GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
יריב לוין: אני אחסוך לך, אני לא מצליח להבין מה ההבדל ביניכם לבין מד"א בהיבטים האלה.
שרגא הופמן: משפטית, זה הכול.
יריב לוין: אני לא מבין.
יריב לוין: אני מוכרח לומר שלפני כמה שנים התארחתי אצלכם במוקד, ראיתי מה אתם עושים, ראיתי מה מד"א עושים.
יריב לוין: אני מברך את שני הארגונים על עבודה אדירה וחשובה.
יריב לוין: נדמה לי שגם התחרות בסך הכול מועילה לעם ישראל בהיבט הזה.
יריב לוין: אני לא בעד, חס וחלילה, לגרוע ממד"א ומהעשייה הברוכה והחשובה שלה ומהזכות האישית של כל מי שנמנה על הארגון הזה, רק אני אומר שזה לא ברור.
יריב לוין: לכן אני חושב שאם יהיה לכם מסלול, שבו תוכלו להעלות את הפנייה והדבר ייבדק, אז יכול להיות שבאופן נקודתי, או באופן רחב – אני לא רוצה להיכנס כרגע לתוכן ההחלטה – אני חושב שזה בדיוק סוג השאלות, שלא נכון לא לקבוע תקנות ולברר אותן אחר כך, אלא לעשות את הבירור הזה מראש.
שרגא הופמן: אני מדבר על הנושא של השירות האזרחי ביטחוני.
זוהר ולוסקי: שמי זוהר, אני ראש אגף החינוך של הקרן הקיימת לישראל, אני מייצג את הקרן הקיימת לישראל.
זוהר ולוסקי: אני מברך על הדיון.
זוהר ולוסקי: אני מבקש לשים בפני הוועדה את הדילמה הבאה.
זוהר ולוסקי: הקרן הקיימת לישראל פעלה למעשה בשלושה מישורים.
זוהר ולוסקי: מישור אחד, הדרכים הביטחוניות.
זוהר ולוסקי: למעשה, בהרבה מאוד מקרים, תוך כדי לחימה וסכנת חיים של העובדים, דרכים ביטחוניות, ייעור ביטחוני ועוד הרבה מאוד דברים שבוצעו גם לפני, גם תוך כדי וגם כעת חיה כרגע.
זוהר ולוסקי: במקביל דברים נוספים זה מיגוניות ודברים נוספים זה סוגיות חינוכיות, שלמעשה 40 מדריכים עברו בין המקלטים.
זוהר ולוסקי: בכל הפעולות האלה העולם היהודי הפגין סולידריות ותמך תמיכה ישירה כדי שהדברים האלה יוכלו להתבצע.
זוהר ולוסקי: האות הזה, למשל להעניק למוסד הלאומי של העם היהודי, הקרן הקיימת לישראל, המשמעות היא גם הוקרה לעולם היהודי בהיזון החוזר שבו, כי הוא נתן את הרוח הגבית לאותו ייעור ביטחוני, לאותן דרכים ביטחוניות, לאותה פעילות חינוכית, לאותן מיגוניות.
זוהר ולוסקי: לכן אני מברך את הדיון הזה ובכוונה מביא עוד נקודה, שבתוך התובנות ושיקול הדעת - - -
יריב לוין: אנחנו לא אלה ששוקלים ראשונים, אנחנו צריכים למצוא סיבות מספיק טובות להתערב בשיקול, אם נחשוב שמשהו מצריך תיקון.
יריב לוין: בגדול, אני לא רוצה להחליף אותם, ואני לא בא להחליף את שיקול דעתם, ההערות האלה הן טובות וחשובות, לכן אני רוצה לייצר את המנגנון, שהן יגיעו קודם כל לכתובת ששם הן צריכות להיות, כדי שלא נתחיל פה עכשיו בסחר מכר של הוצאת גורמים והוספתם.
ישי יודקביץ': כל מערך המוסדות הלאומיים נמצא ברשימה.
יריב לוין: כן, מאה אחוז.
זוהר ולוסקי: אבל היה לי חשוב להדגיש, שזה נמצא במצב לא רק של תמיכה פילנטרופית של המוסדות הלאומיים, אלא במקרה הזה הקרן הקיימת לישראל, הדרכים הביטחוניות כולל גם כעת חיה שיקום יחד עם מדינת ישראל למעלה מ-60 מיליון שקלים.
יריב לוין: ברור, בשטח.
מרדכי יוגב: לעניות דעתי, איחוד ההצלה – במידה שהוא עומד בקריטריונים – בלחימה הוא תומך לחימה, הוא מציל חיים בסביבת הלחימה או במקום שהוכרז על ידי שר הביטחון, נכון שייכנס לאות מערכה לעובדי מערכת הביטחון יחד עם אגודת מגן דוד אדום, כי הוא היחיד מתוך כל הארגונים שנמצאים פה, שאכן נמצא שם בנושא של הצלת חיים.
מרדכי יוגב: כל יתר הרשימה הזאת, ככל שהיא גדולה, היא פוגעת.
