא רוצה או רוצה להישאר עמומה.
מרדכי יוגב: הכול בסדר.
מרדכי יוגב: יכול להיות שהיא מ חכה לטראמפ, והפלסטינים מולנו עובדים, כפי שאמר רמ"א, ולא מחכים.
ניר רייכנטל: דיברתי על זה שצריך גם התקדמות בתחום הכלכלי באיו"ש, בקידום הפרויקטים וההיבטים - - - אם אתה רוצה - - - בסדר, לגיטימי - - -
מרדכי יוגב: אני חושב שראוי שתשברו את הראש לטובת ראש הממשלה ותייצרו משפט שמתכלל בתוכו מעט יותר, לא צריך באופן פרטני, אני מבין שבאופן פרטני יש מגבלות מדיניות ומגבלות אחרות ואלף ואחד דברים, אבל שמתכלל יותר את האינטרס הישראלי במרחב ונדמה לי שהוא מעט יותר רחב.
מרדכי יוגב: ואם מערכת הביטחון אומרת שתוך חודש, חודש וחצי, יודעים לתת תשובות לתקנים - - - מכתב מפה לראש הממשלה, לשר הביטחון, לגורמים האחרים, נדחוף שגם הנושא הזה לא יישאר כמו הערימה של התוכניות במינהל האזרחי, להוציא אותו מפה ולשים אותו גם פה, באיזה שהוא סדר עדיפות כי הוא שם, אז גם שההתחלה שלו תתחיל מאיזושהי דירקטיבה שלשבור עליה את הראש בדיון אחד ולנסות לשים אותה ביותר מחצי משפט, אלא במשפט וחצי.
מרדכי יוגב: אתם מוזמנים לשאול גורמים שונים, מגורמי ההתיישבות היהודית, דרך רמ"א ואחרים, ועד משרד הביטחון שהוא הגורם הדומיננטי במרחב, אדרבה, שתהיה הידברות כזאת, ותבואו עם משפט מעט יותר מלא שיוצר את המחויבות לשטח לייצר את התשובות.
מרדכי יוגב: אורית, חברת הכנסת לשעבר ולעתיד, בבקשה.
23551: קודם כל, יישר כוח על הדיון.
23551: אני חושבת שבמובנים מסוימים הדיון מטויח.
מרדכי יוגב: מה הוא?
23551: במובנים מסוימים הדיון מטויח.
מנחם אליעזר מוזס: מה?
23551: מטויח, מטויח.
מנחם אליעזר מוזס: אה, טיח?
מנחם אליעזר מוזס: טיח?
קובי אלירז: היא התכוונה לוועדות תכנון, היא רוצה לראות יותר טיח.
23551: נתחיל מהשאלה האחרונה שאתה שאלת, אדוני היושב-ראש, על מה הדירקטיבה המדינית.
23551: הרושם של כל מי שמתעסק עם ההתיישבות ביהודה ושומרון הוא שלמינהל האזרחי יש דירקטיבה מדינית שונה מאשר לממשלה כולה ביחס ליהודה ושומרון.
23551: זאת התחושה של כל מי שמתעסק עם זה.
23551: לפעמים זה מגיע לנקודות קצה כמו שהיה בפרשת קלקיליה המפורסמת, שפתאום התברר ונחשף שהמינהל האזרחי מקדם או מנסה לקדם עשרות רבות של תוכניות מתאר לפלסטינים באופן שתואם יותר את הדירקטיבה המדינית של הרשות הפלסטינית מאשר את הדירקטיבה המדינית של ממשלת ישראל, ולפעמים זה דברים יותר קטנים.
23551: אבל בגדול התחושה היא שהמינהל האזרחי, אין לו דירקטיבה מדינית, למשל, להילחם נגד תוכנית פיאד שעניינה השתלטות על שטחי C ויצירת מדינה פלסטינית דרך הרגליים בשטח הזה.
23551: זה לא באג'נדה שלו, זה לא בדירקטיבה שלו.
