GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
בן חור אחוות: אם אנחנו מדברים על כ-120,000 מתיישבים בתחילת שנות ה-90', אז אנחנו כבר קרוב ל-470,000 היום, זה פי ארבעה.
בן חור אחוות: אם אנחנו מדברים על 1.1 מיליון פלסטינים, היום אנחנו מדברים על 2.7 מיליון, ואנחנו טיפה מעל רבע מיליון, קרוב ל-270,000 בתוך שטחי C.
בן חור אחוות: אבל זו רק דמוגרפיה.
בן חור אחוות: בתוך הדבר הזה נוסף לנו עולם שלם לפני 12 שנה של מעברים ותפר שלא היה, ושהמינהל האזרחי מתעסק איתו יום יום, עם כל עולם המעברים, עם כל עולם התפר הפנימי.
בן חור אחוות: זו תעשייה, רק תסתכל על עולם ההיתרים, זה קרוב לשני מיליון היתרים בשנה שאנחנו מספקים לפלסטינים בכל התחומים, לתוך ישראל ולתוך התפר, ולחוץ לארץ ומחוץ לארץ, שני מיליון היתרים בשנה שלא היו, כי לא היה את כל עולם המעברים בכלל.
בן חור אחוות: עבדו בישראל מאות אלפים בלי היתרים ובלי כלום.
מנחם אליעזר מוזס: יש עוד שב"חים שעובדים?
מנחם אליעזר מוזס: - - -
בן חור אחוות: וזה בלי קשר לשב"חים, השוהים הבלתי חוקיים, שנמצאים, יש הרבה.
מנחם אליעזר מוזס: יש הערכה?
בן חור אחוות: ההערכה של גופי הביטחון היא בין 30,000 ל-50,000 שוהים בלתי חוקיים.
מנחם אליעזר מוזס: יום יום?
בן חור אחוות: יום יום.
בן חור אחוות: אבל צריך לזכור שחלקם פוטנציאלית פחות מסוכנים ביטחונית.
בן חור אחוות: אני רק פותח סוגריים, גילאי מבוגר, מגיל 55 מותר להם לצאת לישראל אם הם לא מנועים ביטחונית ללא היתרים, זאת אומרת, יש להם היתר במערכת.
בן חור אחוות: הם הולכים לעבוד אז הם עובדים לא חוקית.
בן חור אחוות: הם נחשבים עובדים לא חוקיים, לא שוהים בלתי חוקיים כי הם לא מקבלים היתרי עבודה.
בן חור אחוות: הם מנצלים את זה כדי לצאת לעבוד בישראל, למשל.
מרדכי יוגב: תן לי במילה לעזור לך פה, מה שנקראים נערי האוצר, ולהיות צעיר זה לא מום, ואנשי משרד המשפטים.
מרדכי יוגב: נער הייתי, ב-91'–92', הייתי מח"ט אפרים, לא היה אף מעבר ואף מחסום.
מרדכי יוגב: הצטווינו לעשות את המחסומים ולקחו לנו היקפי כוח אדם מהפעילות כשלא היה לנו כוח אדם לעשות פעילות יזומה, כי את הכול שעבדנו, אצלי רק בגיזרה שלי לחמישה או שישה מעברים.
מרדכי יוגב: אז אני מבין היטב מה במשתמע היסט כוח האדם והטיפול בלא גידול בכוח אדם ארגוני.
בן חור אחוות: סך הכול ארגון מאוד מאוד קטן שבמיפוי שעשינו הבעיה המרכזית שהוא מגיב תגובתי והוא לא מצליח לייצר יזימה למול העיצוב שאנחנו רוצים כתוצאה מהבעיה המשאבית.
בן חור אחוות: רמת השירות שאנחנו נותנים לאוכלוסיות, או נתנו, אני חושב שאנחנו במגמת שיפור מתמשכת כבר שנתיים, אבל היא לא מספיק טובה.
בן חור אחוות: לא הצלחנו לייצר תכנון ארוך טווח, וגם המענה הטכנולוגי של הארגון למול המתרחש מסביבו הוא לא מספיק טוב.
בן חור אחוות: אלה עיקרי הבעיות שאופיינו לקראת העבודה הזו.
מרדכי יוגב: סליחה שאני עוצר אותך, קובי, זה לא שייך אליכם, אבל אני אומר לעצמי, אני אומר פה לחברי מוזה ואני אומר לאוצר, באותה מידה מחוז ש"י קטן בהרבה מכל מחוז אחר ומקיף שטחים ומורכבויות של התעסקויות, כולל עם תאונות דרכים.
מרדכי יוגב: לא עלינו, קברנו ביום שישי האחרון בבית העלמין אצלי, אני איש חברה קדישא, חייל מאגוז שנפצע בתאונת דרכים קשה ב-446 בין ניל"י לבית אריה, והיה פצוע ממוצאי שבת שעברה על יום שישי ונפטר לפנות בוקר, ינון יוליס מטלמון, ויכולתה של המשטרה להגיע - - - מחכה לו שעה וחצי בחלק מהמקומות.
מנחם אליעזר מוזס: למה זה לקח שעה וחצי?
מרדכי יוגב: לא, לשם הגיעו תוך 20-25 דקות.
מרדכי יוגב: אבל אני מדבר על דברים אחרים.