מרדכי יוגב: בכל מערכה יצטרכו לנתח, וכל ארגון שיגיד שהוא היה שם ושהוא תרם, תבוא הוועדה ותביא לשר הביטחון טבלה עם הנימוקים, הוא או עוזריו יעברו עליה ויגידו: אלה הדברים, הוא או נציג מטעמו האחראי על העורף יחליט מטעמו ויגיד: כן, כן, כן, לא, כן וכו' ויפסוק ויביא בפנינו.
מרדכי יוגב: אני חושב שתוספת של רשימת מכולת, עם כל הכבוד לכל הארגונים שפה, רשימה כזאת של כל מיני ארגונים איננה רלוונטית להיכנס בתקנה קבועה.
מרדכי יוגב: צריך שיהיו כמה משפטים, שמכלילים את הארגונים העוסקים בתרומה ישירה למערכה הזאת.
קרן גלאון: התקנות האלה רלוונטיות רק לצוק איתן.
מרדכי יוגב: כן, אבל כשאתה מעתיק אותן מצוק איתן, אתה תעתיק אותן גם למערכה הבאה שתהיה, אני לא יודע מתי.
קרן גלאון: אבל המציאות מראה שזה לא המצב.
קרן גלאון: למלחמת לבנון השנייה זה לא הועתק, כמו שהסביר נציג משרד הביטחון.
מרדכי יוגב: אבל עדיף שהדברים יהיו מכלילים יותר ויהיו נכסי צאן ברזל, גם למערכה הבאה ולמערכות הבאות, כדי שלא לכל מערכה תהיה רשימת מכולת אחרת.
ישי יודקביץ': במגעים בינינו ובין הייעוץ המשפטי של הוועדה בשבוע, שבועיים האחרונים חשבנו על זה.
ישי יודקביץ': כתבנו נוסח כללי יותר, ולא רצינו לציין בתוספת רשימה של גופים, אבל בעצה אחת עם הייעוץ המשפטי, שסבר שבגלל שסעיף 7א לחוק מחייב שהחלוקה והזכאים יאושרו בוועדת החוץ והביטחון, צריך היה לרדת לפרטי הפרטים של הארגונים.
ישי יודקביץ': אני עדיין חושב שאפשר אולי לאמץ את המנגנון של תקנות מלחמת לבנון השנייה לגבי הגשת בקשות והחלטה של השר או מי שהוא הסמיך בנושא הזה, וכך אפשר גם להשלים את אישור התקנות.
יריב לוין: יכול להיות שאנחנו נעשה בסוף גם איזשהו מרכיב כזה.
יריב לוין: יכול להיות שיהיה נכון לא לעשות זאת ולייצר איזה מנגנון כזה שבכל זאת יאפשר את זה, אבל הוא חייב להיות אחרי שהתקנו את התקנות ונתנו אפשרות למי שרוצה להיכנס בתוכן מלכתחילה ולהיות כתוב בהן ברחל בתך הקטנה, את האפשרות להיות שם.
יריב לוין: אני חושב שזה אלמנטרי.
קרן גלאון: אבל האפשרות הזאת מנוגדת - - -
יריב לוין: אנחנו שמענו.
יריב לוין: די, הבנו.
קרן גלאון: זה נוגד את הדברים שנאמרו בתחילת הדיון.
יריב לוין: מאה אחוז, הם יפנו, הם יגישו פנייה, ואחר כך אנחנו נוכל לבחון.
ישראל אייכלר: מה שאומר מוטי זה שהם צריכים להיות - - -
יריב לוין: אני מבין, אני חושב כמוכם, רק שאני אומר שבדיוק לשם כך אנחנו רוצים לייצר מסלול, שתהיה פנייה, הפנייה שלהם תיבדק, כמו כל הפניות האחרות, ואז נראה איפה אנחנו עומדים.
יריב לוין: הערה נוספת ואז נעבור להקראה של התקנות.
אלי חוגג: אני מאוד תומך בהחלטה שלך.
אלי חוגג: קיבלתי את הרשימה.
אלי חוגג: כמי שקיבל את השירותים של הגופים האלה, על 90% מהם לא הייתי ממליץ, משום שהם לא "נמצאים בעסק".
אלי חוגג: אני חושב שההחלטה שלך לקיים מנגנון כזה, שמשרד הביטחון בהחלטה מוקדמת יעשה עבודה, היא נכונה.
אלי חוגג: בגלל לחץ הזמן צריך לעשות את זה מהר, אבל בהחלט לאפשר לעשות עבודה טובה יותר כדי לשמור על מעמד האות הזה.
איילת לוי: אני בכל זאת רוצה לבקש מאדוני לשקול לפצל את הדיון בתקנות האלה.
יריב לוין: הבנתי את הבקשה, ואני אמרתי שלא אעשה את זה.
יריב לוין: אני לא חושב שזה נכון.
יריב לוין: אני מבין את הבקשה שלכם, אבל זה לא ניתן, לא נכון לעשות את זה.
