GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שלמה וקנין: אבל אני אומר כאן דברים שאולי סותרים את מה שנאמר כאן בכל מה שקשור למספרים.
שלמה וקנין: תקציבים קואליציוניים, כפי שאמרתי אצל השר, לא יכולים למנות כתקציב של משרד הביטחון, עם כל הכבוד.
שלמה וקנין: אנחנו מודים למשרד הביטחון שהסכים להעביר את זה דרך המשפך שלו.
שלמה וקנין: אני מודה למועצת יש"ע שאולצה – לא הסכימה, ואני אומר את זה מהבית – בתקציב הקואליציוני הקודם לשים נתח למרכיבי ביטחון, דבר שלא יקרה בקואליציוני הבא.
שלמה וקנין: נאמר לי בצורה מפורשת, אז אני אומר את זה גם בצורה מפורשת.
שלמה וקנין: מכאן שהמצוקה תהיה עוד יותר רחבה.
שלמה וקנין: לכן כשתגובת משרד הביטחון לכתבה בנושא מרכיבי ביטחון היא שהוקצו 90 מיליון ואושרו 110 ל-2017 ועוד 110 ל-2018, בואו נפזר את הענן.
שלמה וקנין: ה-90 הם קואליציוניים, ולכן נמחק.
עמיקם סבירסקי: מה זה נמחק?
שלמה וקנין: נמחק הכוונה שזה לא תקציב של מערכת הביטחון.
עמיקם סבירסקי: זה תקציב שמדינת ישראל שבאה לתת אותו צבוע לסימון.
שלמה וקנין: תקציב קואליציוני הוא לא תקציב משרד הביטחון.
שלמה וקנין: התקציב של 110 מיליון, שזו התגובה השנייה, החלק השני של התגובה, בואו נקרא לילד בשמו.
מרדכי יוגב: 105, 16, ועוד 10 אצל עמיקם.
שלמה וקנין: הסוגיה של התקציב הזה, הסוגיה של 20 המיליון שהועברו מתוך התקציב הזה ליחידה להתיישבות, תרגיל חשבי יוצא מן הכלל.
שלמה וקנין: אני לא מייחס לך אותו, כי הוא טרם תקופתך לדעתי.
שלמה וקנין: מה נעשה פה בעצם?
שלמה וקנין: תקציב משרד הביטחון, היחידה להתיישבות, טרם כל הדבר הזה, הוא 23 מיליון שקלים לכלל הארץ.
שלמה וקנין: והשאלה שלך הייתה במקום.
שלמה וקנין: באים ואומרים לך: חיזקנו את היחידה להתיישבות, הוספנו שבעה.
שלמה וקנין: להתיישבות הכללית בכל הארץ בסך הכול ירדו ב-13 מיליון שקלים.
שלמה וקנין: אם הוספת 20 מתוך ה-110, והשארת את עמיקם כמו שהוא, אז זה 43.
שלמה וקנין: בפועל 43 נהיה 30, אפרופו תרגילים.
שלמה וקנין: עכשיו אני מבין את כל מי שרוצה להציג את ההעצמה ואת החיזוק.
שלמה וקנין: אבל עובדתית אבדנו, אפרופו תרגילים חשבונאיים.
שלמה וקנין: הנקודה הבאה היא בכל מה שנוגע ל-358 מיליון שקלים.
שלמה וקנין: מתוך 110 מיליון שקלים, אני יודע לסמן 16 מיליון שקל להתעצמות, והשאר לשוטף.
שלמה וקנין: רוצים להוסיף 5 מיליון של בית-אל, נוסיף.
שלמה וקנין: אני שואל שאלה אחרת, ואני חושב שזאת שאלה אמיתית שצריכה לעניין את כולם, בהינתן 110 ועוד 90 וכו', בכמה הצטמצמה התוכנית שאנחנו מוכוונים אליה, של 318 מיליון שקל?
שלמה וקנין: כמעט ולא כלום.
שלמה וקנין: אולי ב-16 מיליון שקלים.
אמיר ברגר: התעצמה, לא הצטמצמה.
שלמה וקנין: התעצמה בגלל עלות השב"מ האמיתית.
שלמה וקנין: התשובה היא פשוטה, הפערים הם אדירים.
מרדכי יוגב: זאת אומרת שבעצם רק 5% מהצורך תוקצב.
מרדכי יוגב: אם הצורך להתעצמות הוא 318, ותוקצב 15, זה 5%.
שלמה וקנין: גם הוא לא בהכרח הלך למשימות האלה שבתוך ה-318, אבל חלק מזה.
שלמה וקנין: סדר עדיפות למרכיבי ביטחון.
שלמה וקנין: אני מקווה ששר הביטחון בדיון הקרוב שדובר עליו, ואני אומר בצורה עדינה, ישים מעט את יו"ש בפוקוס מסיבה פשוטה.
שלמה וקנין: יש אמירה של הדרג הצבאי ויש אמירה של הדרג הפוליטי הביטחוני.
שלמה וקנין: שר הביטחון סיווג אחרת את יו"ש.
שלמה וקנין: אגב, התוצאה היא לא דרמטית.
שלמה וקנין: בנייר שהכנתי גם לדיון אצל השר וגם נתתי למוטי, כתבתי כך: תקציבי היחידה להתיישבות, עד 2016, בלי לבדוק אותו, 50% ביו"ש.
שלמה וקנין: אני לא טועה, נכון?