קובי אלירז: אתה מכיר את זה גם מהאכיפה על המים ואתה מכיר את זה מהעתיקות - - -
מרדכי יוגב: מכל הדברים, כן.
מרדכי יוגב: נכון, נכון, נכון.
קובי אלירז: המשטרה יושבת פה בחדלות מוחלטת.
מרדכי יוגב: לכן אני אומר לנו, רצינו ולא הספקנו, שם בסוגריים, ניגע גם בנושא מחוז ש"י.
מנחם אליעזר מוזס: אגב, האמבולנס כמה זמן לקח עד שהגיע?
מרדכי יוגב: אני לא סגור על הסיפור במדויק.
מרדכי יוגב: אני חווה עכשיו חוויה אחרת, היא לא רלוונטית, של מוצאי שבת שלפני כן של המתנה של שעתיים ורבע לחבלן מאפרים על אותו כביש - - - בלון גז בתוך - - - שעתיים וחצי.
בן חור אחוות: אני אתן כמה דוגמאות מפתח שישקפו את האתגרים.
בן חור אחוות: סוגיה אחת, סוגיית המחצבות, עולם המחצבים, אתם יודעים שכשליש מהאגרגטים שמשתמשת בהם מדינת ישראל מגיעים מאיו"ש.
בן חור אחוות: כפי שאני מבין ממפגשים שעשיתי עם משרד האנרגיה, 2025 זה ממש מחר.
בן חור אחוות: אנחנו נכנסים למשבר עמוק בעולם הזה, מגדרה עד חדרה, וההישענות על איו"ש תהיה הרבה הרבה יותר משמעותית אם אנחנו לא נפתח ואנחנו לא מפתחים כי אין לנו את המשאבים כדי לפתח, את עולם המחצבים גם בשטחי A, B, וגם בשטח C, כדי לתת מענה לצורך הזה, אנחנו נהיה בשוקת שבורה משמעותית, כבר בעוד מספר שנים קטן מאוד.
בן חור אחוות: דיברת על המערכה על שטחי C.
בן חור אחוות: הנושא הזה הוא מאוד מאוד מורכב וארוך, הוא מתעסק עם פיקוח.
בן חור אחוות: דרך אגב, גם שוד העתיקות זה המערכה על שטחי C.
בן חור אחוות: זה הכול באותו מקום.
בן חור אחוות: הוא מתעסק עם פיקוח, עם עולם של פיקוח שהוא בתת איוש, הוא מתעסק עם אכיפה, עם משפטיזציה שבולמת אותנו מאוד מאוד, אבל גם עם עולמות של תכנון.
בן חור אחוות: רוב השטח ביהודה ושומרון זה אדמות לא מוסדרות, וכשאדמות לא מוסדרות הן קודם כל יכולות להשתנות, המעמד שלהם יכול להשתנות כי הוא לא מוסדר, תלוי מי תופס ראשון.
בן חור אחוות: כשהן לא מוסדרות אז לא ניתן לתכנן.
בן חור אחוות: כדי לעשות הסדרה של אדמות אז יש את מה שנקרא קו כחול, יש את מה שנקרא הכרזות דרך נוהל אדמות סקר, יש רישום ראשון כדי לרשום בטאבו, כל התהליכים האלה קורים במינהל, כולם במחסור איום של משאבים ואני אסביר מה זה מחסור איום של משאבים.
בן חור אחוות: יש מעל 100 פרויקטים של קו כחול ואדמות סקר, כרגע, מתועדפות על ידי דרג מדיני.
בן חור אחוות: הקצב היום, עם כל העשייה שיש מסביב, ועדות ערר והשגות ומשפטיזציה הוא כחמישה בשנה בשנתיים האחרונות.
בן חור אחוות: זאת אומרת, אנחנו נגמור את הפרויקטים המתועדפים היום בעוד 20 שנה.
מנחם אליעזר מוזס: בגלל כוח אדם שחסר לך?
מרדכי יוגב: אולי ביורוקרטיית יתר ותהליכים מיותרים, אבל זה עניין שהוועדה צריכה לטפל בו.
קובי אלירז: תרחיב על זה טיפה.
קובי אלירז: כשאומרים סקר, אני אומר על העובדה הקיימת, על הנוהל הקיים כרגע, יש על זה מחלוקות, אבל בנוהג הקיים יש עבודה שהכריזו על אדמות מדינה בשנות ה-80 בעיקר על ידי פליאה אלבק זכרונה לברכה.
קובי אלירז: בצוק העתים, קווים כחולים, מה שנקרא, הגדרות השטח האלה שנעשו עד שנת 2005 צריכות לעבור מחדש רה-ארגון, רה-בדיקה.
קובי אלירז: הדבר הזה הוא חלק מהצורך.
קובי אלירז: אחר כך הדבר הזה גם נתקף בעררים ונתקף בבג"צים, ולכן הנושא של שימוש במיקור חוץ הוא גם בעייתי כי צריך לקחת אנשים מומחים שיש להם את כל מאגר המידע המצוי במינהל שחלקו חסוי.
קובי אלירז: אתה לא יכול להביא סתם מישהו מאן דהוא מבחוץ כי אין לו את כל מרחב היריעה מול עיניו.
קובי אלירז: ואז ממילא שצריך להתחשב בכל הדברים האלה, אז כל דבר עושים אותו ברחל בתך הקטנטנה, ואז מגיעים לתוצרים של שלושה עד חמישה בשנה כאשר יש לנו 100 בתור.