מרדכי יוגב: רק לעדכן אותך, היום עומד בראשה רמזי חמדאללה ובמזרח ירושלים סעיב עריקאת.
23551: זה לא ממש משנה.
23551: פעם פלוני ופעם אלמוני.
23551: השאלה היא איפה עומד המינהל האזרחי, וזה יכול להגיע גם לדברים יותר קטנים כמו למשל חלוקת משאבים.
23551: אני לא אשכח שישבנו באחת מוועדות הכנסת, ועדה שהיתה בראשות אלי כהן כשהוא עוד היה ח"כ, ישב הרב אלי בן דהאן סגן שר הביטחון ואמר שהוא לא יכול לקדם השוואת חקיקה בתחום הכלכלי משום שנכון שהוא יכול לקבוע את סדרי העדיפויות בהשוואת החקיקה, אבל הוא לא יכול לקבוע את סדרי העדיפויות בהקצאת כוח אדם להשוואת החקיקה.
23551: אז נותנים לו עובד אחד שאחראי על הדבר הזה, ועם זה תסתדר.
23551: עכשיו תקבע לעובד הזה מה הוא עושה קודם ומה הוא עושה אחר כך, כשהצרכים מגיעים עד התקרה וכן הלאה.
23551: זה הדרך.
23551: אני גם זוכרת היטב שהייתי חברת כנסת שדרשתי כמה פעמים לבקש את חלוקת המשאבים התקציבית של המינהל האזרחי, כמה מתוך התקציב של המינהל האזרחי מושקע בשיפור איכות החיים של הישראלים בשטחי C וכמה בשיפור איכות החיים של הפלסטינים, וניסו כל הזמן להסתיר ולהסתיר, ובסוף התגלה שהישראלים מקבלים חלק הרבה יותר קטן מהעוגה התקציבית למרות שהם הרוב בשטחי C.
מנחם אליעזר מוזס: מי מנהל את התקציב שם?
23551: אז זו בדיוק השאלה.
23551: והשאלה מי מנהל את התקציב, ומי ינהל את כוח האדם ומי יחליט כמה מוקצה לכל דבר, אם מי שעומד בראש המינהל האזרחי, וכמובן אין לי שום דבר אישי נגד רמ"א בעצמו, אדם יקר שמשתדל לעשות טוב, אבל האג'נדה של המינהל האזרחי היא שונה דרמטית מהאג'נדה, למשל, של משרד הביטחון.
23551: ואנחנו רואים את זה בתשובות המדינה לבג"צים, אנחנו רואים את זה בקו כחול, אנחנו רואים את זה בכל דבר.
23551: המינהל האזרחי מוביל קו אחר, שונה מהותית.
23551: אני לא רוצה להגיד מילה קשה שהוא פרו פלסטיני, אבל הוא לפחות לא פרו התיישבותי, בוא נאמר ככה.
23551: ולכן כשאנחנו מדברים על תוספות כוח אדם, ופה לא - - - את החלוקה של כוח האדם ולאן הוא ילך, ובמה הוא יושקע, וגם כשהוא יגיע ללשכת התכנון, פעם הוא יושקע בפרויקטים פלסטיניים וכמה בפרויקטים ישראליים וכן הלאה - - - אז אני רוצה מאוד להזהיר את עצמנו שאני מאוד בעד שיפור השירות, ואני מאוד מודעת ליכולות הבעייתיות מאוד ועל כוח האדם המצומצם ועל צווארי בקבוק שקיימים.
23551: השאלה היא אם הם ייפתרו ואיך הם ייתרו, כי בסוף השאלה היא מה הדירקטיבה, מהי חלוקת המשאבים.
23551: זו השאלה הראשונה שצריך לתת לה מענה, אדוני עוזר השר.
23551: אני חושבת שאתה מודע לזה ובאיזו שהיא מידה אפילו רמזת על זה בדבריך.