שלמה וקנין: אתה אמרת 40% פלוס, נושק ל-50%.
שלמה וקנין: תכפילו בשלושה, תמיד באיגומים.
שלמה וקנין: ב-2017 מדובר ב-10%.
שלמה וקנין: אני מקווה ששר הביטחון רואה את הנייר שנשלח לכנסת על-ידי לשכת הרמטכ"ל.
שלמה וקנין: אני מקווה שהדבר הזה יילקח בחשבון.
שלמה וקנין: נקודה לפני אחרונה לעמיקם.
שלמה וקנין: הגדלת תקציב, התייחסתי לגבי התרגיל.
שלמה וקנין: אתה לא אשם, אתה בסוף קיבלת את הסך הכול ויצאת לדרך.
שלמה וקנין: נתת דוגמה של תקציב חוסן יישובי, שאתה נכנס גם לנושא.
שלמה וקנין: ישראל סימן לי, שמכאן והלאה מוטי מוציא את זה להתיישבות ואני מתחיל להישאל שאלות איך זה, ואני לא יודע.
שלמה וקנין: תקציב עמיקם ל-2017 בנוי משלב א' ושלב ב'.
שלמה וקנין: שלב א' מתוקצב, שלב ב' לא מתוקצב.
שלמה וקנין: איו"ש בשלב ב' לא מתוקצב.
שלמה וקנין: אז לא להפנות ולא ראשי מועצות.
שלמה וקנין: אין תקציב בנושא חוסן ל-2017 בשלב זה.
שלמה וקנין: אם יהיה תקציב, אם יוסת תקציב, זה משהו אחר.
שלמה וקנין: יש לעמיקם תוכנית, ואני מברך על היוזמה של המרכיב החדש שהוכנס.
שלמה וקנין: לגבי 19 מיליון שקלים שעמיקם אומר שיושקעו ב-2017, אני חולק על זה, בהתייחס למה שאמרתי לפני כן.
שלמה וקנין: כל משימה שאושרה טרם 2017, היא מבחינתי לא תקציב 2017.
שלמה וקנין: אם המימוש הוא 2017, אנחנו לא נמנה את זה בתקציב 2017.
שלמה וקנין: תקציב 2017 במקרה הטוב הוא ארבעה מיליון שקל.
שלמה וקנין: להבנתי שלושה, ארבעה מיליון במקסימום ולא יותר מזה מהיחידה להתיישבות.
שלמה וקנין: מי שרוצה להתעמת עם הנתונים, קיבלתי את הנתונים שהוצגו לעוזר השר, עברתי עליהם, אני יכול להעיר הערות.
שלמה וקנין: אני חוזר ואומר, דבר שאולי היה צריך לומר נציג הצבא ואני יכול להבין שהוא לא אומר את זה.
שלמה וקנין: לאלוף הפיקוד, למפקדים בשטח, לא נותנים כלים לממש את אחריותם בהגנת היישוב.
שלמה וקנין: חד וחלק.
שלמה וקנין: הסיור הצבאי שהיה בנווה-צוף בשבת, בשל הערכת מצב של המח"ט הוא היה ביישוב.
שלמה וקנין: אם תשאלו את המח"ט איפה הוא היה רוצה לראות אותו, בקובה אולי או בפאתי קובה ולא בתוך היישוב נווה-צוף, ששם גם ככה לא נעשה בו שימוש.
שלמה וקנין: אני אומר את זה, כי כשהוא מנתח את היישוב ורואה שאין תנועת יהודים בחוץ בשבת, אז הוא עושה את מה שהוא עושה.
שלמה וקנין: אבל עובדתית הוא היה צריך להיות במקום אחר.
מרדכי יוגב: זה שייך לתפיסת הביטחון.
שלמה וקנין: אבל היא מושלכת מהאין-תקציב.
שמואל לטקו: הוועדה הזאת עושה הרבה מאוד דיונים בהרבה תחומים שקשורים לדברים די משותפים.
שמואל לטקו: היום זה מרכיבי הביטחון, פעם אחרת זה על הצירים, פעם אחרת זה על דברים נוספים שבסופו של דבר אמורים לתת אותה מטרה, לתת יותר הגנה וביטחון לתושבים, לאנשים שמסתובבים בשטחי יהודה ושומרון.
שמואל לטקו: אני לא יודע אם המערכת עשתה את זה, אבל אנחנו לא עשינו דיון לשמוע הצגה עדכנית של כלל האיומים ואיום הייחוס ביהודה ושומרון.
שמואל לטקו: לא נפרט פה את מצע הדיון הזה.
שמואל לטקו: אם תסכים, שם אמור להיכנס הכול, גם דברים שמשפיעים על היישוב הבודד, כמו שאמר עמיקם, גם הצירים וגם דברים אחרים.
שמואל לטקו: כי בכל דיון אנחנו שומעים שאנחנו חיים במצב של חסר.
שמואל לטקו: אמרת 5% מכל התקציב.
שמואל לטקו: חסר משווע.
שמואל לטקו: אני חושב שחלק מהפיקח של הוועדה זה לבדוק.
שמואל לטקו: עכשיו אומרים פה חוסן יישובי.
שמואל לטקו: זה חשוב מאוד, אבל האם שווה עכשיו לשים שקל על חוסן יישובי או יותר שווה לשים עוד שקל על מצלמה בכניסה ליישוב.
שמואל לטקו: זו דוגמה.