בן חור אחוות: אבל אני אומר עוד פעם, אדמות סקר לא קשור – הוא דיבר על קו כחול.
בן חור אחוות: אדמות סקר זה פשוט אדמות שאפ אתה רוצה להגדיר אותן כאדמות מדינה, אתה צריך לבצע את הנוהל של ההכרזות.
בן חור אחוות: זה נכון גם בישראל, בישראל הכול כבר מוסדר, אבל כשלא היה מוסדר, זה תהליך סדור שצריך לעשות או דרך רישום בטאבו, או דרך הכרזה שהיא פחות חזקה, היא לכאורה יותר מהירה.
בן חור אחוות: כיום כשדיברתי על המערכה על שטחי C, אז הדברים האלה מצריכים עשרות תקנים יותר ממה שיש לנו היום על מנת להתמודד, וצריך להבין שהפלסטינים לא קופאים על השמרים, הם הקימו רשות לרישום מקרקעין והם רושמים מקרקעין באופן בלתי חוקי בתוך שטחי C, מסדירים מול הפלסטינים למרות שאין לזה שום מעמד.
בן חור אחוות: אבל הם עושים את זה כדי להראות נוכחות.
בן חור אחוות: הם עושים פעילות, חלקה תגובתית, חלקה ראשונית, למול כל אמות התוכן האלה, ואנחנו נמצאים במאבק מאוד דרמטי על שטחי האש שלנו, על איזורים אסטרטגיים בתוך יהודה ושומרון, בהקשר לצירים, בהקשרים לכל מיני דברים, ופה הצורך להגביר את היכולות, להגביר את הכלים המשפטיים, להגביר את יכולות הפיקוח, את יכולות האכיפה, את היכולות הטכנולוגיות, את היכולות הסטטוטוריות, הוא דרמטי בחשיבות שלו.
מרדכי יוגב: ברשותך, אני בלבלתי.
מרדכי יוגב: יש פה שני אורחים שלא הזכרתי וייחסתי למשרד המשפטים, אנשי המטה לביטחון לאומי.
מרדכי יוגב: תציגו את עצמכם.
ניר רייכנטל: אני ניר, - - -
רועי בנימיני: אני רועי, אני מהאגף המדיני.
מרדכי יוגב: לפני כחצי שנה, אחרי הישיבה הראשונה שהיתה פה בנושא, הפניתי מכתב גם לראש המל"ל מאיר בן-שבת, ואני מניח שאתם מכוחו פה.
בן חור אחוות: התחום השלישי שאני רוצה להתייחס אליו קשור לעולם התכנון.
בן חור אחוות: אתה מסתכל על עולם של תמ"אות, תוכניות מתאר ארציות בישראל, ואתה אומר, מה יש באיו"ש, ואתה מגלה חוסרים ענקיים של עשרות שנים, של תוכניות שהסתיימו כבר לפני 15 ו-20 שנה בישראל, כי כשיש תכנון מתארי הרבה יותר קל לקדם תכנון פרטני, כשאין תכנון מתארי כל העבודה הרבה הרבה יותר מסובכת, שלא לדבר על לפעמים בעייתית מאוד.
מנחם אליעזר מוזס: כמה תוכניות מוכנות יש היום שצריכות להגיע למועצת התכנון העליונה שם?
בן חור אחוות: צריך לבנות אותן.
בן חור אחוות: עשיתי עכשיו תכנון מתארי לנושא ניקוז בכל יהודה ושומרון, עולם המים - - -
קובי אלירז: טענו חיטין והודה לו בשעורין.
קובי אלירז: אתה מדבר על תב"אות.
קובי אלירז: הוא מדבר על תמ"אות.
קובי אלירז: זה תוכנית מתאר ארצית.
קובי אלירז: בתב"אות סך הכול מצבנו, אני אומר את זה בזהירות, איך נקרא לזה בצורה עדינה, חלק מהצורך בקידומן לא מצוי רק באמתחתו של המינהל האזרחי, הוא מצוי גם באמתחתם של המועצות והיכולת שלהם ל דחוף את זה.
קובי אלירז: ואני לא אומר, אנחנו לא נקיים מזה.
קובי אלירז: אנחנו צריכים לבדוק ולאשר פרסום, ויש לנו החלטה 150 שמחייבת אותנו לחתום על כל שלב, אבל סך הכול כל מה שמוכן ומצליח לעלות - - -
מנחם אליעזר מוזס: יש לכם מספיק תקנים לזה?
קובי אלירז: לא מספיק.
קובי אלירז: אבל אנחנו עמלים על הדבר הזה בצורה יחסית מאוד יעילה לעומת התקנים.
קובי אלירז: אמרתי קודם שאם אתה משווה אותנו באישור תב"אות לעומת מה שקורה בישראל, אנחנו בערך שליש מהזמן.
מנחם אליעזר מוזס: אתה יודע כמה תוכניות לבנייה יש עכשיו?
קובי אלירז: אני יודע.
קובי אלירז: יש לנו עשרות תוכניות לבנייה שנמצאות בשלבים השונים, ואני אומר את זה כל הזמן גם לרשויות שצריכות לדחוף כל הזמן תוכניות.
קובי אלירז: נכון גם שלנו יש מעצורים לא מבוטלים כי אנחנו צריכים כל תוכנית לבדוק ולאשר אותה לפרסום, וכוח אדם הוא ודאי לרועץ בעניין הזה.