איילת לוי: אבל העיתוי - - -
יריב לוין: אני מבין, אני מבין הכול, אבל זה בלתי אפשרי.
פיני קבלו: אולי דיברו על זה קודם, רציתי לשאול האם אנחנו מדברים על ההיקפים של ה-40 קילומטר לכל אותם יישובים.
יריב לוין: לא דיברנו על היקפים, כי בצבא נותנים לכולם ובמקומות אחרים זה אחרת.
יריב לוין: יש פה הרבה מאוד שאלות מורכבות.
עידו בן-יצחק: ההבחנה שזה קיים היא קודם כל האם הסיוע ניתן לאוכלוסייה שנמצאת באזור שבו הוכרז מצב מיוחד בעורף, וברשויות המקומיות פה כן יש אפשרות להבחנה גיאוגרפית, לא כל הרשויות מקבלות, אלא רק הרשויות המקומיות שבאזור.
יריב לוין: זה קריטריון, אבל אני אומר שוב שבמסגרת המסלול הזה שאנחנו מציעים, יכול להיות מי שיפנה ויגיד: נפל טיל ביהוד, בעקבותיו סיכנתי חיי כדי לחלץ אנשים מהבית המתמוטט.
יריב לוין: בתחילת הדיון אמרתי שכל הקונספט הבסיסי בעייתי מאוד, כי כפי שתיאר מצוין קודם חבר הכנסת אייכלר, כשאנשים נלחמים בחזית הרמה, ברור איפה הם נמצאים ואיפה עובר הקו.
יריב לוין: אני מציע שנעבור להקראה.
מרדכי יוגב: נשאלה שאלה, אבל יש לשקול אותה שוב, אם לא ניתן לאשר עד סעיף 7.
יריב לוין: אי אפשר, אני לא יכול לאשר חצי תקנות, אני לא אעשה את זה.
מרדכי יוגב: זה יעכב.
יריב לוין: אז זה יעכב בשלושה שבועות.
יריב לוין: רבותי, העולם לא ייחרב, העניין ייגמר.
יריב לוין: כמו שהביאו לכאן את התקנות וזה לא לקח הרבה זמן, יעשו את התהליך הזה ויסיימו אותו מהר ואנחנו נאשר את התקנות.
יריב לוין: להפך, אם נאשר משהו חלקי, הדברים לא ייגמרו ואנשים ייצאו נפגעים ולא נצא מהעניין הזה, ובצדק.
יריב לוין: אני חושב שמי שיבוא אלינו בטענות יהיה צודק, ואני לא רוצה להיות במקום הזה.
יריב לוין: למי שתהיה איזושהי הערה לגוף העניין תוך כדי התהליך, מוזמן להעיר.
יריב לוין: בבקשה.
עידו בן-יצחק: אני קורא:
עוזי קרן: אפשר להוריד את המילה "ציבורי"?
עוזי קרן: שערי צדק זה בית חולים, כביכול פרטי, או מעיני הישועה זה בית חולים פרטי.
ישי יודקביץ': זה לא רלוונטי לאזור.
עוזי קרן: השאלה אם אפשר להוריד את "ציבורי".
יריב לוין: שים לב לתוכן ההגדרה, תוכן ההגדרה הוא הרבה יותר רחב, הוא כולל לא רק מוסדות ציבוריים.
ישי יודקביץ': לגבי בית חולים ציבורי, אני אסביר מה היתה החשיבה.
ישי יודקביץ': משרד הבריאות, רשות האשפוז העליונה קבעה מספר בתי חולים, שבהם יאושפזו פצועי צוק איתן החיילים.
ישי יודקביץ': לא רק ברזילי וסורוקה, אלא גם בילינסון, איכילוב ותל השומר.
ישי יודקביץ': לכן בהגדרה שהכנסתי כאן קודם כל היינו חייבים לצאת מהאזור של 040, זאת אומרת לא רק סורוקה וברזילי.
ישי יודקביץ': כדי לכלול גם את איכילוב ואת תל השומר, לא רצינו לרשום ממש רשימת בתי חולים.
עוזי קרן: זה לא מדויק, כי הדסה זה לא בית חולים ציבורי, והוא קלט נפגעים, כמו שאתם יודעים.
עוזי קרן: יש גם ויסותי משנה, שהעבירו לבתי חולים אחרים באזור מגורי החיילים.
עוזי קרן: אם לניאדו הוא בית חולים פרטי, נוציא אותו?
עוזי קרן: לכן אני שואל האם אפשר להוריד את המילה "ציבורי".
יריב לוין: אני מוכרח לשאול, בית חולים תפקידו לטפל בחולים ובפצועים.
יריב לוין: קלט בית חולים פצועים תחת מצב שהוא נתון באיזו מתקפה ואנשים חירפו את נפשם כדי לטפל בהם, אני אשאל את זה בצורה מאוד קיצונית, במה הוא שונה מהמאפיה שסיפקה לחם לבסיס הצבא תחת מתקפה?