23551: ואני לא חושבת שאפשר לתת - - - למינהל האזרחי, קחו ותעשו עם זה מה שאתם רוצים, לא בגיוס כוח האדם, אגב.
23551: איך אנחנו יודעים איזה כוח אדם הם יגייסו.
23551: רק לאחרונה הסתיים בג"ץ מאוד מאוד מזעזע שבמסגרתו שופטי בג"ץ נתנו בראש למינהל האזרחי על הדרך שבה הם מגייסים תקני חוץ בשיטת חבר מביא חבר.
בן חור אחוות: מה?
בן חור אחוות: מה.
23551: כן, כן.
23551: תכיר את זה, אדוני ראש המינהל.
23551: אתם גייסתם תקני חוץ לקו כחול ולסקר, וגייסתם חבר שלכם שרק עכשיו עזב אתכם לאותו תפקיד, כאשר מועמדים אחרים לא פחות מתאימים נדחו, ובג"ץ נתן לכם על זה בראש.
מנחם אליעזר מוזס: צריכים לעשות את פסקת ההתגברות ובג"ץ לא יוכל להתערב.
23551: אז גם כשמגייסים את כוח האדם, איזה כוח אדם מגייסים?
23551: גם כשמחלקים אותו, לאן מחלקי אותו, ואני בעד להגדיל את היכולות.
23551: אבל השאלה היא איך.
23551: זו נקודה ראשונה.
23551: נקודה שנייה, בגלל המחסור הזה בכוח האדם וגם בגלל החלוקה הלא-נכונה שלו, אנחנו נמצאים בתקופה של הקפאה שקטה.
23551: זאת אומרת, אין שום דבר מדיני שעוצר אותנו מלבנות.
23551: מה שעוצר אותנו מלבנות זה אנחנו בעצמנו.
23551: תוכניות נתקעות גם בלשכת התכנון, אבל הרבה יותר מזה הן נתקעות בשיווק.
23551: כמעט כל השיווקים שעברו את שר הביטחון, ואת ראש הממשלה ואת נשיא ארה"ב, תקועות במינהל האזרחי ולא משווקות בתכל'ס.
23551: החוברות לא יוצאות ולא מתפרסמות.
23551: זה צוואר בקבוק מזעזע.
מנחם אליעזר מוזס: איפה?
מנחם אליעזר מוזס: בוועדת התכנון העליונה?
23551: לא.
23551: בשיווק.
23551: אחרי שזה עבר את התכנון ועבר הכול, עשינו חשבון כשהיה את השביתה במינהל האזרחי, מצאנו 3,585 יחידות דיור מוקפאות בשלב חוברת מכרז.
23551: רק בגלל מחסור בכוח אדם וגם התנהלות.
מנחם אליעזר מוזס: מחסור בכוח אדם, נו, על זה מדברים.
מרדכי יוגב: אורית, אני אצטרך עוד מעט לסכם ולסיים.
23551: אני אשתדל לסיים.
23551: את הדבר הזה צריכים לפתור וצריכים לבדוק טוב טוב, אדוני עוזר השר, איך פותרים אותו ולא לתת פה כרטיס פתוח למינהל האזרחי.
23551: עוד נקודה שאני רוצה בקצרה להגיד זה תרבות העבודה.
23551: גם על זה נרמז פה, אני חושבת.
23551: תרבות העבודה של המינהל האזרחי בכל מה שנוגע לקו כחול ולאדמות סקר היא כזאת שבודקת כל דבר 88 פעמים, ורק בגלל זה אנחנו מתעכבים עוד ועוד ועוד ועוד ועוד ועוד וגם בודקת את מה שלא צריך לבדוק.
23551: מזמן היה אפשר לעשות הרבה פחות שטחים שצריכים לבדוק אותם שוב בקווים כחולים, הכול בגלל תרבות עבודה מחמירה יותר מדי.
23551: ועוד שתי הערות קטנות נקודתיות.
23551: אחת לגבי קבר רחל.