קובי אלירז: אבל יחסית בתחום הזה, בתב"אות, בנישה הקטנה הזאת.
בן חור אחוות: אז אני אומר, תוכניות מתאר ותוכניות אב, אני אתן דוגמאות, אנחנו בונים, כבר בסוף כמעט, של תוכנית אב למים, 2040, לכל יהודה ושומרון ובקעת הירדן.
בן חור אחוות: זו תוכנית משותפת לשתי האוכלוסיות עם רשות המים.
בן חור אחוות: אנחנו כבר עובדים על התוכנית הזו למעלה משנתיים.
בן חור אחוות: צריך להבין שתוכניות מתאר כאלה, לוקח בין שנתיים לשלוש להקים אותן.
בן חור אחוות: זה עולם שלם.
בן חור אחוות: אנחנו מדברים על תוכנית אב לחשמל.
מרדכי יוגב: כמה למים נקראת?
מרדכי יוגב: 52?
בן חור אחוות: אני לא זוכר, זה לבקעה בנפרד, ולשומרון בנפרד, וליהודה בנפרד.
בן חור אחוות: אנחנו מדברים על תוכנית אב, חשמל או אנרגיה כללית ל-2035 עם רשות החשמל.
בן חור אחוות: אני יושב-ראש ועדת ההיגוי עם משרד התחבורה על תוכנית אב תחבורה לכל יהודה ושומרון.
בן חור אחוות: היא אמורה להסתיים בסוף 2019, אנחנו כבר נמצאים באמצע העבודה.
בן חור אחוות: היא תסדר את כל עולם הרכבות הקלות, המסילות הכבדות, התחבורה, הצירים והכול.
בן חור אחוות: אבל אלה תוכניות אב, זה לא ברמה אפילו של תוכנית מתאר שהיא עוד יותר גבוהה ממנה.
בן חור אחוות: אבל אנחנו מעכבים את ישראל בנושא רעידות אדמה, כי המקום היחיד שאין לנו את הסנסורים בתוכנית מתאר זה באיו"ש, ובגלל שזה הכול מחובר אז זאת היא התוכנית שתעדפתי הכי גבוה, את נושא רעידות האדמה, כי אין לנו תוכנית מתאר לרעידות אדמה ביהודה ושומרון, כשבישראל כבר סיימו, ואם זה לא מתחבר יש פה בעיה קשה מאוד.
בן חור אחוות: בבקעת הירדן אין תוכנית מתאר, מה שיש בתל אביב, לרעידות אדמה למשל.
בן חור אחוות: כל הדברים האלה מצריכים המון המון משאבים, אבל התכנון לא מסתיים בזה.
בן חור אחוות: התכנון הוא תכנון של איזורי תעשייה לפלסטינים ולישראלים.
בן חור אחוות: המינהל האזרחי לקח על עצמו להקים את איזור תעשיה נחל רבה שער השומרון, זה איזור התעשייה הכי גדול שיהיה ביהודה ושומרון.
בן חור אחוות: אנחנו אמורים לסיים אותו ממש בחודשים הקרובים מבחינת מוכנות להפקדה של התוכנית.
בן חור אחוות: זו עבודה של שנתיים של המינהל על תוכנית כזאת.
מנחם אליעזר מוזס: כמה מקומות עבודה?
בן חור אחוות: זה אמור לתת עשרות אלפי מקומות עבודה האיזור הזה.
בן חור אחוות: זה מעל מיליון מטר מרובע בנוי.
מרדכי יוגב: חרבת המכבים גם כמוהו?
בן חור אחוות: חרבת המכבים, כבר חצי נגמר וחצי מתקדם.
בן חור אחוות: אבל אני נותן לכם דוגמאות כדי שתבינו - - -
מנחם אליעזר מוזס: כדי שיהיה לי מושג, כמה יש לי בברקן?
בן חור אחוות: בברקן יש 5,000.
בן חור אחוות: זה יותר גדול מברקן.
בן חור אחוות: זה כמעט פי ארבעה, פי שלושה מברקן בגודל.
בן חור אחוות: וזה גם לפלסטינים באיזור תעשיה שהקבינט הכריז עליו בתרקומיא או מה שעושים היפנים ביריחו או מה שקורה בג'נין, ואת כל הדברים האלה המינהל האזרחי צריך לקדם ולדחוף.
מנחם אליעזר מוזס: בג'נין אתה צריך לדחוף?
בן חור אחוות: כן.
בן חור אחוות: כי בסוף כל המעטפת של איך בונים אותה, גם הקשרים, עם הגורמים הבין-לאומיים שמתעסקים, עם הכנסה של הסחורה כדי לעשות, עם תכנון מבחוץ, איזור התעשייה בג'נין מתקשר לתחנת כוח על גז טבעי שבהסכם החשמל עם הפלסטינים, הולכת להיות מוקמת - - - מגה ואט, אבל התחנה הזו מוזנת מגז טבעי מישראל, מנובל אנרג'י.
בן חור אחוות: הקו עובר בתוך שטחי C לתוך ישראל, ומי שאמור להתעסק עם זה ולחבר את זה מול מינהלת הגז זה המינהל האזרחי.
