GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אברהם מיכאלי: אני רוצה שהשרה תדע שאתם עוסקים בדברים החשובים האלה ולכן אני גם אדבר עם המנכ"ל ואני אכתוב לו מכתב לשרה.
אברהם מיכאלי: אנחנו נכתוב לא שאם זה לא ייפתר, אנחנו נדרוש ממנו להתייצב בישיבה הבאה כמו שעשינו עם כמה משרדים אחרים וזה דווקא עזר.
אברהם מיכאלי: תודה לכם.
אברהם מיכאלי: משרד המשפטים, אנחנו מגיעים אליכם קודם כול לבעיות.
אברהם מיכאלי: בואו נשאיר את משרד המשפטים לסוף.
עידו בן יצחק: נעדכן לפרוטוקול את המשרדים שלא הוזמנו.
אברהם מיכאלי: אני מבין שעורכת הדין דנה מעודכנת בכל הדברים שקורים במשרדים האחרים, נכון?
אברהם מיכאלי: משרד התחבורה?
עידו בן יצחק: לגבי משרד התחבורה.
עידו בן יצחק: מבחינת התחייבויות, המנכ"ל היה פה בישיבה הקודמת והתחייב על מספר נושאים.
עידו בן יצחק: הנושא היחיד שבעצם עבר המועד שאליו הוא התחייב הוא תקנות בנושא כלי שייט, שהם התחייבו להעביר לוועדת הכלכלה עד ל-31 ביולי.
עידו בן יצחק: דיווח שהעביר לנו משרד התחבורה אומר שאמנם טרם הועברו התקנות לוועדת הכלכלה אבל הן נמצאות אצל השר לחתימה ויועברו בימים הקרובים.
עידו בן יצחק: שאר המועדים שלהם עוד לא עברו.
עידו בן יצחק: אנחנו, כמובן, נעקוב.
אברהם מיכאלי: אצלכם זה כבר היה, אני מבין, ושחררתם את ההערות, אם היו?
דנה יפה: התקנות היו אצלנו, אושרו על ידנו ועכשיו הן אצל השר.
אברהם מיכאלי: אני רוצה שיודיעו לנו, דיווח ביניים כזה, ממשרד התחבורה ב-15 באוגוסט.
אברהם מיכאלי: תוציא להם מכתב.
עידו בן יצחק: ברגע שהם שולחים, הם מעבירים אלינו.
אברהם מיכאלי: כן, אבל אתה יודע, אם אתה לא מזרז אותם הם יכולים לחכות עכשיו חודשיים כי הם חושבים שהכנסת בפגרה.
אברהם מיכאלי: הכנסת לא בפגרה – הכנסת עובדת.
אברהם מיכאלי: תכתוב להם מכתב:
אברהם מיכאלי: בעקבות הודעת
אברהם מיכאלי: כם אנחנו מבקשים עד 15 באוגוסט להודיע לנו שהתקנות אכן הועברו לוועדת הכלכלה.
עידו בן יצחק: לגבי שאר הנושאים אנחנו מחכים לתאריכים.
אברהם מיכאלי: אז שיהיה כתוב לפרוטוקול שסעיף 3 - - -
עידו בן יצחק: כן, הנושא של פיקוח על כלי שיט: התחייבו להפיץ תזכיר עד 31 באוגוסט.
עידו בן יצחק: הסעת סיור, הסעה מיוחדת והשכרת רכב – הם התחייבו להביא את הצעת החוק לכנסת עד 30 בספטמבר, רק שאין כל כך כנסת ב-30 בספטמבר, אז בתחילת מושב החורף.
עידו בן יצחק: רכישת מונים למוניות, התקנתם ושירותי אחזקתם – התחייבו להביא את הצעת החוק לכנסת עד 31 בדצמבר.
עידו בן יצחק: הפעלת רכבל – גם פה התחייבו להביא את הצעת החוק לכנסת עד ל-31 בדצמבר.
אברהם מיכאלי: מה שקשור לסעיף 3 ו-4, 31 באוגוסט ו-30 בספטמבר, במכתב שנוציא להם לכתוב שידווחו לנו בסמוך לתאריך הזה שהתחייבו להפיץ שאכן ביצעו את זה כדי שאנחנו נהיה מעודכנים שזה הופץ.
אברהם מיכאלי: לא לחכות להם ולגלות חודשיים אחרי זה שהם לא הפיצו.
אברהם מיכאלי: לגבי דצמבר, אני מבין שסיכמנו אתם לתאריך הזה.
אברהם מיכאלי: אתם עוקבים אחרי ההכנות של הדברים האלה?
דנה יפה: אנחנו עובדים אתם בקשר, אנחנו מחכים שהם יביאו לנו טיוטות - - -
אברהם מיכאלי: השאלה היא, אם נניח שהם לא הביאו?
אברהם מיכאלי: מה שהתחייבו ל-31 באוגוסט אמור היה להיות כבר אצלכם אחרי הערות שלכם.
דנה יפה: לגבי ארבעת אלה אני לא יודעת היכן זה נמצא.
אברהם מיכאלי: אנחנו נפגשנו פה עם עורכת הדין גאאל.
אברהם מיכאלי: יש לי הרגשה לא טובה שבמשרדי הממשלה כל אחד עושה לעצמו שבת: אמרו לו, לא אמרו לו.
אברהם מיכאלי: יש לו לחץ במשרד, אז הוא מרשה לעצמו לא לעמוד בלוח הזמנים.