23551: מאוד מצער אותי שהדרך להתמודד עם האלימות כלפי קבר רחל היא בלהפוך אותו ליותר בונקר.
23551: זו בושה, בושה וחרפה למדינת ישראל.
23551: וההערה השנייה לגבי המעברים.
23551: אדוני היושב-ראש, אל תעבירו את המעברים למשרד הביטחון.
23551: אל תאזרחו אותם כי יש לנו את היכולת למדוד את זה היום.
23551: במעברים שיש אזרוח, שם המעבר הופך להיות נקודת גבול ממש, עם כל המשמעויות של זה.
23551: במעברים של צה"ל המעבר לישראלים הוא חופשי ומהיר, ולכן אני מבקשת לוותר על האזרוח הזה.
23551: עזבו את כוח האדם הזה, אל תשקיעו, תנו לצה"ל לטפל במעברים - - -
קריאה: איזה מעברים?
23551: ואז המעבר יהיה יותר חופשי ויותר מהיר.
מנחם אליעזר מוזס: קלנדיה, למשל?
מרדכי יוגב: היא מדברת על מעברים ליהודים ואתה מדבר על מעברים בעיקר לפלסטינים.
23551: אני מדברת על מעברים לישראלים.
23551: תנו להם לעבור מהר במעברים, בבקשה - - -
מרדכי יוגב: אני לא אוכל להיכנס לפינה.
מרדכי יוגב: אני מודה שאני חלוק עלייך בעניין.
מנחם אליעזר מוזס: אני רק רוצה מילה אחת.
מרדכי יוגב: חבר הכנסת מוזס, כן, בשמחה.
מרדכי יוגב: אחרי זה תהיה התייחסות.
מנחם אליעזר מוזס: צריכים לתת לו את זכות התגובה.
מרדכי יוגב: כן, כן.
מרדכי יוגב: אני התכוונתי לשאול פה את כולם - - -
בן חור אחוות: קודם כל, מדיניות המינהל האזרחי תואמת לחלוטין במאה אחוז להנחיות של הדרג המדיני ולמדיניות משרד הביטחון.
בן חור אחוות: אני חושב שהגברת סטרוק, לצערי, לא בקיאה במה חושבים ראשי ההתיישבות על מה שקורה במינהל האזרחי.
בן חור אחוות: אני מציע לשאול את כל ראשי המועצות, את כולם, ללא יוצא מן הכלל, מה הם חושבים על מדיניות המינהל האזרחי מול ההתיישבות בשנתיים וחצי האחרונות, והיא תקבל תשובות כנראה הפוכות ממה שהיא חושבת.
בן חור אחוות: אני צריך לתת שירות לכולם, ואני נותן שירות לכולם בהתאם למשאבים שיש לי.
בן חור אחוות: לצערי, הדוגמה שהיא נתנה לגבי עולם של תכנון הוא בכלל כמעט לא רלוונטי.
בן חור אחוות: כפי שכולנו יודעים, יגיד עוזר השר, אין בכלל תכנון לפלסטינים בעת הנוכחית בגלל הנחיות של דרג מדיני, אפרופו מדיניות.
בן חור אחוות: ולכן כל משאבי התכנון שלנו, כמעט לחלוטין, הם רק למגזר הישראלי בעת הנוכחית.
בן חור אחוות: ולכן הדברים ממש מנותקים מהמציאות.
בן חור אחוות: גם הדוגמה שהיא נתנה לגבי גיוס כוח אדם, אחרי שהבנתי על מה היא מדברת, קשור לגיוס של היועץ המשפטי של איו"ש ולא למינהל האזרחי של יועץ לנושא קו כחול.
בן חור אחוות: וכפי שאתם יודעים, כנראה הגברת סטרוק לא יודעת, הייעוץ המשפטי של יהודה ושומרון לא כפוף והוא לא חלק מהמינהל האזרחי והוא גם לא כפוף אליי, למרות שאני חושב שגם שם מיקור החוץ שגויס עמד בכל התקנים של ועדת המכרזים.