שמואל לטקו: לא עושים כל יומיים כזה דיון.
שמואל לטקו: מזמן לא עשינו דיון כזה, וצריך לעשות דיון כולל על האיום ועל איום הייחוס, ואולי בהמשך נעשה דיון למה מהאיום ואיום הייחוס יש מענה ולמה אין מענה, למה יש מענה חלקי, ואולי נוכל לתת המלצה יותר אינטליגנטית למערכת מה לעשות.
מרדכי יוגב: לכן ביקשנו גם שיהיה ועמ"ש מודיעין, לא במסגרת ועדת המשנה הזאת, לעיסוק במכלול האיומים ביהודה ושומרון.
מרדכי יוגב: בין היתר אני מניח שיציגו גם את מה שאתה אומר.
שמואל לטקו: אני חושב שזה צריך להיות פה.
שמואל לטקו: שם זה משהו אחר.
מרדכי יוגב: לכן גם רציתי להתחיל בנתוני מודיעין, סטטיסטיקות והתרעות.
מרדכי יוגב: כל מה שנותר לי לסכם ביחס אליך, שבמושב החורף נקיים שש ישיבות בחודש.
מרדכי יוגב: אני מתייחס לסטטיסטיקות.
מרדכי יוגב: בשנת העבודה 2016 עשינו 27 ישיבות ועמ"ש יו"ש.
מרדכי יוגב: ועדות אחרות עשו 1 או 2, 4 או 7, ואולי הבאה אחרינו עשתה 16.
מרדכי יוגב: אני רוצה להגיע ל-12 חודשים כפול 4, שזה 48.
מרדכי יוגב: המינימום 24.
מרדכי יוגב: סיכום קצר.
מרדכי יוגב: דבר ראשון, להתחיל בהכרת הטוב והתודה לכל מי שנמצאים פה והם עושים ועושים יותר ויוזמים, מראש היחידה להתיישבות והעוזרת שלו ואחרים, וגם המל"ל.
מרדכי יוגב: ראוי לציין את ווה, שנכנס פה לעומקם של דברים במל"ל בתחומים שונים, וגם אתה איתן, וכך גם פיקוד העורף לאורך השנים, פיקוד המרכז וגם את"ק.
מרדכי יוגב: דבר שני, לטקו, אנחנו לא מתעלמים, ואתה יודע את זה היטב, ואני חושב שיש לוועדה הזאת אותו יתרון שהוא יתרון המקצועיות של ועדת החוץ והביטחון, גם הצרכים של מרכיבי הביטחון, גם בגזרות האחרות ואיזשהו תכלול.
מרדכי יוגב: הוועדה יודעת להגיד, במידה מסוימת אולי יותר טוב ממערכת הביטחון, ולפעמים להסב מהצד את הדעת איפה האיום הוא אולי יותר גדול, אם בצפון או בדרום, או לצורך העניין מה יזדקקו כדי להגן על שדה התעופה.
מרדכי יוגב: זרקתי לגזרה אחרת לגמרי.
מרדכי יוגב: אני עובר עכשיו ליו"ש.
מרדכי יוגב: איום החדירה בפיגועי ההרג ביהודה ושומרון הם מוחשיים ומיידיים, ולצערנו, והציג את זה פה פיקוד המרכז בהתחלה, רק בשנתיים האחרונות ולפני כן חווים אותם עם הרוגים ופצועים.
מרדכי יוגב: זה שייך לכל המציאות הכוללת.
מרדכי יוגב: אומנם הייתה עלייה בתקציב מרכיבי הביטחון, אבל אני חושב שיחסית לשנים של אנורקסיה שהיו לפני כן בקדנציה הקודמת, אין הקומץ משביע את הארי.
מרדכי יוגב: מה שאני מבקש, וזה אולי תורף הוועדה הזאת, שאני עוד לא יודע להגיד מתי נעשה את ועדת המעקב עליה, זה כן להשפיע ולפרוץ.
מרדכי יוגב: אני אומר את זה לכולנו, ואמרתי גם לנציגת האוצר.
מרדכי יוגב: אני כן תולה תקוות בישיבה עם שר הביטחון.
מרדכי יוגב: אני גם באופן אישי אשתדל לדבר אתו.
מרדכי יוגב: לא ידעתי על הישיבה ב-5.9, וחשוב להביע בה את אותם דברים שהושגו כבר בהבנה בינואר 2016, מה אדום, מה צהוב, מה ירוק.
מרדכי יוגב: בין אלה שהם פה מפיקוד המרכז ומיו"ש, בין אלה שמתייחסים לכל המדינה, עמיקם ומל"ל.
שלמה וקנין: מי יעלה את זה לקבינט?
שלמה וקנין: כמו מיגון הניוד או כמו תאורה, הרי אתה מבין שמי שיעלה את זה יצטרך לדחוף את היד לכיס, ומכאן אולי החשש.
מרדכי יוגב: אני מודה שאתמול דיברתי עם אנשי ראש הממשלה, ואולי גם היום, ואנחנו נראה.
מרדכי יוגב: יכול להיות שיעלו את זה, לצורך העניין אני, שר החינוך ושר הביטחון.
מרדכי יוגב: כולם.
מרדכי יוגב: אני לעצמי רשמתי לפנות לשלושה שרים.
מרדכי יוגב: דבר נוסף, כן הייתי מבקש לקבל לוועדה מצד פיקוד המרכז את סיכומי האלוף שלכם ביחס לאיומים, ביחס לסטטיסטיקות, ביחס להתרעות, את תפיסת האלוף ביחס להתיישבות.