יריב לוין: ואני מכבד את העבודה שלכם, רק שאני מכבד את העבודה שלהם לא פחות.
עוזי קרן: הוא שונה לגמרי.
עוזי קרן: כל בתי החולים האלה עברו לעבוד במערכה הזאת 12 שעות.
יריב לוין: אז מה?
עוזי קרן: אנשים חירפו נפשם כדי להישאר שם ולא ללכת הביתה.
יריב לוין: אנשים חירפו את נפשם כדי להישאר שם?
עוזי קרן: נכון, כי היו בתי חולים תחת אש.
יריב לוין: לא דיברתי על בית חולים תחת אש, אם היה דבר כזה.
יריב לוין: אני דיברתי על בית חולים שלא היה תחת אש.
עוזי קרן: למה?
עוזי קרן: תל השומר לא היה תחת נפילות, כמו שיהוד היתה?
יריב לוין: מאה אחוז, אז איפה שהיו נפילות – תראה, לפי השיטה הזאת, צריך להעניק אות לחברי ועדת החוץ והביטחון.
יריב לוין: תאמין לי, אנחנו עבדנו במבצע הזה מסביב לשעון ויצאנו לשטח וישבנו פה, ואת הכנסת תמיד רוצים להפציץ, נו באמת.
יריב לוין: ..
עוזי קרן: יכול להיות.
יריב לוין: השאלה איפה רוצים להעביר את הקו הזה.
עוזי קרן: ביקשתי להוריד את המילה "ציבורי", לא ביקשתי שום דבר אחר.
יריב לוין: כדי שלא יובן לא נכון, לא צריך להעניק אות לחברי ועדת החוץ והביטחון, אבל אני רק אומר שכפי שלא צריך להעניק אות לחברי ועדת החוץ והביטחון, לא צריך להעניק גם אות לרופא שיושב בבית חולים ועושה עבודת קודש, חשובה מאין כמותה, שהיא לא תחת סיכון ולא חלק מהמלחמה, כי בסוף כולנו היינו חלק ממנה.
יריב לוין: ומה עם השדר בערוץ 2 שהביא את דבר המערכה ישירות לכל בית במדינת ישראל מהחזית?
יריב לוין: רבותי, לא נגמור את הדבר הזה.
יריב לוין: אני באמת אומר לכם, זה לא עושה שום היגיון, איפה זה ואיפה החייל שנכנס שם לתוך המנהרות בחזית?
יריב לוין: אני חושב שבכלל התפיסה המוסדית מאוד מאוד בעייתית.
יריב לוין: אות במהותו אינדיבידואלי לאדם שלקח חלק.
ישי יודקביץ': אבל המחוקק מאפשר אות קבוצתי.
יריב לוין: נכון, אז אני אומר שגם אם הוא מאפשר, הוא לא בהכרח מאפשר ליצור רשימה אין סופית, ואז נשאלת השאלה הנכונה, למה זה רק הציבורי ולמה זה בית החולים הזה ולא בית החולים השני.
עוזי קרן: אני לא ביקשתי לכולם, ביקשתי רק לאלה שלקחו חלק.
יריב לוין: מה זה לקחו חלק?
יריב לוין: ומישהו שנפגע - - -
עוזי קרן: למה אתה משווה בית חולים למישהו שנפגע?
יריב לוין: מי שנפגע חרדה והלך לבית חולים אחר, לא מגיע לו?
עוזי קרן: לא, לא מגיע לו, למה מגיע לו?
יריב לוין: לבית החולים ההוא לא מגיע?
עוזי קרן: באיזה מאמץ הוא לקח חלק, בזה שהוא נפגע?
יריב לוין: לא, אדם שלצורך העניין לקה בהתקף לב אחרי שהוא ראה את הדיווחים ואושפז בבית חולים פורייה, אז לבית חולים פורייה לא מגיע?
עוזי קרן: לא.
יריב לוין: למה, מה ההבדל?
עוזי קרן: יש החלטות איזה בתי חולים לקחו חלק במערכה, ולהם צריך לתת, לא ביקשתי להרחיב את זה לכולם.
יריב לוין: אני חושב שכל המדינה היתה מגויסת בסוף לעניין הזה, כל אחד בתחומו, מהדוור שמחלק דואר בשדרות, כשהוא יודע שבכל רגע נתון יכול ליפול עליו טיל.
יריב לוין: תאמין לי, הוא לקח סיכון הרבה יותר גדול מרופא שעשה ניתוחים בבית חולים.
עוזי קרן: ממש לא.
יריב לוין: אז אנחנו רואים את זה אחרת בהיבט הזה, אני לפחות רואה את זה ככה, ואני מניח שאם רשות הדואר היתה מיוצגת פה והיתה מגיעה לכאן, היא היתה מסבירה איך הדוורים שלה יצאו בוקר בוקר לחלק את הדואר תחת מטח הטילים ולכן מגיע להם, ואתה יודע מה?