אברהם מיכאלי: אני מבקש ממשרד המשפטים שתעזרו לנו אתם מול משרדי הממשלה במעקבים הלאה.
אברהם מיכאלי: רבותי, אתם צריכים לעמוד בלוח הזמנים שקבעתם בשביל לסיים את הסוגיה הזאת.
אברהם מיכאלי: אני לא יודע מה קורה עם מזכיר הממשלה מאז שקבעתי אתו פגישה.
אברהם מיכאלי: אני חושב שצריך להוציא מכתב נוסף למזכיר הממשלה שיידע שאנחנו בינתיים מתקדמים פה, אבל יחד עם זאת, אם הוא מבקש מאתנו בשם הממשלה להאריך מצב חירום, זה שהוא לא יושב אתנו בפגישה כזאת של עדכונים זה לא בסדר.
אברהם מיכאלי: אנחנו פשוט מאוד רוצים להתקדם עם המחויבויות ולתת דגש נוסף למשרדים שיעבדו על זה.
אברהם מיכאלי: אז נעשה מכתב נוסף.
אברהם מיכאלי: אני כרגע לא יכול לעשות מעבר למכתבים כלום.
אברהם מיכאלי: אם יש צורך, נביא אותם פה.
אברהם מיכאלי: אם צריך נביא את המשנה ליועץ המשפטי לממשלה שתהיה פה אתנו בדיונים האלה, שפעם אחת תהיה פה, שתבין.
אברהם מיכאלי: לקראת ההכרזה הבאה בוודאי שאנחנו נזמן אותה פה לישיבה.
אברהם מיכאלי: לא יכול להיות שאנחנו כל הזמן נבקש ושיעשו טובות.
אברהם מיכאלי: שיבואו לפה עם תשובות.
אברהם מיכאלי: את המיידע אותה בהעתקים כדי שיגיע אליה?
עידו בן יצחק: כל ההעתקים נשלחים גם ליועץ המשפטי לממשלה.
עידו בן יצחק: אני מניח שזה מועבר למשנה הרלוונטי.
דנה יפה: מבחינת משרד התחבורה, אני נמצאת מולם בקשר.
דנה יפה: אני לא יודעת ספציפית היכן הדברים עומדים בין המשרדים כרגע, אבל הבנתי שהם מודעים ללחות הזמנים האלה שהם התחייבו עליהם - - -
אברהם מיכאלי: את ראית שהם מודעים ללוחות הזמנים באותו היום שהם מודיעים לי פה אבל לאחר מכן הם שוכחים שהתחייבו.
אברהם מיכאלי: מתי אני מגלה את זה?
אברהם מיכאלי: בכינוס שאני עושה אחרי 3 חודשים, כי אני לא יכול כל חודש להביא אותם הנה.
אברהם מיכאלי: אני מרגיש שהם מרשים לעצמם דברים שבמנהל תקין לא היו עושים את זה.
אברהם מיכאלי: אני לא רוצה כרגע להפעיל סנקציות ככנסת מול משרדי ממשלה על כך שהם התחייבו ללוח זמנים מסוים והם לא עומדים בו.
אברהם מיכאלי: אבל האינטרס של כולנו להביא למצב שהסאגה הזאת תסתיים.
אברהם מיכאלי: רבותי, לתת לזה סדר עדיפות כדי שנוכל לקדם את זה.
אברהם מיכאלי: דברים אחרים חשובים, אבל בעיני זה חשוב כרגע מבחינת קידום ההליכים לא פחות מכל מני חוקים אחרים או התחייבויות אחרות שיש להם.
אברהם מיכאלי: לגבי סעיף 3 ו-4, להזכיר להם שהם אמורים לדווח לנו.
אברהם מיכאלי: לגבי דצמבר יש לנו בינתיים זמן, נראה בישיבה הבאה איך הם מתקדמים.
אברהם מיכאלי: בכנסת אני רואה שיש להם 6 צווים.
עידו בן יצחק: 5 מהם במסגרת הצעת חוק רישוי שירותים לרכב.
עידו בן יצחק: הצעת חוק שבה התקיימו כבר 15 דיונים בוועדת הכלכלה, האחרון שבהם לפני כשבועיים, ב-14 ביולי.
אברהם מיכאלי: אם זה נושא שכבר הכנסת נתנה לו סדר עדיפות וקיימה דיונים, זה יסתיים מתי שיסתיים אבל לפחות אנחנו יודעים שאנחנו בשלבים מתקדמים מאוד.
אברהם מיכאלי: אני רוצה שלכל הוועדות שמטפלות בדברים האלה, לתת להם שוב תזכורת.
אברהם מיכאלי: להודות להן שמתקדמים ואיפה שלא התקדמו, לתת דחיפה וסדר עדיפות כדי שנוכל גם את הנושאים האלה לקדם.
אברהם מיכאלי: אם זה כלכלה, אם זה עבודה ורווחה ואם ועדה אחרת שאנחנו רואים בטבלה שיש בפנינו.
עידו בן יצחק: הנושא ה-6 הוא הובלת דלק.
עידו בן יצחק: פה יש תקנות שטרם נדונו בוועדת הכלכלה.
אברהם מיכאלי: להוציא תזכורת לוועדת הכלכלה שאנחנו רוצים שיתנו לזה גם סדר עדיפות.
אברהם מיכאלי: זה של משרד התחבורה?
אברהם מיכאלי: המשרד הבא זה משרד הביטחון.
עידו בן יצחק: הנושא הראשון הוא חוק להסדר תפיסת מקרקעין בשעת חירום.