מרדכי יוגב: שיהיה לנו נייר שאנחנו יכולים אתו לפנות גם לשר הביטחון בצורה גם רשמית וגם מדויקת בסטטיסטיקות של הפיגועים והאיומים והערכת המצב והתפיסה.
מרדכי יוגב: דבר שני, מצד פיקוד העורף, עמיקם ואחרים, לקבל את תוכנית העבודה שלכם למיגון ההתיישבות, את הצורך ואולי אתו את המתוקצב.
מרדכי יוגב: כך גם בסדר העדיפויות שאתם תגדירו.
מרדכי יוגב: אמרתי אדום, צהוב, ירוק, אתם תגדירו 1, 2, 3 או מה שאתם רואים כצורך להבקיע בתקציב.
מרדכי יוגב: פיקוד המרכז, גם פיקוד העורף, ההתייחסות לאותם יישובים שהם אינם סטטוטוריים, ואני עשיתי בזה הפרדה, שהם על אדמות מדינה.
מרדכי יוגב: גם דוח טליה ששון אפילו נתן סדרי עדיפויות אחרים, הבקענו את זה בתב"ע של צופית, של המכינה הקדם-צבאית.
מרדכי יוגב: כי היה ברור, גם מתוך דוח טליה ששון, שהמקום הזה הוא על אדמות מדינה.
מרדכי יוגב: לצורך העניין, מה שהוא על אדמות מדינה ויש מאמצים להשגת התב"ע אליו, זה כמרכיב ראשוני, ולו לאמצעי ביטחון ניידים, לאמצעי ביטחון מינימאליים.
מרדכי יוגב: כשם שנוקטים את הדברים הללו גם בדברים אחרים.
מרדכי יוגב: לטקו הזכיר מטפורה מבטיחות בדרכים, ואני מזכיר מטפורה מטיפול בסודנים ואריתריאים לא חוקיים ואתה נותן להם עדיין שירותי בריאות וחינוך והכול, כי הם אצלך ואתה לוקח על אחריותך את הסיוע להם.
מרדכי יוגב: אם זה טוב או רע, כל אחד יסייר שם בדרום תל-אביב וירגיש כפי שהוא מרגיש.
מרדכי יוגב: המאחזים והתשובות אליהם הם כן שאלה שנעלה אותה ונבקש גם מכם, ונבקש גם מכם להתייחס אליה בהמלצות שלכם לישיבה עם השר.
מרדכי יוגב: מי שיעלה לשר, פיקוד העורף, גולן, או היחידה להתיישבות והמל"ל, לתת לדבר הזה את מענה המינימום.
מרדכי יוגב: מהו מענה המינימום שאתה אומר להגנתם של 110 משפחות, וגם זה בסדר העדיפויות.
שלמה וקנין: פיקוד העורף אמר את זה.
מרדכי יוגב: בעניין המל"ל, הייתה פה הערה כשלא היית, לטקו, שאיתן אמר ושתק, כי נכנס לפה עיתונאי, שיש הקשר בין פח"עי לפלילי.
מרדכי יוגב: אני לא יודע אם התכוונת ליו"ש שאנחנו מכירים שנים רבות, או אם התכוונת לגליל או לשניהם.
מרדכי יוגב: כי נדמה לי שרמזת לשניהם.
מרדכי יוגב: אני חושב ששם הצרה היא גדולה, ואני הרגשתי שאני לא יודע להשפיע עליה ולעשות שם קצת יותר טוב.
מרדכי יוגב: אחר כך זה משפיע על המוטיבציה של הילדים שלהם להתגייס לצה"ל ביסוד-המעלה ובראש-פינה.
מרדכי יוגב: אז אולי זה יכול לעבור לחוץ וביטחון.
מרדכי יוגב: אני מחפש את ההקשר.
מרדכי יוגב: מל"ל, להשפיע על תקציב 2018 עד כמה שאתם יודעים אל מול משרד ראש הממשלה ונושא מרכיבי הביטחון.
מרדכי יוגב: לנסות להשפיע על ההבקעה של 45 מיליון, שאני עוד לא מוצא את הדרכים איך אני עושה את זה.
מרדכי יוגב: יש לי דרך אחת שאני חושב עליה כרגע, אבל לא הצלחנו מאז פסח, איך משחררים את 45 המיליון האלה או את ה-flat הזה שתקוע בוועדת הכספים, כי זה משפיע על הבטיחות, על הביטחון ועל ההתרסקות של שניים או שלושה מפעלים.
מרדכי יוגב: דבר אחרון, איתן, אני לא יודע מה תוצאות הסיור אתמול בדרום מדבר יהודה.
מרדכי יוגב: שמים עכשיו 3.8 במיגון של רצועת עזה בסופו של יום, אבל לא דומה האיום בכלל.
מרדכי יוגב: אנחנו ביהודה ושומרון שולטים גם בצד השני, אנחנו מסוגלים בדרכים רבות ואחרות, זה לא המקום וזו לא הישיבה.
מרדכי יוגב: אני בעצמי יודע לחשוב על שלושה דברים איך לבלום או ליצור שליטה חלקית במי שחודר.
מרדכי יוגב: כל מי שחודר ממדבר יהודה או חדר לפיגועים הקשים של שרונה או מקום אחר, חדר רכוב, דרך נתיב אחד או שניים.