יריב לוין: היא אולי גם צודקת, לפי הקריטריונים האלה.
יריב לוין: לכן יש פה משהו בעייתי מאוד.
ישי יודקביץ': נעביר את רוב הדברים חזרה לשר הביטחון.
עידו בן-יצחק: אני ממשיך לקרוא:
ישי יודקביץ': יש פה טעות הגהה.
עידו בן-יצחק: "התשע"ד (26 באוגוסט 2014);
שמואל לטקו: יש לי שאלה לגבי הסיוע האזרחי והסיוע הישיר.
שמואל לטקו: האם סיוע ישיר זה גם עניין של מימון, או שזה רק סיוע בפועל בשטח?
שמואל לטקו: אני שואל כי בגופים שאמורים לקבל יש גופים שכתוב במסמך שקיבלנו מרח"ל מימון, מימון, מימון.
ישי יודקביץ': יש לנו פה הצדקות לכל אחד מהגופים שמנויים היום ברשימה.
ישי יודקביץ': המימון הישיר, של הקרן לידידות למשל, סייע בהסעות מיישוב א' ליישוב ב' לילדים ביישוב הזה כדי להפיג את המתח.
יריב לוין: רבותי, כל הדברים האלה ראויים לתעודות הערכה ואפשר לערוך להם טקס יפה כשהשר יעניק תעודת הוקרה והערכה, זה לא אות למי שנלחם במלחמה.
יריב לוין: התבלבלו פה כל היוצרות בכלל.
שמואל לטקו: השאלה אם פעולת מימון שוות ערך לפעולה של אדם שהיה בשטח והביא אוכל לזקנה בגבול.
אבי פרץ: אבל זה לא נגמר בפעולות מימון, זה תהליך שלם של פעילות, של עבודה שנעשית בשטח, מעבר להעברת תקציבים.
שמואל לטקו: קרן היסוד - - -
אבי פרץ: כל נושא הקרנות לא נגמר בזה שמעבירים כסף, יש פה איזשהו תהליך של בקרה ושל מעקב.
יריב לוין: הכול בסדר, אבל מה לזה וללחימה?
יריב לוין: זה ראוי להכרה, זה ראוי לתעודת הערכה, זה ראוי לטקס מרשים.
יריב לוין: אני אומר את זה בכבוד עצום לתרומה האדירה של הארגונים האלה, אבל זה לא אות הערכה למי שהלך עם הנשק ביד וסיכן את חייו ונלחם, או היה חלק לפחות מהמערך הלוחם.
קריאה: איחוד הפדרציות היהודיות - - -
קריאה: הם מקבלים תעודת הערכה - - -
יריב לוין: לא, הם לא מקבלים תעודת הערכה, הם מקבלים את אות המערכה, זה מה שכתוב פה, זאת המסגרת, והם לא צריכים להיות בכלל במסגרת הזאת.
יריב לוין: יש שר ביטחון, מותר לו לתת תעודות הערכה למי שהוא חושב שעזר וסייע.
יריב לוין: יכול להיות שגם פה צריך למסד בחוק איזה אות הוקרה אזרחי כזה לגופים ולמוסדות, זה בסדר.
יריב לוין: אני אומר עוד פעם, שלא יובן לא נכון, לא רק שאני לא מזלזל בזה, אלא להפך, אני חושב שזאת תרומה אדירה, שבלעדיה אתה לא יכול להיערך, זה חלק מהעניין כולו.
יריב לוין: אבל התרומה הזאת היא לא אות מערכה למי שנלחם, זה סיפור אחר לגמרי.
יריב לוין: אני חושב שאנחנו הולכים למקום לא טוב עם העניין הזה.
יריב לוין: האותות האלה הם לא תעודת הוקרה שמחלקים למישהו.
יריב לוין: זאת תחושתי ואני חושב שזה היה צריך לבוא מכם, כמי שבסוף מייצגים את מערכת הביטחון שיש לה הייחודיות שלה.
יריב לוין: הלוא על זה אנחנו זועקים כל הזמן, שזה לא כמו כל עובד רגיל במשק – אנשים שמסכנים את חייהם, אנשים שלוקחים את ההתחייבויות האלה, אנשים שלא יכולים לקבוע את גורלם אלא שולחים אותם לקו האש ברגע האמת, ובסוף מוצאים את עצמם בסירה אחת עם אנשים מצוינים, שעשו באמת דברים חשובים, אבל לקוחים מעולמות תוכן אחרים לגמרי.
קריאה: אז להשאיר את הסיוע ככה?
יריב לוין: כן, מה זה סיוע ישיר?
יריב לוין: האם מי שדאג תחת מטר הפגזים להביא לשטח הכינוס את המזון ובא לחלק ולעזור גם נכלל בזה או לא?
יריב לוין: האם סיוע ישיר זה רק מה שאתה מבקש, או שכל אחד באופן אינדיבידואלי יזם איזו יוזמה ועכשיו הוא כבר הפך למסייע ישיר?
ישי יודקביץ': אנחנו הלכנו על הדברים הממוסדים.