עידו בן יצחק: דיווח לנו אחז בן ארי, היועץ המשפטי למערכת ביטחון - - -
אברהם מיכאלי: בתחילת המושב הם יגישו תזכיר חוק.
עידו בן יצחק: הם בשלבים מתקדמים מול משרד המשפטים.
עידו בן יצחק: יגישו בתחילת המושב.
אברהם מיכאלי: את מודעת לסוגיה הזאת שהיא מתקדמת?
דנה יפה: מאז הדיון הקודם שהיה פה בוועדה, התקיימה גם ישיבה ברשות המשנה ליועץ המשפטי לממשלה (אזרחי), ארז קמיניץ.
דנה יפה: בעקבותיו לובנו כל מיני הערות.
דנה יפה: תתקיים השבוע ישיבה עם משרד הבט"פ, משרד המשפטים ומשרד הביטחון.
דנה יפה: אני מאמינה שההערכה היא ראלית ובאמת נוכל לעמוד בה.
אברהם מיכאלי: אנחנו רושמים בפנינו את ההודעה שלו שבפתיחת המושב תזכיר החוק הזה יונח בפני ועדת שרים.
אברהם מיכאלי: אני מבקש מכם כמשרד המשפטים לרכז את המשרדים השונים כדי שהנושא הזה יקודם.
אברהם מיכאלי: הנושא הזה כבר הרבה מאוד זמן אצלנו.
דנה יפה: התזכיר עצמו הוא בסמכותו של שר הביטחון.
דנה יפה: הוא יכול להעלות את זה לוועדת שרים.
דנה יפה: אנחנו כמובן עובדים אתם בשיתוף פעולה - - -
אברהם מיכאלי: שיתוף פעולה וגם הערות, אם יש, או משהו כזה שמתעכב אצלכם.
אברהם מיכאלי: בסדר, זה יוגש במושב.
אברהם מיכאלי: הנושא השני הוא עיסוק באמצעי הצפנה.
אברהם מיכאלי: הנושא הזה מטופל ברגישויות המתאימות ואנחנו כמובן נעקוב אחרי ההתפתחות של זה בהמשך יחד עם החוקים הרגישים האחרים שצריך לקדם בכנסת ולפי זה נראה.
עידו בן יצחק: משרד הפנים: הנושא של פקודה להארכת תוקף של תקנות שעת חירום (יציאה לחוץ לארץ).
עידו בן יצחק: פה, הצעת החוק - - -
אברהם מיכאלי: בזמנו היה לנו מידע שהשר מתקדם מול היועץ המשפטי לממשלה.
אברהם מיכאלי: ידוע לכם למה עד עכשיו זה לא התקדם לוועדת שרים לחקיקה?
אברהם מיכאלי: למה זה הורד מוועדת שרים כמה פעמים?
דנה יפה: את זה אני לא יודעת.
דנה יפה: אכן הייתה פגישה אצל היועץ המשפטי לממשלה - - -
אברהם מיכאלי: סיכמו דברים או שזה נשאר באוויר?
דנה יפה: - - - זה אמור לעלות לוועדת שרים כדי להכריע - - -
אברהם מיכאלי: אני מבקש פה להוציא שוב מכתב לשר הפנים כדי לדעת איפה הדברים עומדים ולמה אנחנו לא מתקדמים עם זה.
דנה יפה: זה היה אמור לעלות לוועדת השרים האחרונה וזה הוסר, יכול להיות בגלל עומס.
עידו בן יצחק: כבר פעמיים זה הוסר.
אברהם מיכאלי: אני רוצה דיווח למה זה הוסר.
אברהם מיכאלי: שידווחו לנו מידית בחודש הזה, באוגוסט, איפה הדברים עומדים.
עידו בן יצחק: משרד החקלאות: הנושא של המספוא, חוק הפיקוח על מזון בעלי חיים אושר בפברואר 2014.
עידו בן יצחק: מועד התחילה שלו הוא במרץ 2016.
עידו בן יצחק: מבחינת התקנות שהמשרד צריך כדי להפעיל את החוק הזה, הוא התחייב בפנינו בדיון הקודם שהוא ישלים את ההכנה שלהן עד סוף מרץ 2015.
עידו בן יצחק: המועד הזה עדיין לא הגיע ולכן לא הזמנו אותם.
עידו בן יצחק: בנושא של ייצור חלב, התקנות הראשונות כבר אושרו בוועדת הכלכלה.
עידו בן יצחק: יש להם עוד תקנות שהם צריכים להוציא בהקשר הזה והם התחייבו להעביר אותן לוועדת הכלכלה עד סוף דצמבר.
אברהם מיכאלי: כרגע התאריכים לא הגיעו, אבל לישיבה הבאה נזמן אותם כדי לדעת איך הם מתקדמים בהכנות כי הם יכנסו לחבילה של דברים שנצטרך לשקול את ההארכה של מצב החירום בגלל הדברים האלה שעומדים שוב על הפרק.
אברהם מיכאלי: יכול להיות שעד אז הפקודה למניעת טרור אולי לא תסתיים שם אז יש להם בעיה.
עידו בן יצחק: נושא שכבר בכנסת, נושא של ייצור דבש עבר בקריאה ראשונה והתקיים עד עכשיו דיון אחד בוועדת הכלכלה לפני כחודש.
אברהם מיכאלי: אז תכנס הבקשה שלי ליושב-ראש ועדת הכלכלה לקדם את הנושא בהמשך לדיון שהוא כבר קיים.