בן חור אחוות: עניינית, המינהל האזרחי מגייס אנשים.
בן חור אחוות: מדובר בעובדי מדינה על בסיס מכרזים פנימיים וחיצונים בדיוק כמו כל שאר משרדי הממשלה, בצורה שקופה על פי כללי המכרזים של נציבות שירות המדינה בכפיפות - - - בניגוד למה שקורה, אין לנו שליטה.
בן חור אחוות: משרד האם, בדרך כלל כשמגייס עובדי מדינה, הוא היושב-ראש ויש לו זכות וטו שזה שניים נגד שניים.
בן חור אחוות: במקרה שלנו אנחנו לא ככה כי אנחנו כפופים למשרדי האם וזה נמצא אצלם, כך שגם פה הנתונים של הגברת סטרוק - - -
מרדכי יוגב: הם לא תמיד יודעים את זה.
מרדכי יוגב: תשאל את משרד התרבות והספורט שקמ"ט ארכיאולוגיה כבר טייל בין חינוך לזה.
מרדכי יוגב: עוד אף אחד לא תפס אותו ואמר, יש לי - - -
בן חור אחוות: לקחת דוגמה של משהו שבמצב פלואידי וכל פעם מוצאים לו מקום אחר להיצמד אליו.
בן חור אחוות: אבל כשאתה מדבר על הליבה רוב כוח האדם כפוף למשרדי אם רלוונטיים, והוועדה היא ועדה של ארבעה אנשים כמו בכל שירות המדינה, כך שגם פה אני לא יודע מאיפה הנתונים.
בן חור אחוות: גם לגבי עולמות השיווק שדוברו פה, רוב השיווק טבוע במשרד השיכון שהוא המשווק ולא במינהל האזרחי, אבל אפשר להגיד - - -
מנחם אליעזר מוזס: מה, 3,300 יחידות שייכים למשרד השיכון?
בן חור אחוות: זה שיווקים שמשרד השיכון צריך לשווק.
מרדכי יוגב: חבר הכנסת מוזס, אנחנו חייבים לסיים.
בן חור אחוות: וגם לגבי תרבות העבודה של קו כחול, הנושא הזה נמצא עכשיו על סוף של עבודת מטה במשרד המשפטים.
בן חור אחוות: משרד המשפטים מתעסק עם זה, המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, והוא יסכם.
בן חור אחוות: אנחנו עובדים אך על פי הקריטריונים וההנחיות המשפטיות גם בתחום הזה.
בן חור אחוות: וזה לא קשור בכלל לתרבות.
בן חור אחוות: אין פה שום עניין של תרבות.
בן חור אחוות: יש פה עניין של קריטריונים והנחיות מקצועיות איך עובדים.
מרדכי יוגב: אתם רוצים עוד התייחסויות?
מנחם אליעזר מוזס: רק מילה אחת, אני רוצה להתייחס.
מנחם אליעזר מוזס: אולי יש מקום להקים ותמ"ל?
קובי אלירז: יש.
קובי אלירז: למה לא?
מנחם אליעזר מוזס: אם זה משרד השיכון ואם זה משרד הביטחון, אולי יש מקום להקים ותמ"ל.
מרדכי יוגב: רעיון טוב.
מרדכי יוגב: מל"ל, אתם רוצים להגיד עוד משהו?
מרדכי יוגב: אז נסכם את הדברים.
מרדכי יוגב: אסף, תרשום בבקשה את עיקרי הדברים.
מרדכי יוגב: ברור, ופה אני מפנה את מבטי בעיקר למטה לביטחון לאומי, כי בתוך השטח הדברים ברורים שהמציאות של כל כוח האדם שמופנה לשליטתה של ממשלת ישראל ביהודה ושומרון היא חסרה מאוד.
מרדכי יוגב: אז הזכרתי כדוגמה דווקא את מחוז ש"י לעומת מחוזות אחרים במשטרה, כמה ניידות יש לו בשביל לאכוף את החוק והסדר או את תאונות הדרכים או את הדברים האחרים.