בן חור אחוות: אפשר לדבר פה אין סוף פרויקטים ענקיים שמתחייבים - - -
מרדכי יוגב: אני מחייך ופותח סוגריים, לפני כשנה שמנו פה גם תוכניות אב לגז.
מרדכי יוגב: הורדתי את זה מסדר-היום בסדרי העדיפויות.
בן חור אחוות: גם מינהלת הגז, גם עולם הגז הטבעי שצריך להיכנס לאיו"ש, עיסוק של שנתיים עם משרד האנרגיה, אני מאוד מקווה שהגענו לאיזשהו מינימום נדרש בשיתוף פעולה עם משרד האנרגיה ועם רשות הגז בישראל כדי – צריך פה עוגן משפטי ועוגן סטטוטורי תכנוני שיממש את זה, של קמ"ט אנרגיה שלנו.
בן חור אחוות: אבל רק כדי להסביר את גודל האבסורד, וזו דוגמה טובה – כל עולם האנרגיה באיו"ש, כולו, חשמל, תחנות רוח שאנחנו רוצים לעשות, גז והכול, זה שני אנשים, קמ"ט ועוזרת, זה כל התקנים שיש לי לעולם האנרגיה.
בן חור אחוות: אז כשמסתכלים על מחוזות בישראל שמתעסקות עם עולם האנרגיה מבינים עד כמה האבסורד הוא ענק, וזה חלק מהסיפור של הצעת המחליטים.
בן חור אחוות: אבל אני רוצה להמשיך.
בן חור אחוות: מקומות קדושים – קבר שמואל הנביא, קבר רחל, אנחנו נמצאים עכשיו בתוכנית לפתח מעטפת נוספת לקבר רח.
בן חור אחוות: אני מתכוון עד סוף השנה, בעזרת ה', לפתוח את כל העיר הארכיאולוגית בקבר שמואל הנביא לקבלת קהל.
בן חור אחוות: זה פרויקט ענק שנמשך כבר כמה שנים.
בן חור אחוות: כל הדברים האלה וזה במסגרת קמ"ט ארכיאולוגיה לצורך העניין - - -
מנחם אליעזר מוזס: ובקבר רחל, מה אתה מתכוון?
בן חור אחוות: בקבר רחל אנחנו מתעסקים עם הקירוי, בעיה שנמשכת שנים רבות, קירוי, הנגשה, שירותים וכולי.
מרדכי יוגב: הזכרת את מערת המכפלה או קבר רחל?
בן חור אחוות: לא דיברתי על מערת המכפלה.
בן חור אחוות: מערת המכפלה היא גם סוגיה - - -
מרדכי יוגב: היא תידון היום.
בן חור אחוות: אתה עושה על זה זום אין עוד מעט, אז יסבירו על זה בזום אין שאתה עושה.
מנחם אליעזר מוזס: מה - - - בקבר רחל איפה שהם זורקים את?
בן חור אחוות: זה הקירוי.
בן חור אחוות: על זה בדיוק אני מדבר.
בן חור אחוות: אתרי תיירות – אפשר לדבר על ארץ המנזרים ועל אתר התפילה כדוגמה - - - של פרויקט שמעורב בו גם בית הנשיא וגם שתי המועצות.
בן חור אחוות: אנחנו מתכוונים להקים שם תחום תיירותי שבחיבור עם שתי המועצות של מגילות ובקעת הירדן וכולי.
בן חור אחוות: כל הדברים האלה זה רק עולמות של תכנון.
מנחם אליעזר מוזס: ואתם שני אנשים.
בן חור אחוות: קמ"ט אנרגיה זה שני אנשים.
בן חור אחוות: במקרה הזה זה קמ"ט שמורות טבע, זה משהו אחר.
מנחם אליעזר מוזס: כמה אנשים יש לך בעבודה הזאת?
בן חור אחוות: אני תיכף אגיד בדיוק את התמונה.
בן חור אחוות: הנושא הבא הוא מהפכת השירות שאנחנו נמצאים בתוכה, היא מחייבת המון משאבים.
בן חור אחוות: אנחנו עוסקים בה בעיקר דרך מיקור חוץ.
בן חור אחוות: אבל בסוף, כפי שאמרתי, אנחנו צריכים לדעת לתת שירות בסטנדרטים לפחות של מה שנותנים בישראל לאותם כמעט חצי מיליון תושבים וגם לאותם פלסטינים.
בן חור אחוות: כשאני מדבר על פלסטינים צריך להבין שגם פלסטיני שגר בתוך שכם ועושה ייבוא מסין, את הרישיון לייבוא מסין הוא מקבל מהמינהל האזרחי, ואת כל התהליך שזה בא מאשדוד ונכנס פנימה, זה מתנהל על ידי המינהל האזרחי, ועובד של המינהל האזרחי בודק את הרכב הסיני או היפני שמגיע בנמלים באשדוד או באילת כדי לאשר את הכניסה של הרכב הזה לתוך איו"ש.
בן חור אחוות: זה עובד שלי שעושה את זה.
בן חור אחוות: אז צריך להבין שכשמדברים על מעטפת שירות היא באמת מעטפת שירות, כפי שאמר חבר הכנסת יוגב, לכלל הפלסטינים ולא רק לאלה שגרים בשטחי C, ופה זה עולמות של מקרקעין.
מנחם אליעזר מוזס: כמה גרים בשטחי C אמרת קודם?