מרדכי יוגב: אנשים שם לא מרבים ללכת רגלית בשביל להגיע לתל-אביב, ולכן בלימת צירי הרכב ואכיפתם אינה מצריכה חומה רציפה ואפשר בדרכים אחרות, מצלמות והזנקה.
מרדכי יוגב: לא אאריך בזה כרגע, כי זה לא יסוד העניין, אבל סדרי העדיפויות של במה משקיעים בסוף, מדינת ישראל, מערכת הביטחון, מחייבים חשיבה נוספת, בלי קשר לשיקולים הירוקים.
מרדכי יוגב: בסופו של דבר נמשיך לפעול כולנו מתוך אותה הכרה, להגדלת תקציבי מרכיבי הביטחון.
מרדכי יוגב: אני באמת סומך פה על האנשים ולמדתי מהם הרבה.
מרדכי יוגב: כי זה צורך, ונשתדל לפרוץ את התקרה הזאת כדי שיהיו יותר מרכיבי ביטחון לנהל סיכונים ולא לנהוג בחוסר אחריות בנושא הביטחון של היישובים.
מרדכי יוגב: יישובי הסְפר בכלל, ובפרט ביישובי יו"ש.
מרדכי יוגב: תודה רבה.
מרדכי יוגב: בוקר טוב וברוכים הבאים, ראש המינהל האזרחי, עוזר שר הביטחון, ממלאת מקום היועץ המשפטי וחברים כולם, הישיבה היא ישיבה פתוחה לפי סעיף 120ב(2).
מרדכי יוגב: במסגרת ועדת המשנה לענייני יהודה ושומרון, אנחנו נכנסים הבוקר לשני נושאים חדשים לטיפולה של הוועדה כי, ואני אומר תודה גם למערכת הביטחון כולה, מהשר, דרך עוזרו, דרך ראש המינהל האזרחי, יש נושאים שמתקדמים, ברוך ה', והולכים לתוכניות אב שמאפשרים לנו להיכנס לעוד נושאים, כגון נושא המים שנכנס לעבודה לתוכנית רב-שנתית ואנחנו נפגוש אותו רק באביב לקראת צרות הקיץ, ולא צריך כל שלושה חודשים, כגון נושא המיגון שדי מאחורינו והוא נמצא בתקציב המדינה ב-19'.
מרדכי יוגב: ברוך ה', נושאים שהוועדה היתה חלק מהגורמים שדוחפים יחד עם כל השותפים האחרים.
מרדכי יוגב: אני אומר תודה לכל השותפים, וכך גם אני מקווה שבנושא הכיסוי הסלולארי שניפגש עליו ובנושא הכבישים שניפגש בחודש הבא, אלה נושאים שנמצאים בהתקדמות.
מרדכי יוגב: אנחנו פותחים הבוקר נושא חדש והוא תקני המינהל האזרחי סלאש מתאם הפעולות בשטחים, שמאז כיבוש יהודה ושומרון, מי שירצה יגיד שחרור, זה לא משנה לי, על ידי ישראל במלחמת ששת הימים, 51 שנה לאחור, קבע מעמד של ממשל צבאי בו אלוף הפיקוד הוא הריבון ומתאם הפעולות בשטחים באמצעות המינהל האזרחי מטפל באוכלוסיה.
מרדכי יוגב: זו היתה אז אוכלוסיה פלסטינית של כמיליון וחצי נפש ואוכלוסיה יהודית, כיום האוכלוסיה הפלסטינית מונה כ-2.5 מיליון והאוכלוסיה היהודית מונה קרוב לחצי מיליון, מספרים לא מוחלטים.
מרדכי יוגב: והיו כאלה שבעת הסכמי אוסלו עשורים אחורה חשבו שאנחנו לקראת שלום גדול ואפשר עוד לצמצם את תקני המינהל, ולמעשה שני דברים אירעו, שני תהליכים.
מרדכי יוגב: האחד, כישלון הסכמי אוסלו והאתגרים הגדולים והדם הגדול שזרם בעקבותיהם, ויחד עם גידול באוכלוסיות, גם זו הפלסטינית וגם זו הישראלית, שניהם השאירו את המינהל האזרחי קצר ביכולותיו לתת את המענה לאוכלוסיות, קצר מאוד.
מרדכי יוגב: הצמצום הזה של תקני כוח האדם פגע בראש ובראשונה באנשים המשרתים במינהל האזרחי, אבל בלקוחות שצריכים לקבל את השירות, היהודים והפלסטינים כאחד, יחד עם בעיות נוספות שלא איכנס אליהם בפתיחה אלא נשמע אותן בהמשך.
מרדכי יוגב: נדמה לי שהמדיניות של הממשלה הנוכחית לא מוגדרת דיה.
מרדכי יוגב: היא כן מבהירה שהיא לא רואה מדינה פלסטינית, היא רואה ישות פלסטינית כזו או אחרת, אוטונומית או אחרת, אני לא בא כרגע לעסוק בכך, והאם בסופו של יום יבוטל המינהל האזרחי – הוועדה לא תעסוק בכך.
מרדכי יוגב: כל אחד והחזונות שלו.
מרדכי יוגב: הוועדה תעסוק במה שחיוני כדי לתת מענה לאוכלוסיות הגדלות בשטח על האתגרים בשטח של מרקמי חיים משולבים ונפרדים, ממתן שירותי ממשלה נאותים בכל הצדדים ועד אכיפה של עבירות, מעבירות תנועה ועד עבירות מקרקעין ובניית תשתיות ראויות לכל תושבי יהודה ושומרון יהודים וערבים.