עידו בן יצחק: משרד האנרגיה והמים: יש את הנושא של הצעת חוק משק הדלק שבזמנו הודיעה הממשלה על כוונה להחיל רציפות, אבל עוד לא נערכה להצבעה בזמנו.
עידו בן יצחק: בדיונים הקודמים דיווח המשרד שזה בגלל מחלוקת על סמכויות בעניין מסוים בין משרד הביטחון לבין המשרד להגנת העורף.
עידו בן יצחק: על פניו, מאחר שאין יותר משרד להגנת העורף, ולא רק שאין – הוא חלק ממשרד הביטחון, המחלוקת הזאת הייתה אמורה להיפתר מאילה.
עידו בן יצחק: בכל זאת המשרד לא פנה להחיל רציפות.
אברהם מיכאלי: ידוע לכם משהו על העניין הזה?
דנה יפה: לא ידוע לי למה.
דנה יפה: זה ברמה הפוליטית.
עידו בן יצחק: גם הדרג המקצועי של המשרד לא ידע להגיד לי למה.
אברהם מיכאלי: אני מבקש להוציא מכתב לשר, לשר הביטחון בעצם, אני לא יודע למה - - -
עידו בן יצחק: אני חושב ששר הביטחון כבר יצא מהתמונה.
אברהם מיכאלי: מי שמחיל רציפות זה המשרד - -
עידו בן יצחק: זה שר האנרגיה.
אברהם מיכאלי: - - משרד האנרגיה והמים.
אברהם מיכאלי: מי אמור לשתף אתו פעולה?
אברהם מיכאלי: לא משרד הביטחון?
עידו בן יצחק: אני לא מכיר בדיוק את כל ההסדרים שיש בחוק הזה.
עידו בן יצחק: יש כל מיני משרדים – הוא פשוט לא רצה להחיל רציפות לפני שהממשלה בפנים סגורה על מה שיהיה.
אברהם מיכאלי: אז בוא נוציא מכתב לשר האנרגיה והמים עם העתקים לגורמים המתאימים כדי שנדע למה הדברים האלו לא מתקדמים.
אברהם מיכאלי: זה תוקע צו.
עידו בן יצחק: בנוסף יש עוד 7 צווים שהם בהליכי חקיקה בכנסת.
עידו בן יצחק: 5 מהם במסגרת חוק הגז (בטיחות ורישוי).
עידו בן יצחק: עד עכשיו נערכו 3 דיונים בוועדת הכלכלה בהצעת החוק הזו.
עידו בן יצחק: האחרון ב-30 ביוני.
עידו בן יצחק: שניים אחרים בצו שנדון גם הוא בוועדת הכלכלה.
עידו בן יצחק: היה דיון אחד ודיון נוסף צפוי להתקיים בשבוע הבא.
אברהם מיכאלי: אז פה יש התקדמות בוועדת כלכלה.
עידו בן יצחק: נקווה שיסיימו - - -
אברהם מיכאלי: בבקשה שלנו ליושב-ראש ועדת כלכלה שיוזכר שכל מה שהתקדם – התקדם.
אברהם מיכאלי: ומה שלא לתת לו סדר עדיפות עד כמה שניתן.
עידו בן יצחק: המשרד האחרון הוא המשרד להגנת הסביבה.
עידו בן יצחק: הנושא הראשון הוא נושא יסודות רדיואקטיביים ומוצריהם שיוחלף בחוק קרינה מייננת.
עידו בן יצחק: ההתחייבות של השר הייתה דו-שלבית: הוא אמר שעד סוף יולי יסיימו את העבודה הפנימית ועד סוף דצמבר יפיצו תזכיר.
עידו בן יצחק: ממה שנמסר לי מהמשרד, הם אומנם לא סיימו את העבודה הפנימית, יש להם איזשהו עיכוב קל, אבל לדבריהם הוא לא ישפיע על מועד הפצת התזכיר והם עומדים על זה שעד סוף דצמבר יפיצו את התזכיר.
אברהם מיכאלי: אני מציע גם פה להוציא מכתב למשרד, שרשמנו לפנינו שהם עדיין מתקדמים לכיוון התאריך שקבענו לצורך הגשת התזכיר - - - קיבלו את ההתחשבות שלנו בעניין הזה.
אברהם מיכאלי: מה שבכנסת זה הדברת מזיקים של המשרד להגנת הסביבה.
עידו בן יצחק: הצעת החוק שלהם עברה בקריאה ראשונה ב-17 ביוני, הועברה לוועדת הפנים ועדיין לא התקיימו דיונים.
אברהם מיכאלי: אז גם פה להוציא מכתב ליושבת-ראש ועדת הפנים שתקיים דיון מוקדם ככל האפשר כדי שנוכל לקדם את הדבר הזה ונוכל לסיים את זה בכנסת.
אברהם מיכאלי: זהו מבחינת משרדי הממשלה, חוץ ממשרד המשפטים.
אברהם מיכאלי: מה יש לנו פתוח במשרד המשפטים?
אברהם מיכאלי: חוק הסדרי משפט ומנהל?
אברהם מיכאלי: מה קורה עם זה?
אברהם מיכאלי: יש התפתחות עם זה?
דנה יפה: עוד לא התקבלה החלטה אצל השרה.
דנה יפה: זה נושא שמצוי בלב - - -
אברהם מיכאלי: שיקולים מדיניים?
דנה יפה: כן.
דנה יפה: הוא מתייחס למזרח ירושלים.
אברהם מיכאלי: זה בכלל נמצא בדיונים?
דנה יפה: זה בלשכת השרה מבחינת - - -
אברהם מיכאלי: זה נמצא בארגז או על השולחן?