בן חור אחוות: אמרתי 270,000 פלוס מינוס, בין 250,000 ל-270,000.
בן חור אחוות: אני אתן דוגמה אחת למשהו שמתקדם.
בן חור אחוות: אמרתי שהתוכנית מפורקת לחלקים-חלקים בכל התחומים, אבל הנה למשל מודל התעסוקה.
בן חור אחוות: מודל התעסוקה של פלסטינים בישראל זה אינטרס ישראלי גדול מאוד, גם בהיבטים הכלכליים וגם בעיצוב וקידום הכלכלה ביהודה ושומרון של הפלסטינים, אבל גם של ההתיישבות כי הם עובדים גם בהתיישבות וכמובן גם בישראל.
בן חור אחוות: העסק הזה סובל קשות מתהליכים ומביורוקרטיות, ומי שרואה את הכתבות על המאכערים וכל מה שקורה סביב התהליכים האלה, הם לא בסדר.
בן חור אחוות: הוקמה ועדת בין-משרדית שדנה איך לשפר את המצב הזה, ואני שמח מאוד להגיד שעכשיו ממש לפני חודש סיכמנו סוף סוף עם שירה שנמצאת פה, עם אגף התקציבים, על מודל תעסוקה בהתאם להמלצות הוועדה הבין-משרדית, חדש לגמרי, עם תוספת תשעה תקנים למינהל האזרחי ועוד מערכת טכנולוגית שתיכנס כדי לקחת את כל האחריות על כל הניהול של האירוע הזה על המינהל האזרחי, ולצמצם את כל התהליכים הלא-טובים שקורים היום, ולאפשר לנו בעצם להגדיל את הכמויות.
בן חור אחוות: היום יש מכסה של 100,000, אני מנצל רק 80,000, 20,000 לא נכנסים כחלק מהבעיות האלה, ועם יעדים לגדול בשנים הקרובות הרבה יותר.
בן חור אחוות: זאת דוגמה מצוינת והיא נגרעת מהחלטת המחליטים לממשלה, כי זה כבר בעצם ממומש.
בן חור אחוות: זאת אומרת, זה כבר סוכם מול האוצר וממומש, אז כשאני אדבר איתכם על 130 תקנים זה בעצם כבר 121 תקנים כי תשעה כבר קיבלנו באישור ממשרד האוצר.
בן חור אחוות: עיצוב המרחב – לא נציג את זה פה.
בן חור אחוות: אני מזמין אותך, חבר הכנסת יוגב, לראות את זה במינהל האזרחי.
בן חור אחוות: אבל אנחנו בנינו תוכנית.
בן חור אחוות: כשאני מדבר על תוכנית מתאר, יש תוכנית אסטרטגית לעיצוב המרחב בכלל התחומים האזרחיים, שנשענת על האינטרס הישראלי כשכבת הבסיס, עברה כבר הצגה ואישורים גם של משרד הביטחון, של השר, ובעצם מסתכלת לראשונה כמינהל אזרחי 15 ו-20 שנה קדימה בכל ההקשרים האזרחיים, גם בעולמות המים והחשמל והאנרגיה וכולי.
מרדכי יוגב: המל"ל מכיר דבר כזה?
מרדכי יוגב: אתם מכירים משהו מזה?
בן חור אחוות: לא.
בן חור אחוות: המל"ל לא מכיר.
מרדכי יוגב: אני חושב שיש חשיבות, כי כל החשיבה הזאת היא שחקן ראשי, לא שחקן יחיד.
מרדכי יוגב: בסוך זה מדיניות, דירקטיבה, שכרגע היא לא קיימת ואי הקיום שלה - - -
בן חור אחוות: היא קיימת.
בן חור אחוות: היא כבר בפנים.
בן חור אחוות: אנחנו כבר עושים אבל עוד פעם - - -
מרדכי יוגב: נשמח לשמוע על דירקטיבה מדינית.
בן חור אחוות: חבר הכנסת יוגב, כדי לממש אותה חייבים את המהפך הזה שאנחנו מציגים בהחלטת המחליטים כי בסוף אתה יכול להחליט אחלה תוכניות, אבל אם אין לך את היכולת לקדם ולדחוף את זה עם כל משרדי הממשלה – אני ישבתי עם שר התיירות כבר שלוש פעמים על עיצוב המרחב התיירותי ביהודה ושומרון, אבל זו סתם דוגמה.
בן חור אחוות: אפשר לדבר על החקלאות או על כל דבר אחר.
בן חור אחוות: אבל אם אתה לא מקבל יכולות כדי לקדם את הדבר הזה, אז זה לא יתקדם בקצבים שאנחנו היינו רוצים.
בן חור אחוות: ועוד פעם, אנחנו נמצאים במערכה כי יש וקטורים הפוכים לדבר הזה שמעצבים את המציאות במקומנו.
בן חור אחוות: על מינהלת הגז דיברתי.
בן חור אחוות: אפשר לדבר על איכות הסביבה.
בן חור אחוות: אתם מכירים בטח את ההצעה של המשרד לאיכות הסביבה לקדם תוכנית שלמה לאיכות הסביבה באיו"ש ב-1.2 מיליארד שקל.
בן חור אחוות: גם זה מצריך משאבים מהמינהל האזרחי וזה לא מתקדם כי כרגע הסיפור המשאבי תקוע.