מרדכי יוגב: אני לא יודע להגיד אם זה עשירית לעומת מחוזות אחרים שמסתובבים בכל השטח הזה, וביכולתם לאכוף.
מרדכי יוגב: כך גם המינהל האזרחי, שתפקידו להיות הזרוע של ממשלת ישראל, טיפול בכל הנושאים.
מרדכי יוגב: מה נכון לגבי אולי דברים אחרים שכבר מתקיימים, של האוכלוסיה היהודית שפונה ישירות למשרדי ממשלה ולמחוזות אחרים, זה בתוך העניין.
מרדכי יוגב: אבל פשוט שהמינהל האזרחי חסר מתמטית, פיזית, וחסר לגבי המורכבויות של העבודה בשטח, ושמעתם פה את הדברים ולא אחזור, כמה שלאורך השנים רק נוספו אתגרים ולא קטנו אתגרים, ואנחנו יודעים שהאתגרים הללו ילוו אותנו.
מרדכי יוגב: ולכן זה חיוני ללכת אל העבודה הזאת.
מרדכי יוגב: כנושא על, שמעתם פה גם את האנשים, אין לי ספק, אני עדיין בחשיבה האסטרטגית של הדירקטיבה, אין לי ספק שצריך לשים פה איזושהי אחריות עליונה.
מרדכי יוגב: מדינת ישראל הבינה את זה אחרי הסכמי אוסלו בחומת מגן, ולמעשה נכנסה לכל שטחי A ו-B, ולקחה אחריות עליונה מודיעינית, מבצעית, ובמידה מסוימת גם הומניטרית כללית, ומדינת ישראל מבינה את זה לאט לאט ולאורך הדרך, וגם היה לוועדה הזאת בחמש השנים האחרונות קצת יד ורגל בדרישה מכל משרדי הממשלה לייצר תוכניות אב שמסתכלות קדימה ולא נמצאות מהצד.
מרדכי יוגב: ולכן אני מבקש מכם שתתנו על זה את הדעת, תקיימו על זה את הדיון, כמובן זה דורש אישור של קבינט בסוף, של הגדרה של דירקטיבה באינטרס הישראלי שנותנת את החיים לכל מי שחי באיזור הזה, מבקשת את החיים לכל מי שחי באיזור הזה במקסימום היציבות במובן הכללי שלו, גם אם היא לא יודעת להגיד כרגע שהאי שמה שם ריבונות או שהיא שמה שם להבדיל, מבחינתי, מילה שלא היתה מעולם ולא תהיה לעולם, מדינה פלסטינית.
קובי אלירז: אנחנו מדברים על הגברת המשילות.
קובי אלירז: זו מילה יותר מדויקת.
מרדכי יוגב: אני אשמח שיהיה כל דוח שיח שיתקיים בעניין.
מרדכי יוגב: אני יודע מה אני אגדיר.
מרדכי יוגב: אני מוכן לתת גז ולקחת גם על עצמי, וכנ"ל חובתו של רמ"א והוא הגדיר את זה יותר רחב, כל גורם, אם לא הגדירו לו מלמעלה, מגדיר לעצמו שזה תרחיש הייחוס שלו להתייחסות שלו ולעשייה שלו או מטרת הייחוס שלו לעשייה שלו.
מרדכי יוגב: אני חושב שזה צריך להגיע גם מהקבינט והקבינט ישים את זה באותה נגזרת שממשלת ישראל מחליטה שהיא רוצה לשים, מעומעם יותר או ברור יותר, אבל כן מקיף בתוכו גם את מרקם החיים וגם את הגברת המשילות או מה שייאמר בעניין.
מרדכי יוגב: אם יש לראש הממשלה דברים בדוקים לגבי בקעת הירדן, ושמעתי אותו מספר פעמים אומר, אז יכול להיות שזה גם שם יהיה מונח במקום כזה או אחר.