יריב לוין: אבל תבוא משפחת חנין זכרונו לברכה ותגיד לך: איך יכול להיות?
יריב לוין: והוא גם יהיה צודק.
יריב לוין: אני לא יודע לתת לו הסבר איך יכול להיות.
יריב לוין: הוא בהתנדבות מלאה עשה משהו, שאין חולק שהוא חשוב, שהוא מועיל ושהוא דרוש, שילם בחייו והוא בחוץ.
יריב לוין: אני אגיד לך את האמת, בהחלט יכול להיות שכל סוג הפעילות הזאת היא לא פעילות מלחמתית.
יריב לוין: היא ראויה להערכה ולתעודה ולטעת לכבודה עץ, והכול טוב ויפה, אבל אני לא בטוח שהיא אות השתתפות במלחמה.
שמואל לטקו: הדברים האלה מתוחמים לאותו אזור?
עידו בן-יצחק: לא, רק הקב"טים והרבש"צים הם באזור.
אסף פרידמן: איפה שכתוב "באזור" זה מתוחם לאזור.
ישי יודקביץ': הקב"טים הם היחידים בסעיף הזה שמתוחמים.
שמואל לטקו: עובד צה"ל במטולה - -
ישי יודקביץ': - - כן, יקבל.
ישי יודקביץ': כמו כל סד"כ צה"ל, הם חלק מהארגון שנקרא צה"ל, ולכן ההמלצה של הרמטכ"ל היתה שגם האזרחים עובדי צה"ל יקבלו כולם.
עידו בן-יצחק: אני ממשיך לקרוא: שאלה לגבי פסקה (2) ו-(3) באשר למעצר והשעיה, הרי יכול להיות שבסופו של יום אדם היה עצור, אבל לא הועמד לדין או הועמד לדין ויצא זכאי.
עידו בן-יצחק: על עצם זה שנעצר בתחילת הדרך, אנחנו שוללים ממנו את הזכאות.
עידו בן-יצחק: כנ"ל לגבי מי שהיה מושעה.
אריק לביא: סמנכ"ל משאבי אנוש של הארגון יבוא ויגיד: פלוני שלא נכלל ברשימה מהטעם הזה, התברר שהוא זכאי ונעניק לו.
עידו בן-יצחק: זה נכון ב-(3), לא ל-(2).
אריק לביא: זה נכון בכל מצב, ואם צריך לחדד את זה, נחדד את זה.
יריב לוין: אגב, ב-(2) גם צריך לציין שזה במהלך התקופה האמורה כמו ב-(3) וכמו ב-(1).
יריב לוין: צריך אותו כלל שחל – הרי אנחנו מדברים רק על התקופה המסוימת הזאת.
עידו בן-יצחק: התוספת הם הגופים: איחוד הפדרציות היהודית, איחוד הצלה, אילן, ג'וינט ישראל, החברה למתנ"סים, הקואליציה לטראומה, הקרן לידידות, התאחדות הסטודנטים, יד לילד המיוחד, ידיד, לב אחד, לקט ישראל, לתת, מגבית בריטניה, מגבית קנדה, מגדלור, מועצת תנועות הנוער, מטה מאבק הנכים, מעלה, מתן – משקיעים בקהילה, נט"ל, נעמת, עלם, ער"ן, פורום הקרנות, קרן אריסון, קרן היסוד, קרן רש"י.
יריב לוין: סתם שאלה, למה נעמת ולא ויצו?
יריב לוין: הרי לא נגמור את זה, זה כל כך שרירותי.
שמואל לטקו: מה הקריטריונים?
שמואל לטקו: אולי אפשר להסביר איך הגעתם לרשימה הזאת?
אבי פרץ: הגענו לרשימה, לאחר שבדקנו את הפעילות של כל אחד מהגופים האלה בתקופה הנידונה.
אבי פרץ: ראינו שהפעילות שם היתה פעילות חורגת בצורה משמעותית ממה שהם רגילים לעשות במהלך השוטף של השנה.
יריב לוין: אבל איך אתה יודע שאין עוד ארגונים כאלה?
יריב לוין: מה ההבדל בין פעילות נעמת בתקופה הזאת לויצו?
יריב לוין: האם בדקתם את ויצו או שבכלל לא הגעתם לזה?
אבי פרץ: אנחנו בדקנו באופן ספציפי כל אחד מהגופים.
יריב לוין: בטח ובטח לגבי הגופים החיצוניים האלה, הרי יש גופים חיצוניים שפעלו במספרים של אין סוף.
יריב לוין: אין שום סיכוי שמישהו מכיר את כולם ויכול היה לעקוב אחר כולם.
יריב לוין: אני חושב שפה התהליך צריך להיות הפוך: מי שרוצה מבקש, יש קריטריונים ברורים שנקבעים בתקנות על פי מה מאשרים את זה, ואז תשב ועדה אצלכם ותבדוק בקשה בקשה, ומי שהחליטו לאשר לו, יאשרו לו, כך שלא נכתוב פה רשימה, שלגמרי באופן מקרי זה נמצא בה והשני איננו.