בן חור אחוות: שדרוג המעברים ואזרוח המעברים – דיברתי על המעברים, זאת תוכנית רב שנתית שאנחנו נמצאים ממש בסוף ההצגה שלה אחרי שעשינו שנתיים בהיקף של 300 מיליון שקל, אנחנו מדברים על עוד תוכנית של 1.5 מיליארד שקל לאזרוח ושדרוג - - -
מנחם אליעזר מוזס: בקלנדיה, למשל?
בן חור אחוות: קלנדיה לדוגמה.
בן חור אחוות: זו דוגמה מצוינת, אבל כל מרחב קלנדיה.
בן חור אחוות: אז שוב, 1.5 מיליארד שקל תוכנית, מישהו צריך לדעת לממש את התהליך הזה בתהליך רב שנתי.
בן חור אחוות: אלה הדוגמאות, ואני אעצור פה ואגיד רק עוד שני דברים כדי לסדר אותנו מול הצעת המחליטים.
בן חור אחוות: העבודה עם כלל משרדי הממשלה – שאלת ימין, שמאל, אבל כשאני מדבר אז אני עובד עם מ שרד התיירות, ואנחנו עובדים עם משרד התחבורה על תוכנית אב לתחבורה, ועם רשות המים ועם רשות החשמל, וכמובן משרד הביטחון שנותן את הרוח הגבית, ומעטפת ואישורים של כל האירוע הזה.
בן חור אחוות: הצעת המחליטים היא טיוטה ממש לקראת הסוף, היא מדברת על תוספת של 121 תקנים.
בן חור אחוות: אמרתי, 130 פחות התשיעייה שכבר קיבלנו.
אסף דורון: כמה זה באחוזים?
בן חור אחוות: היום יש 220 תקנים ישראליים.
שירה עמיאל: זה 12 תקנים לתעסוקה, אז זה 118.
שירה עמיאל: תשעה ו-19 ויש עוד שלושה - - -
בן חור אחוות: אז 118.
בן חור אחוות: את צודקת.
בן חור אחוות: טעות שלי.
בן חור אחוות: עוד שלושה.
קובי אלירז: משמעותי מאוד.
בן חור אחוות: בקיצור זה 118 תקנים ישראליים.
בן חור אחוות: זה עוד 50% בהיקף של התקנים הישראליים, ועוד כ-150 תקנים פלסטינים.
בן חור אחוות: יש לנו גם עובדי מדינה פלסטינים שעובדים במינהל האזרחי, בעיקרם עובדי שטח, בגלל המורכבויות הביטחוניות, ועוד כ-42 תקני מיקור חוץ.
בן חור אחוות: זה הגודל המשאבי הנדרש במכלול שלם של כלל תחומי העשייה.
מנחם אליעזר מוזס: סליחה, באישור תב"אות ששאלתי, כמה?
בן חור אחוות: גם שם.
בן חור אחוות: זה נותן מענה להכול.
מנחם אליעזר מוזס: נותן שם?
מנחם אליעזר מוזס: כמה?
בן חור אחוות: זה נותן מענה כללי לכל העולמות, גם של התכנון, גם של האכיפה.
מרדכי יוגב: ברשותך וברשות קובי, אני מבין שזו עבודה מתואמת.
בן חור אחוות: משותפת, כן.
מרדכי יוגב: האם נוכל לקבל לוועדה את הנייר של רמ"א?
מרדכי יוגב: הוא יישאר בוועדה, אם תחליטו שהוא סגור - - -
קובי אלירז: אני מקווה שהטיוטה הזאת תסתיים במהלך החודש הקרוב - - -
מרדכי יוגב: אם תבקשו שההעתק הזה יישאר סגור, אז הוא יישאר סגור.
קובי אלירז: לא, תן לנו לסיים אותו.
בן חור אחוות: אנחנו תיכף מפיצים את זה לכלל המשרדים, אז זה יגיע לוועדה גם.
קובי אלירז: בשמחה גם יגיע לוועדה.
קובי אלירז: עד חודש זה יופץ למשרדים, זה כמו כל הצעת מחליטים.
מרדכי יוגב: אז בעוד חודש גם הוועדה תקבל עותק?
קובי אלירז: ברגע שהמשרדים יקבלו, גם הוועדה תקבל.
בן חור אחוות: המעטפת של התקנים האלה צריכה מעטפת תקציבית.
מרדכי יוגב: יש שם הפרדה גם בין תקני אזרח תקני צבא?
בן חור אחוות: אין פה בכלל תקנים צבאיים.
בן חור אחוות: העבודה מול הצבא הסתיימה.
בן חור אחוות: אנחנו לא מבקשים שום סיוע.
בן חור אחוות: העבודה מול הצבא ומשרד האוצר הסתיימה.
בן חור אחוות: יש תוכנית תגבור תלת שנתית, היא כבר התחילה ב-2018, היא נמשכת, אני מקווה, ל-2019 ול-2020.
בן חור אחוות: העבודה הזו לא קשורה.
בן חור אחוות: זה הכול מדובר על העולם האזרחי, על העובדים האזרחים, עובדי המדינה.
מרדכי יוגב: אוקיי.
בן חור אחוות: המעטפת הזאת, כפי שאמרתי, תאפשר למינהל האזרחי בתהליך מדורג של שנים, כי גם לקלוט כל כך הרבה אנשים זה תהליך לא של שנה אחת, להתחיל להתאים את עצמו למציאות ולהתמודד עם האתגרים שאנחנו עומדים מולם, ונתתי כמה דוגמאות כדי להבין על מה מדובר.