מרדכי יוגב: בגלל הקושי בתקנים הללו יש דברים שאינם מתקדמים.
מרדכי יוגב: ואתם מודעים, שיר, לנושא הכיסוי הסלולרי שנידון פה בוועדה כמה שנים ולא פרצנו דרך ואולי עכשיו נפרוץ כי נדרשו עוד כמה תקנים, בסוף מ-10 לחמישה, בסוך מחמישה אולי שניים יושיעו את העניין ויצליחו להוציא תוכנית של כיסוי סלולרי גם עבור מערכת הביטחון, ממילא גם עבור האזרחים.
מרדכי יוגב: וכך גם אכיפה של בנייה בלתי חוקית.
מרדכי יוגב: אנחנו נטפל בסוף השבוע במערכה של השתלטות אסטרטגית של הפלסטינים על שטחי C, וקושי של המינהל שנאלץ לתעדף את המשימות על פני אכיפת החוק וכך נוצרות צרות אחרות שלא מממשות את מדיניות ממשלת ישראל ביהודה ושומרון.
מרדכי יוגב: ומתוך כך, ואני רוצה לסיים את ההקדמה ולעבור אל האנשים שכאן, הדברים באמת פוגעים בעשייה רבה ביהודה ושומרון.
מרדכי יוגב: אני אתן עוד תחום שהוועדה נדרשה לו רק לפני כשנה, פגיעה מסיבית באתרים ארכיאולוגיים של יהודה ושומרון, היא אולי - - - של ארכיאולוגיה, ואין מי שמספיק יאכוף את הדבר.
מרדכי יוגב: ונדמה לי שהמינהל האזרחי כיום לא מצליח – לא אגיד לא רוצה, אני לא חושב שלא רוצה זה נכון, אני חושב שיש לנו ראש מינהל מצוין – לא מצליח לעמוד במשימות שניצבות לפניו, וגם מה יהיה בעוד חמש שנים כאשר הדברים יגדלו, ואנחנו מכוונים בתוכניות האב שלנו כרגע בנקודת ייחוס ל-2040 ברוב תוכניות האב עם ראייה של עד כשישה מיליון נפש ביהודה ושומרון.
מרדכי יוגב: אני מצפה ממערכת הביטחון, ממתאם הפעולות בשטחים, מראש המינהל האזרחי, גם להעמיק את הידע שלנו בפער וגם להגיד מה נעשה כצורך, ואני חושב שהדבר צריך להיעשות יחד עם כל משרדי הממשלה כמובן בהובלת מערכת הביטחון שהיא הממונה על יהודה ושומרון ועוד שני משרדים שהם משרד האוצר ומשרד המשפטים שהם הכי הכי מעורבים בכל העניין כדי להביא אותו בסוף לאיזה שהוא מקום יותר טוב, כי המערכת הזאת גם הוזנחה במידה מסוימת, היא בקצה של מערכת הביטחון.
מרדכי יוגב: במערכת הביטחון יש את איראן ויש את החזבאללה ויש את החמאס ויש את מיגון העורף ויש דברים אחרים, וזה בסעיף 17 או בכל דבר אחר, ופה אני עם המבט למשרד האוצר איך אנחנו מתקנים את החסר ומביאים למצב נורמלי גם את האוכלוסיות שמתגוררות ביהודה ושומרון כי אם זה לא יקרה שם אז חס ושלום נהיה מהצד הפלסטיני בדומה לעזה, ובצד היהודי בפערים אחרים, פגיעה במרקם החיים או בחיים עצמם.
מרדכי יוגב: אז זו הקדמה דיה לה, ואני אשמח לשמוע מי פה רוצה לפתוח, אם זה עוזר השר או שאת הנותן את השרביט לראש המינהל האזרחי.
מרדכי יוגב: רק עוד משפט אחד, אמרתי קודם לרמ"א, אנחנו יושבים משני צדדים אבל אנחנו באותו צד.
מרדכי יוגב: רוצה לומר, כוונת הוועדה בסוגיה הזאת להיות עוד כלי על גבי הכלים האחרים מתוך ההיכרות שלנו עם המציאות, להיות עוד כלי שמסייע לפתרון הבעיה.
מרדכי יוגב: איפה שלא צריך אותנו, יש לנו מספיק נושאים לעסוק בהם ונגיד בוצע ונלך לטיפול בנושאים אחרים.
קובי אלירז: ידוע, בסדר גמור.
קובי אלירז: תודה.
קובי אלירז: אני חושב שזו במה ראויה גם להציג פה את מה שאנחנו עושים.
קובי אלירז: עוד מעט רמ"א יפרט קצת יותר, אבל אנחנו בחודשים האחרונים נכנסנו לעבודת מטה מאוד מעמיקה עם כל הגורמים.
קובי אלירז: ראש המינהל האזרחי עם כל הגופים שלו עשה עבודה רצינית ושיטתית לגבי כל הפערים בהשוואה למה שצריך לתת.
קובי אלירז: אתה אמרת בשתי מילים שמדובר באוכלוסיה מאוד גדולה וגם יש שינוי בשטח - - -
מרדכי יוגב: ברוך הבא חבר הכנסת מוזס, ולא הזכרתי את חברת הכנסת לשעבר אורית סטרוק ששם בפינה מתחבאת.