אברהם מיכאלי: לפעמים היא לא יודעת שיש לה דבר כזה.
דנה יפה: לא.
דנה יפה: היא מודעת לזה.
דנה יפה: מבחינה משפטית אין שם משהו מורכב מדי, זה צריך להיות ברמה המדינית.
אברהם מיכאלי: זה מחכה כרגע, את אומרת, להכרעה לקראת שלבים אחרונים.
אברהם מיכאלי: מבחינת
אברהם מיכאלי: כם, אתם צריכים עוד הכנה משפטית להגיש את זה?
אברהם מיכאלי: העניין מוכן משפטית, ההחלטה היא מדינית.
אברהם מיכאלי: כי אם תחליטו שרוצים להוביל את זה בחקיקה מזורזת, לא צריך להתחיל לדון בזה - - -
דנה יפה: עד כמה שאני מכירה את הדברים, זה בעצם חוק שמחיל כל מיני הסדרים על מזרח ירושלים, ובשל השאלה הכבדה של המעמד של מזרח ירושלים - - -
אברהם מיכאלי: שני הצווים הנוספים שיש לכם בכנסת זה מניעת טרור - - -
דנה יפה: כן, מניעת טרור.
דנה יפה: על פי לו"ז הוועדה אנחנו מתייצבים.
אברהם מיכאלי: אני לא מצליח להיות בכל ישיבה שם – אני חבר בוועדה – מבחינתכם, קיבלתם את הצפי שהוועדה מתכננת, כמה ישיבות, להתקדם?
דנה יפה: אנחנו לא יודעים מה מתוכנן בוועדה.
אברהם מיכאלי: אני לוחץ שם כל שבוע ואומרים לי שיש דיון אחד בשבוע.
אברהם מיכאלי: השאלה היא מה הצפי שלכם כמשרד שמעוניין לקדם את זה?
דנה יפה: - - - מבחינתנו כמובן זה הנושא העיקרי בכל שאלת ניתוק הזיקה כי הוא מחזיק - - -
אברהם מיכאלי: אין לי כרגע את כל הלו"ז של כל החוקים האחרים אבל אני יודע שזה מנווט לפי החוק הזה שקודם בוועדה.
אברהם מיכאלי: אתם צריכים גם לנדנד – אנחנו ככנסת גם ננדנד – מה הלו"ז, מה הצפי?
דנה יפה: הערכה אופטימית אמרה כשנה והערכה פחות אופטימית אמרה כשנתיים.
אברהם מיכאלי: שנה?
אברהם מיכאלי: אנחנו לא ניתן להם שנה.
עידו בן יצחק: אני אבדוק אם יש כבר איזשהו מועד שנקבע.
אברהם מיכאלי: אני חושב שיש.
אברהם מיכאלי: ראיתי שאפילו בפגרה קבעו משהו.
אברהם מיכאלי: אני חושב.
אברהם מיכאלי: לא רואים את זה?
עידו בן יצחק: אני מנסה למצוא.
אברהם מיכאלי: בכל מקרה ניתן להם שוב תזכורת לעשות תכנית שנדע למה זמן.
אברהם מיכאלי: אני יודע שכבר התקדמנו לכיוונים של קריאת סעיפים כבר, לא טיעונים כלליים שהיו בהתחלה.
אברהם מיכאלי: 8 דיונים נותנים כבר אפשרות להתקדם ולהיכנס לסעיפים עצמם ולעבוד.
אברהם מיכאלי: מי מופיע שם מבחינתכם?
דנה יפה: נעמה פויכטונגר מהמחלקה הפלילית.
אברהם מיכאלי: כן, אני זוכר אותה.
אברהם מיכאלי: זה כל המעקב שלנו - - -
עידו בן יצחק: רק לעדכן שעוד לא נקבעו ישיבות.
אברהם מיכאלי: בסדר, אנחנו נקבע עוד ישיבות שם.
אברהם מיכאלי: אני מבקש לעקוב אחרי ההתחייבויות של כל אחד וגם ניתן תזכורת, לא רק תזכורות אלא שנקבל את המידע – אם לא, אמרתי לך, אותם שרים שנוגעים בדבר שיהיו מיודעים שאנחנו מצפים מהם שיתערבו בדברים האלה ויעזרו לצוותים המקצועיים במשרדים כי אחרת אנחנו די דורכים במקום ואני לא רוצה שזה יקרה.
אברהם מיכאלי: הישיבה סגורה.
אבי דיכטר: בוקר טוב לכולם.
אבי דיכטר: אנחנו מתחילים היום דיון, ליתר דיוק סדרה של דיונים על בסיס פנייה של שר הביטחון לשבע תקנות חדשות, מחליפות תקנות קיימות.
אבי דיכטר: תפתח ראש אפ"י.
אבי דיכטר: מה השם?
<רחלי חן: רחלי חן.
אבי דיכטר: אני מבקש, לטובת הפרוטוקול שלנו, מי שמדבר – גם בהערה – שם, תפקיד, וזה ייכנס לדיראון לרשימות הכנסת.
אבי דיכטר: בבקשה, רחלי.
<רחלי חן: אני אתחיל כמובן עם בוקר טוב לך, יושב-ראש הוועדה, חברי הוועדה, תעשיות, שותפים וכל מי שנמצא פה הבוקר.
<רחלי חן: שמי רחלי חן, אני ראש אפ"י.
<רחלי חן: נכנסתי לתפקיד ב-1 בדצמבר 2016 ובשנה שקדמה לכניסה שלי לתפקיד הייתי סגנית ראש אפ"י.