אבי פרץ: יש לנו חוברת, שמכילה את כל הנתונים הרלוונטיים שמתייחסים לכל אחד מהגופים.
יריב לוין: אבל אני לא שאלתי על הגופים האלה, אני שואל על מי שלא פה.
אבי פרץ: מי שלא נמצא פה, אנחנו לצורך העניין לא מצאנו לנכון להכליל אותו.
יריב לוין: מה, בדקתם את כל הגופים במדינה?
אבי פרץ: אנחנו בדקנו את כל הגופים שהיינו איתם בקשר.
יריב לוין: ומה עם גופים שלא היית איתם בקשר?
אבי פרץ: אלה שלא היינו איתם בקשר, אנחנו לא יכולים לומר עליהם מילה.
יריב לוין: למה היית בקשר עם נעמת ולא עם ויצו?
יריב לוין: אגב, אני מאוד בעד נעמת, שלא תהיינה אי הבנות, אבל לצורך העניין, למה לא היית בקשר עם ויצו ודווקא כן עם נעמת?
אבי פרץ: את כל הגופים שהיינו בקשר בדקנו בשטח.
יריב לוין: אבל אתה לא עונה לי על השאלה, למה לא היית בקשר עם ויצו ועם נעמת כן.
אבי פרץ: כי אותו גוף לא עשה שום פעילות שיכולנו לציין.
יריב לוין: מה זה "לא עשה שום פעילות"?
יריב לוין: אני יוצא מנקודת הנחה ברורה, שאין שום סיכוי שמישהו מכם יכול היה לאגם ולהגיע לכל הארגונים ולכל האנשים שבאופן וולונטרי נתנו יד לכל הדבר הזה.
קריאה: אבל גם ציינו את זה במסמך - - -
יריב לוין: נכון, ואני אגיד לך גם יותר מזה, אני גם לא חושב שזה נכון שאנחנו בתוך התקנות נתחיל לפרט רשימה כזאת ואחר כך יימצא ארגון שיגיד: למה אני לא נמצא שם?
יריב לוין: לכן אני שוב אומר, במסגרת אותו פרסום שאתם עושים, תעשו קול קורא שכל ארגון שרוצה לפנות, יפנה ואז תבדקו ותקבלו את ההחלטות, בין ביחס לארגונים האלה ובין ביחס לאחרים, אבל חייב להיות מצב שבו ישנם קריטריונים ברורים.
יריב לוין: בתקנות לא צריכה להיות כתובה ההחלטה הסופית הזאת, צריכים להיות כתובים הקריטריונים, ולהשאיר לכם יכולת להתמודד עם בקשה שתבוא מצד ארגון שלא מופיע פה.
ישי יודקביץ': אני מבקש להקריא את תקנה 11 לתקנות מלחמת לבנון השנייה, שאולי תוציא אותנו מהמצר פה.
ישי יודקביץ': תקנה 11 מדברת על בקשה להענקת אות לבודדים, אבל אנחנו יכולים לעשות את זה בשינויים: "בקשה להענקת אות מערכה...
ישי יודקביץ': יגיש המבקש אות המערכה עצמו ואולם רשאי השר להחליט על הענקת אות מערכה לפי התקנה האמורה אף בלא קבלת בקשה כאמור".
ישי יודקביץ': "בבקשה להענקת האות יפורטו נסיבות העבודה או הפעילות כמתנדב של המבקש בתקופה הקובעת, ויצורפו לה מסמכים המאמתים אותן" ותתקבל החלטה.
יריב לוין: מצוין, אז אני חושב שזה צריך לבוא - - -
ישי יודקביץ': אולי אפשר לשלב בהצעת התקנות את המנגנון הזה.
ישי יודקביץ': הוועדה תאשר את התקנות במקום סעיף 7(א)(5).
יריב לוין: זה לדעתי צריך לבוא במקום הרשימה, ולצד זה צריכים לבוא הקריטריונים, לפי מה נותנים.
יריב לוין: זאת לא סתם איזה סמכות פתוחה.
יריב לוין: צריך משהו שנדע לכמת אותו.
יריב לוין: יכול להיות שכן, אבל אז צריך להיות כתוב: בין הקריטריונים יהיו – סייע במימון ישיר או כך וכך, ואז נתווכח אם זה טוב או רע, אבל נדע מה הבסיס.
יריב לוין: הרי כולנו יודעים שזה יקרה, שארגון שיכול להיות שיתברר שעשה דברים נהדרים ואיכשהו לא הגיע לרשימה הזאת, ולא אדע להסביר לו לא למה הוא לא שם ולא למה הוא לא בקריטריונים.
עוזי קרן: יש פה איזו טעות.
יריב לוין: אם אתה שואל אותי, יש פה הרבה טעויות.