מרדכי יוגב: ברוכים הבאים לשניהם.
מרדכי יוגב: סליחה.
קובי אלירז: אמשיך.
קובי אלירז: וגם עשינו סוג של השוואה למחוז מקביל במדינת ישראל מול האוכלוסיה ונתינת השירותים, מענה הנצרך לגודל האוכלוסיה המדובר ואתה מנית כבר את האוכלוסיה.
קובי אלירז: גם אם אנחנו מכירים רק את שטח C, - - - שיש לנו גם ממשקים עם A ו-B, ומדובר בכחצי מיליון יהודים ועוד מספר לא מבוטל, כ-200,000 פלסטינים.
קובי אלירז: זה לבד מערך גדול שצריך לתת לו שירות.
קובי אלירז: הוא לא שונה מאוד ממחוז חיפה במדינת ישראל, וגם לכך נצרכנו.
קובי אלירז: והפערים הם גדולים, אכן הם גדולים בכל המחלקות במינהל האזרחי, רמ"א יפרט את זה קצת יותר.
קובי אלירז: אנחנו בניסויים סופיים של הצעת מחליטים לממשלה, יש פה גם דיונים מול האוצר, וגם אצלנו בתוך הבית פנימה, מדובר פה בעבודה מתכללת גם עם הגופים של משרד הביטחון וגם עם המינהל האזרחי וגם עם הפצ"ר ועם כל מה שנצרך פה באירוע הזה.
קובי אלירז: אנחנו ממש בניסוחים אחרונים של הצעת המחליטים הזאת.
קובי אלירז: היא מדברת על לא מעט תקנים.
קובי אלירז: אני אתן לרמ"א את הזכות לפרט קצת יותר.
קובי אלירז: אני מעריך שבחודש הקרוב נסיים את העבודה שלנו עם הניסוחים.
קובי אלירז: אני מקווה מאוד שנקבל גם אור ירוק מהאוצר, ואנחנו רוצים לקדם את הצעת המחליטים הזאת פשוטו כמשמעו.
קובי אלירז: היא אמורה לתת מענה בכל הנדבכים, גם במענה של אישור התוכניות, גם במענה של הפיקוח, גם במענה של האכיפה, גם במענה של בירור הזכויות במעמד הקרקע, צוות קו כחול וכולי, סקר.
קובי אלירז: כל מה שאנחנו בפערים לא מבוטלים נמצאים בו ויש לנו הרבה מאוד בצנרת.
קובי אלירז: על אף זה אני חושב שאנחנו מצליחים לא מעט, בעיקר בתחום התכנון.
קובי אלירז: בתחום התכנון אנחנו בפער לא מבוטל של כוח אדם לעומת כל מחוז אחר במדינת ישראל, ועל אף זה המערכת בסך הכול יעילה.
קובי אלירז: מי שלוקח בהשוואה הגשת תוכנית תב"אית בעירייה כלשהי עם הוועדה המקומית והמחוזית ובמידת הצורך עם המועצה הארצית.
קובי אלירז: זה לוקח בקבועי זמן שהם כמעט פי שלושה ממה שקורה במינהל האזרחי.
קובי אלירז: לפחות בתחום הזה אנחנו יחסית יעילים, אבל גם שם אנחנו חסרים מאוד בבדיקת התוכניות לצורך פרסומן וכולי.
קובי אלירז: עשינו עבודה מטה כוללת שמתייחסת לכל הפרמטרים, לכל האגפים, לכל המחלקות, ונותנת את המענה לכאורה הנצרך שאמור לתת את המענה הראוי.
קובי אלירז: אני מקווה מאוד, כפיש אמרתי, בחודש הקרוב להגיש את זה ולקדם את זה בלוחות זמנים קבועים ומהירים יחסית.
מרדכי יוגב: לפני שאעביר את רשות הדיבור לרמ"א, אני רוצה לומר שלוש התייחסויות למה שאמרת.
מרדכי יוגב: הראשונה, שאני אומר אותה בהגדרה כללית לתפיסתי, שייקח אותה כל אחד לאן שהוא רוצה פוליטית, אבל אם אנחנו ביו"ש - - - שאנחנו בורחים מאחריות בעזה ומחפשים חניך תורן בדמויות שונות, או נשים את עזה בצד.
מרדכי יוגב: יודע רמ"א, הוא - - - יגיד שמעולם הרשות הפלסטינית, לא ערפאת ולא אבו מאזן היו רלוונטיים לרצועת עזה והמאמץ לרוץ אחריהם היה מאמץ שנכשל עד היום והוא ייכשל גם בעתיד.
מרדכי יוגב: כך גם מצרים.
מרדכי יוגב: היא לא מעוניינת בעזה.
מרדכי יוגב: אבל לגבי יהודה ושומרון, אם אנחנו לא ניקח אחריות-על ביטחונית והומניטרית גם על שטחי A ו-B, זו יחידה אחת מכל ההיבטים, מים, חשמל, איכות סביבה, מה שמזהם פה, מזהם פה, ומה שצריך להשקות צריך פה וגם פה, אנחנו ניקח אחריות-על גם אם יש שם ישות אחרת עצמאית, כן לרוחי או לא לרוחי, לא נכון להתייחס בהנחת היסוד רק ל-200,000 או כמה שיש בשטחי C, אלא לכל ה-2.5 מיליון האלה, כי הסכמה לאומית בוודאי מדברת על בקעת הירדן, אז שום דבר אחר חוץ ממדינת ישראל לא ידע לתכלל את הצרכים הללו, את מערכות הכבישים, את כל הצרכים.