<רחלי חן: אני ארצה להציג היום את הנושאים שאנחנו נבקש לאשר בהמשך במסגרת עדכון תקנות ואני מבקשת לומר שאנחנו מתכוונים, או אני לפחות מתכוונת להתמקד כאן בשורה או בחבילה מאוד משמעותית של הקלות שאני אציג אותן בצורה מפורטת.
<רחלי חן: חשוב לי לציין שהעבודה שאני מדברת עליה היא סוג של רפורמה, שהיא בעצם מבטאת גם את הרגישות וגם את החשיבות באיזון של האינטרסים הביטחוניים-לאומיים לבין היכולת שלנו בסופו של דבר לאפשר לתת ליצואנים במדינת ישראל לייצא את מה שהם נדרשים לייצא ולחזק באופן הזה את התעשייה הביטחונית.
<רחלי חן: יחד עם זאת, חשוב לי מאוד גם לומר שלי כראש אפ"י יש את האחריות ואני נדרשת למשימה בסופו של דבר לשמור על ביטחון המדינה.
<רחלי חן: אני רוצה לומר כמה מלים לפני שאני אפתח במצגת.
<רחלי חן: במהלך השנתיים וחצי האחרונות בחייו של האגף מתוך עשר שנים, עברנו שינוי ארגוני מאוד מהותי.
<רחלי חן: השינוי הארגוני הזה אפשר לאנשים באפ"י, מאפשר לאנשים באפ"י, לעובדים באפ"י, לעסוק על-פי תחומים טכנולוגיים ועל-פי מוצרים להכיר הרבה יותר טוב את היצואנים, את המוצרים ואת האילוצים שיש סביב כל מוצר וכל בקשה.
<רחלי חן: ההרחבה שלנו המשמעותית לנגישות, אנחנו מונגשים בצורה הרבה יותר טובה היום ב-E-com, יצואן היום יכול להגיש בקשות גם לרישיונות שיווק וגם לרישיונות ייצוא בעולמות הבלמ"ס בהגשה מקוונת, מה שחוסך את ההגעה במרבית המקרים שהייתה בעבר.
<רחלי חן: חשוב לי לציין שלחמש התעשיות הגדולות העמדנו מערכת להגשת בקשות כפי שאני מחזיקה אצלי היום במשרד, מאפשר להם להגיש בקשות עד רמת סודי ביותר, כך שזה מפשט באופן מלא את העבודה.
<רחלי חן: אז אני אומרת שאנחנו כאן בשביל להציג את הרפורמה.
<רחלי חן: עשר שנים לא הצגנו רפורמה כזאת, בעצם מהיום שהאגף הוקם ועד היום.
<רחלי חן: אני חושבת שהדבר המשמעותי שעשינו זה 98 מדינות הפטור, אנחנו גם נראה את המשמעות שלו היום כי כן חשוב לי לבטא אותה.
<רחלי חן: בסופו של עניין, אני מציגה פה הקלות נרחבות שנוגעות בעולם של הבלתי מסווג, עבודה שמסוכמת, דנו בה במשך חודשים ארוכים עם התעשיות הביטחוניות, עם יצואנים קטנים, בינוניים וגדולים, עם מערכת הביטחון, עם כל הגופים שמשיקים למערכת הביטחון, משרד הכלכלה, משרד החוץ וכל הגורמים הרלוונטיים ואני מקווה שלא שכחתי אף אחד, ולכן אני אבקש ברשותכם להציג את ההצגה.
אבי דיכטר: בבקשה.
אבי דיכטר: אנחנו מקצים לזה רבע שעה.
אבי דיכטר: קחי את זה בחשבון.
<רחלי חן: המטרה היא כפי שאתם הגדרתם במסמך הוועדה, שאני אציג את התפיסה הכוללת של משרד הביטחון לגבי התקנות ולאחר מכן יהיו התייחסויות של הגופים הנמצאים כאן.
<רחלי חן: כן חשוב היה לי לבטא את אותו אישור שנתקבל לפני כשנתיים וחצי וההרחבה ל-98 מדינות הפטור ואיך הוא בסופו של דבר השפיע על כמות הבקשות שהוגשו לאפ"י גם ב-2015 וגם ב-2016.
<רחלי חן: (שקף: הרחבה ל-98 מדינות הפטור).
<רחלי חן: אם היינו ב-2014 בכמות של 25,000 בקשות, בסופו של יום ב-2016 טיפלנו בסדר גודל של 14,000 בקשות.
<רחלי חן: (שקף: פילוח בקשות שנת 2016).
<רחלי חן: למה התמקדנו בבלמ"ס?
<רחלי חן: מעבר לעובדה שבלמ"ס זה העולם שאנחנו יכולים להרשות לעצמנו לקחת סיכונים יותר גבוהים, כשאני מפלחת את היקף בקשות הייצוא לפי סוגי סיווגים ביטחוניים, אני נוכחת ש-93% מכמות רישיונות הייצוא נמצאים בעולמות של הבלמ"ס, ואני אתחיל כאן לצלול לתוך הפטורים שאנחנו מציעים באמצעות התקנות.
<רחלי חן: (שקף: פטור מרישיונות יצוא).
<רחלי חן: הפטור הראשון מתייחס לפטורים בעולמות של רישיונות ייצוא.
<רחלי חן: אני מזכירה, במדינת ישראל עדיין יש תהליך דו-שלבי, למעט באותן 98 מדינות שהזכרתי לפני רגע למוצרי בלמ"ס שהם אינם רגישים.