אסף דורון: בשביל לסבר את האוזן, האיוש של סך כל התקנים שיתווסף, על איזה פרק זמן זה אמור להימשך?
בן חור אחוות: זה פונקציה של מה שיוחלט בהחלטת הממשלה, זה פונקציה של מה שיהיה בינינו לבין משרד האוצר מבחינת היכולת, בהנחה שהכול יאושר, מה היכולת לתת את זה.
בן חור אחוות: אני מעריך שבין שלוש לחמש שנים כדי למלא את כל התהליך הזה.
אסף דורון: וזה מתאים לקצב?
אסף דורון: - - -
בן חור אחוות: אני צריך את כל האנשים האלה מחר, אבל גם אם מחר אגף התקציבים יגיד: קיבלת, חזון אחרית הימים, היום לוקח לאייש אנשים בשירות המדינה, לפחות אצלי, למעלה משנה.
מנחם אליעזר מוזס: למה?
מנחם אליעזר מוזס: למה זה לוקח זמן?
בן חור אחוות: שאלה טובה.
אסף דורון: איתור, הכשרה.
בן חור אחוות: שאלה מצוינת.
אסף דורון: הבעיה שאני מדמיין לעצמי, ואני מקווה שאני אגלה שאני טועה, זה שבסוף יש החלטת ממשלה, כולם חותמים, גוזרים את הסרט, ובפרק של חמש שנים איך שהוא הדברים מתחילים להתמסמס.
בן חור אחוות: לא, לא.
בן חור אחוות: אצלנו אין תהליך כזה.
בן חור אחוות: ברגע שיש לי תקנים אני מתחיל תהליך של מכרזים.
אסף דורון: אז זה אצלך?
בן חור אחוות: זה הכול אצלי.
בן חור אחוות: זה מול נציבות שירות המדינה, משרדי האם, אנחנו מתחילים תהליך של מכרזים.
בן חור אחוות: אני רק אומר שהתהליך הזה ל מהרגע שיש לך תקן ביד עד שאתה מצליח לאייש אותו לוקח הרבה מאוד זמן, יכול לקחת חודשים עד למעלה משנה.
מנחם אליעזר מוזס: אני לא שמעתי, סליחה, כמה תוכניות מחכות היום לאישור ממשי לבנייה?
מנחם אליעזר מוזס: כמה תב"אות?
קובי אלירז: עשרות תוכניות.
מנחם אליעזר מוזס: מה זה עשרות?
מנחם אליעזר מוזס: זה יכול להיות מ-10 עד 30.
קובי אלירז: לא.
קובי אלירז: עשרות זה אומר שיש 30–40 תוכניות כרגע על שולחני.
קובי אלירז: אני בשם שר הביטחון חותם על התוכניות בכל אחד מהשלבים.
קובי אלירז: זה אומר שיש תוכנית שכבר עברה הפקדה, ועכשיו היא צריכה לקבל פרסום להפקדה, ואחרי זה היא צריכה לקבל מתן תוקף.
מנחם אליעזר מוזס: וזה לא מתעכב במועצה העליונה?
קובי אלירז: חלק מתעכב, חלק לא מתעכב.
בן חור אחוות: יש עשרות אצלו ויש עוד כמה עשרות שלא הגיעו אליו, שהן אצלי.
קובי אלירז: שהן בתוך התהליך אצלו - - -
בן חור אחוות: שהן בתוך התהליך הראשוני אצלי, ששוכבות על המדף כי - - -
מנחם אליעזר מוזס: כי אין לך כוח אדם.
בן חור אחוות: ואני לא מצליח להגיע אליהן.
בן חור אחוות: חד משמעית, כי אין לי כוח אדם.
מנחם אליעזר מוזס: אין לו כוח אדם, נו.
מנחם אליעזר מוזס: איך אפשר לבנות את הארץ?
מרדכי יוגב: זו מטרת הוועדה, בין היתר.
מנחם אליעזר מוזס: קובי, אתה צריך כוח אדם אצלך גם?
קובי אלירז: כן, גם.
קובי אלירז: אבל אחרי זה נדבר עליי.
קובי אלירז: אני רוצה להגיד כמה דברים חשובים שאני חושבים שהם נותנים פרספקטיבה נכונה.
קובי אלירז: דבר ראשון, אני אומר את זה בזהירות הראויה, אבל אני חושב שזה אינטרס ישראלי ונדרש ממדינת ישראל ככל שניתן לקחת אחריות על כלל השטח.
קובי אלירז: יש רשות פלסטינית, הכול בסדר, היא אמונה על הדברים בשטחיה, אבל ראינו את זה ואני אתן לדוגמה את סוגיית המים – האחריות המתכללת לאקוויפר ההר, לא ראינו אצל הרשות הפלסטינית אחריות להבנה של מה זה אקוויפר ההר.
קובי אלירז: מבחינתם שימות אקוויפר ההר, העיקר שהם יהיו בעלי הבית של האירוע.
קובי אלירז: אם אנחנו לא לוקחים אחריות על כלל הדבר הזה, אז המשאבים, גם במחצבות, וגם במים, וגם בעוד כל מיני דוגמאות, בעצם הולכים למקום לא טוב.