קובי אלירז: זה חד משמעית.
קובי אלירז: בכל הנושא של תשתיות העל, מים, חשמל, כבישים, אפילו רכבת עתידית, גז.
קובי אלירז: כל זה התייחסנו לכלל האוכלוסיה.
מרדכי יוגב: ואני אומר יותר מזה, מכיוון שהמערכת הכלכלית גם עוברת דרכנו, יודע את זה האוצר, ומתן הכספים, אז פשוט שהמערכת הכלכלית גם במינהל אזרחי וגם באוצר או הביחד הזה שמנהל הפעולות בשטחים הוא זה שמתכלל את זה, הוא יודע לכלכל את זה גם מול הפלסטינים בלקיחת אולי אחוזים לסלילת כבישים או כל דבר אחר שמשרת את שתי האוכלוסיות, חשמל, מים וכולי.
מרדכי יוגב: אז שני הדברים האחרים, אני שמח על מה שאמרת, להפוך את יו"ש למחוז בתקן.
מרדכי יוגב: אני רק שואל, אמרת שהלו"ז בעוד חודש, חודש וחצי, שאתם הולכים להגיש תוכנית- מה במשתמע של תקציב?
מרדכי יוגב: כי אם תגידו עוד פעם חמישה מיליארד על חמישה מיליארד מיגון צפון, אז זה ווישפול ת'ינקינג, זה לא לביצוע.
קובי אלירז: רמ"א ידבר על התקנים ועל הסכומים.
קובי אלירז: אלה סכומים לא מבוטלים, אבל אנחנו חושבים שהם נצרכים מאוד, ואנחנו רוצים עזרה של כל השותפים בעניין להבנה שבלי זה לא נצליח לתת שירות ומה שנקרא שליטה, משילות באיזור, וכפי שדיברת, נתינת כלל התשתיות לכלל האוכלוסיה.
מרדכי יוגב: לפני שרמ"א מדבר, יש משהו עם חומר כתוב שאתה יכול לתת לנו או להשאיר מצגת לוועדה?
קובי אלירז: יש לי פה את נוסח הצעת המחליטים אבל היא עוד לא בושלה עד כדי שאנחנו יכולים להוציא אותה מהמשרד.
קובי אלירז: אבל אני רק מראה שהיא כתובה ברחל בתך הקטנה, עם טבלאות מפורטות.
קובי אלירז: אנחנו מעדיפים לא להשאיר את העותק שלה - - - אבל אנחנו בסיומה, לא בעיצומה אלא כבר בסיומה.
קריאה: זו הצעת מחליטים מהממשלה?
קובי אלירז: כן.
קובי אלירז: זו הצעת מחליטים מהממשלה.
בן חור אחוות: בוקר טוב.
בן חור אחוות: קודם כל אני מברך את יושב-ראש הוועדה על כניסת הוועדה לנושא הזה, שהוא אולי הכי מרכזי להוויה וליכולת התקדמות באתגרים של הארגון, של המינהל האזרחי.
בן חור אחוות: בעצם המינהל האזרחי גיבש את התוכנית אחרי מיפוי עמוק בקיץ 2016, בספטמבר 2016 התוכנית כבר הועברה למשרד הביטחון, ומאז במשך שנתיים אנחנו מנהלים עבודת מטה מאוד מאוד ארוכה, גם עם משרדי הממשלה הרלוונטיים, כל אחד בעולמו, בעיקר עם אגף התקציבים במשרד האוצר, משרד הביטחון שמוביל את הדבר הזה וההחלטה של השר להפוך את זה להצעת מחליטים לממשלה מכיוון שמדובר פה במשהו מז'ורי כדי שאפשר יהיה לעשות את השינוי הנדרש.
בן חור אחוות: תוך כדי אנחנו עובדים גם על חלקים מהתוכנית במסגרות אחרות.
בן חור אחוות: אני אתן דוגמה עוד מעט לעולם התעסוקה.
בן חור אחוות: אז התוכנית היא תוכנית שלמה, הוליסטית, אבל יש התקדמות או ניסיונות להתקדם גם בצירים המקומיים למול כל מיני דברים שהם יותר דחופים או פחות דחופים לעשייה.
בן חור אחוות: צריך לזכור שהייעוד של הארגון כמו הייעוד של פיקוד מרכז הוא מקסימום יציבות ביטחונית במרחב, אבל תוך קידום איכות החיים של כל מי שחי שם, ישראלים כפלסטינים וכל מי שעובר שם, וייצוב המרחב, ועל זה אתה דיברת, בראי האינטרס הישראלי בהסתכלות ארוכת טווח.
בן חור אחוות: וכשמסתכלים על שלושת העוגנים האלה, על היציבות הביטחונית, על קידום איכות החיים ועל יכולת לעצב את המרחב מבינים עד כמה אנחנו רחוקים במשאבים וביכולות כדי לממש את זה.
בן חור אחוות: אני אתן מספר דוגמאות מרכזיות שייתנו את ההבנה לגבי מהות התוכנית, ואם תרצה ניכנס אחר כך ממש פרטני.
בן חור אחוות: דבר ראשון, כמו שאתה אמרת, החל מהסכמי אוסלו שינוי דמוגרפי מהותי.