<רחלי חן: אני מתייחסת לפטורים שאנחנו מביאים כאן להצעה לפטור מרישיון ייצוא, והפטור הראשון מתייחס להעברת מסמך תכולת עבודה או מסמך טכני בלתי מסווג לשם מענה לבקשת אומדן RFI או בקשה להצעת מחיר RFP, כשליצואן יש רישיון שיווק ביטחוני, למעט כמובן העברת קוד מקור כי קוד מקור אף מדינה לא מעבירה, וגם לא ידע.
<רחלי חן: חשוב לי רק לומר שהתהליך הזה, היום הוא נדרש לרישיון יצוא.
<רחלי חן: אנחנו מציעים שהוא לא יידרש לרישיון ייצוא ואנחנו בעצם מסתכלים בו כחלק מפעולת השיווק שבידיו של היצואן יש רישיון כזה.
<רחלי חן: (שקף: פטור מרישיונות יצוא – המשך).
<רחלי חן: פטור מרישיונות ייצוא נוספים.
<רחלי חן: שוב, אנחנו נמצאים ב-98 מדינות הפטור.
<רחלי חן: היום, כשיצואן רוצה להוציא מוצר בלמ"סי לתערוכה, הוא נדרש לרישיון שיווק.
<רחלי חן: כנ"ל לגבי הדגמה שחוזרת ארצה, כנ"ל אם הוא רוצה לשלוח מוצר לתיקון שלא עובר שדרוג וגם כאשר הוא רכש מוצר מסוים והוא רוצה להחזיר אותו לשולח, היום הוא נדרש לרישיון ייצוא.
אבי דיכטר: רחלי, אני רוצה להבין בשפה הכי פשוטה.
אבי דיכטר: כשאת אומרת 93% מהבקשות עוסקות בחומר בלמ"ס, ו-98 מדינות הן מדינות שהוא פטור מלבקש, מה זה אומר?
אבי דיכטר: למה זה עובר דרככם, זה מה שאני שואל.
<רחלי חן: 98 מדינות הפטור נכונות לתהליך שנדרש לו רישיון שיווק ובעצם פטרנו במוצרי בלמ"ס לא רגישים.
<רחלי חן: ל-98 מדינות הפטור יצואן לא נדרש לבוא אלינו לקבל בקשה לרישיון שיווק.
<רחלי חן: הוא רשאי לחתום על חוזה, ופעם שהוא חתם על חוזה הוא מגיע אלינו לקבל רישיון ייצוא בשביל להוציא את המוצר שהוא רוצה להוציא או את הידע או את השירות שהוא רוצה לייצא.
אבי דיכטר: גם אם הוא בלמ"ס?
<רחלי חן: גם אם הוא בלמ"ס, בוודאי, כי אנחנו מדברים על עולם של מוצרים מפוקחים.
אמיר אוחנה: בגדול, איך את מאפיינת את מדינות הפטור?
אמיר אוחנה: זה מדינות שאינן מדינות אויב ולא סוחרות עם מדינות אויב?
<רחלי חן: זה רשימה של 98 מדינות, חלקן הן מדינות נאט"ו מורחב, מדינות טובות, מדינות שבמהלך השנים יש לנו ניסיון טוב איתן, שאנחנו סומכים עליהן בהיבט של מניעת זליגה, מדינות שיש לנו הסכמי ביטחון איתן, מדינות שיש לנו איתן קשרים ארוכי טווח ואנחנו יודעים שאם אנחנו מייצאים לשם מוצרי בלמ"ס, אנחנו יכולים להיות רגועים.
<הילה ארליך: לסבר את האוזן, חבר הכנסת דיכטר.
<הילה ארליך: גם נשקים הם בלמ"סיים, מל"טים – בלמ"סיים.
<הילה ארליך: יש הרבה הרבה מוצרים מפוקחים שהם בעולם הבלמ"ס.
<הילה ארליך: רוב המוצרים המפוקחים הם בלמ"סיים.
<הילה ארליך: הפיקוח נוצר על-פי רשימות פיקוח של פורומים בין-לאומיים, של משטרי הספקים הבין-לאומיים, שישראל התחייבה כלפי המשטרים האלה ובהתחייבויות בין-לאומיות שונות לציית להם.
<הילה ארליך: והמוצרים המפוקחים, רובם ככולם בלמ"סיים.
<הילה ארליך: אני חושבת שיותר מ-90% מהמוצרים שלנו הם בלמ"סיים.
<הילה ארליך: זה לא אומר שהם לא מפוקחים, חלק מהמוצרים הבלמ"סיים מאוד רגישים, ולכן כמובן שאנחנו מפקחים גם על מוצרים בלמ"סיים.
<הילה ארליך: הפטורים שאנחנו נותנים, איפה שאנחנו יכולים - מנגנון הרישוי הישראלי הוא קודם רישיון שיווק, מנקודת האפס לפני שאתה מתחיל שיווק, משא ומתן עם לקוח אתה נדרש לרישיון שיווק, ולקראת הייצוא אתה נדרש לרישיון ייצוא.
<הילה ארליך: המקומות שאנחנו, אגף הפיקוח על הייצוא – משרד הביטחון, משרד החוץ – מרגישים שאנחנו יכולים לתת פטורים מרישיונות שיווק ובעצם להסתפק רק ברישיונות הייצוא, זה אותן מדינות, שכבר הוועדה נתנה כמובן את אישורה לתקנת הפטור הזו לפני ארבע שנים בערך, אותן מדינות שאנחנו סומכים על מנגנוני הפיקוח על הייצוא שלהן, שאנחנו יודעים שהן לא נחשבות פרוליפרטוריות, שהן חברות באותם משטרי ספקים, ולכן אנחנו את השיווק לא מבקשים שם.
<הילה ארליך: יצואן שרוצה להוציא לאותן מדינות מוצר בייצוא, הוא נדרש לקבל רישיון ייצוא בלבד.
<הילה ארליך: זה פטור שקיים היום, לגבי רוב מוצרי הבלמ"ס, חוץ ממוצרי הבלמ"ס המאוד רגישים.
<קריאה: החריגים.
<הילה ארליך: החריגים, המוחרגים, שלגביהם אין את הפטור הזה.
ענת ברקו: מה זה מוצרי בלמ"ס חריגים, אפשר לדעת?
ענת ברקו: ההגדרה קצת סותרת.
<הילה ארליך: שוב, אני אומרת.
<הילה ארליך: יכולים להיות מוצרים בלמ"סיים - - -
ענת ברקו: אולי תשנו את הקטגוריה.
ענת ברקו: זה נראה מוזר לקרוא לזה בלמ"ס.
<הילה ארליך: הבלמ"ס נקבע על-פי הנחיות הממונה על הביטחון במערכת הביטחון לפי רגישות הטכנולוגיה, בעיקר רגישות הטכנולוגיה והאם נעשה בה שימוש בצה"ל.
<הילה ארליך: עדיין, יש הרבה מאוד היבטים שאנחנו בוחנים כמי שמפקח על הייצוא הביטחוני, שהופכים מוצר לרגיש.
<הילה ארליך: למשל, ניתן את הדוגמה הכי פשוטה – כלי ירייה, נשק קל, ברור לכולם שהם בלמ"סיים, זה לא איזה טכנולוגיה State of the art.
ענת ברקו: השיפורים שמכניסים.
<הילה ארליך: לא, לא.
<הילה ארליך: עדיין, מוצר כזה, כאשר הוא נמכר למדינה באפריקה שיש לגביה בעיות זכויות אדם, ומדינת ישראל לא מעט נתקפת על כך - - -
אמיר אוחנה: אז הוא בלמ"ס רגיש.
<הילה ארליך: זה בלמ"ס רגיש מאוד מכיוון שאם אנחנו נתרום את חלקנו בפגיעה באזרחים במדינה כזו או אחרת באפריקה, הביקורת – המוצדקת – של כל העולם כלפינו תהיה - - -
<דורון קורץ: רוב המוצרים זה לא כלי ירייה.
<הילה ארליך: לכן יש בתוך עולם הבלמ"ס גם מוצרים שאנחנו - - -
ענת ברקו: סליחה.
ענת ברקו: את מדברת על מוצרים שאולי יש בהם רגישות טכנולוגית מסוימת, ובכל זאת הם נקראים בלמ"ס, ואני אומרת שזה נשמע די מוזר, אז אולי תחשבו על המשגה שהיא תשקף יותר את המציאות.
מרדכי יוגב: בלמ"ס רגיש.
ענת ברקו: אי-אפשר להגיד מצד אחד יש רגישות טכנולוגית, ולא התכוונת לנק"ל כשאמרת את זה.
ענת ברקו: את יכולה להגיד שאם יש בלמ"ס ויש רגישות של זכויות אדם וכו', זה הגדרה אחרת לגמרי, אבל להגיד יש רגישות טכנולוגית ולקרוא לזה בלמ"ס, זה הטעיה, זה לא נכון.
אבי דיכטר: אני רוצה שתבהירו לנו, אני חושב שאנחנו כולנו נשאל את אותה שאלה.
אבי דיכטר: יש מוצר רגיש ויש מדינה רגישה.
אבי דיכטר: נשאלה פה שאלה לגבי מוצר רגיש, התשובה הייתה לגבי מדינה רגישה.
<רחלי חן: ברשותך, אני אתייחס.
<רחלי חן: א.
<רחלי חן: לגבי מה זה מוצר רגיש שהוא בלמ"ס.
<רחלי חן: אם מדינת ישראל הייתה בוחרת ללכת לגישה המחמירה, הכול היה סודי – לא היינו נפגשים פה היום כי לא היה צריך לעשות שום דבר בנוגע לייצוא ביטחוני.
<רחלי חן: ולכן, כל מוצר או כמעט כל מוצר, או מוצרים משיקים שנמצאים היום בצה"ל ואנחנו נרצה לייצא אותם, אנחנו נבקש לפתח בגינם גרסת ייצוא.
<רחלי חן: זאת אומרת, אם יש פלטפורמה מסוימת שהיא כטב"מ, לצורך העניין, שהוא נמצא היום בשירות צבאי, ואתו אנחנו משתמשים בלבנון ברמה היומיומית, ואנחנו רוצים לשווק אותו גם בעולם, אין אפשרות שנשווק את אותו מוצר שאנחנו משתמשים בו גם למדינות, גם הטובות ביותר שיהיו.
<רחלי חן: ולכן, יכול להיות מצב בדיוק במקום הזה שאנחנו נבלמ"ס את הגרסה, זאת אומרת נייצר אותה גרסה שתהיה מרודדת ככל שניתן, אבל עדיין היא תטוס ועדיין היא תעשה מה שמל"ט יכול לעשות – ביכולות מופחתות, בטווחים מופחתים, במשך זמן שהייה מופחת, וכן הלאה וכן הלאה וכן הלאה.