עוזי קרן: אבל אני אגיד לך בתור משרד הבריאות, אני לא קיבלתי פנייה להעביר למשרד הביטחון את אותם גופים - - -
יריב לוין: נכון, זה בדיוק מה שאני מדבר עליו, לכן אני מבקש שתהיה פנייה כזאת, שיהיה פרסום כזה.
עוזי קרן: סתם דוגמה, תלמידי מכללת תל חי שבשדרות ובנתיבות עברו מבית לבית.
יריב לוין: לכן יפורסם קול קורא כזה.
עוזי קרן: לכן אני חושב שהם צריכים גם לפנות למשרדי הממשלה.
יריב לוין: הם יכולים לפנות לאן שהם רוצים, הם יעשו פרסום קול קורא מסודר וגורף, שיאפשר לכל מי שחושב שמגיע לו לפנות, וכך צריך להיות.
יריב לוין: סליחה, את הדיון על הכבאות סגרנו.
קרן גלאון: לא דיון על הכבאות, אבל ברשותך עוד משפט אחד.
קרן גלאון: אם המנגנון הזה מקובל על הוועדה, להפך, קול קורא יכול להיות גם לאחר האישור.
יריב לוין: לא, אני אמרתי שסגרנו את זה, ואני יודע טוב מאוד מה אני עושה, תאמיני לי.
קרן גלאון: בגלל שאנחנו בתקופת בחירות.
יריב לוין: רבותי, תקופת הבחירות לא רלוונטית לכל העניין הזה בכלל.
קרן גלאון: יש לוח זמנים קצר.
יריב לוין: אני מסכם את הדיון.
יריב לוין: אני לא אחזור על מה שביקשתי קודם בהיבט הכללי של התהליך שצריך להיות להבא בסוגיית האותות.
יריב לוין: אנחנו נבקש – ופה יכולה להיעשות גם עבודה ישירה מול הייעוץ המשפטי שלנו – לעשות תיקון של התקנות על פי הנושאים שדיברנו עליהם, במקביל לפרסם קול קורא ולקבוע בצורה מסודרת קריטריונים להחלטה.
יריב לוין: מבחינתנו צריך לתת איזשהו פרק זמן סביר, אבל הוא לא חייב לעלות על 10 ימים, נראה לי שזה מספיק, ובלבד שזה יפורסם באופן שמגיע לידיעת הציבור.
יריב לוין: ברגע שהדבר הזה יקרה ותהיו ערוכים ומוכנים עם איזשהו נוסח יותר מהודק של התקנות ועם ההחלטות שלכם ביחס לפניות האלה שהתקבלו, אנחנו כאן לרשותכם נשתדל במהירות המידית להתכנס ולפתור את המחלוקות שעדיין תהיינה ולסיים את זה.
יריב לוין: אני מעיר שנוכח העוול שבאמת נגרם בהיבט הזה גם לאנשי מערך הכבאות וגם לאחרים, שמוצאים את עצמם במסגרת הנורמטיבית הזאת ולא האחרת, ככל שנצליח לעשות זאת במהירות, אני חושב שכך ייטב.
יריב לוין: שלום לכולם, אני כבר בפתח הישיבה רוצה להתנצל שאני אאלץ לקצר אותה בשל פטירתו של השר אורי אורבך, שהוא גם בן העיר שלי, העיר מודיעין, והלוויה שלו תתקיים בשעה 16:30 במודיעין, אז אני כבר מראש מתנצל שאצטרך לצאת לפני המועד שתכננו לסיים את הישיבה הזו מלכתחילה.
יריב לוין: שנית, אני רוצה לאחל החלמה לידידנו, מנהל הוועדה שמואל לטקו שעבר איזשהו ניתוח ונמצא בשלבי התאוששות מתקדמים, לפחות על פי שיחתי המעודדת אתו, האחרונה.
יריב לוין: אני מציע, לפיכך, שאנחנו נעשה את הדברים בסדר הבא- נתחיל מצו הפיקוח על ייצוא ביטחוני – ציוד דו שימושי מפוקח המועבר לשטחי האחריות האזרחית הפלסטינית.
יריב לוין: אנחנו נתחיל בנושא הזה.
יריב לוין: אני מציע שנקרא את הצו, ואחרי ההקראה נשמע את הצגת הדברים מטעם משרד הביטחון, ואחר כך, מי שיבקש, יעיר את ההערות.
תובל צלנר: "צו הפיקוח על יצוא ביטחוני (ציוד דו שימושי מפוקח המועבר לשטחי האחריות האזרחית הפלסטינית) (תיקון)- התשע"ה-2015 החלפת סעיף 1.
תובל צלנר: 1.
תובל צלנר: בצו הפיקוח על יצוא ביטחוני (ציוד דו-שימושי מפוקח המועבר לשטחי האחריות האזרחית הפלסטינית), התשס"ט-2008 (להלן- הצו העיקרי), במקום סעיף 1 יבוא: "1.
תובל צלנר: ציוד דו-שימושי מפוקח לעניין העברה ליהודה, שומרון ורצועת עזה הציוד המנוי בתוספת הראשונה הוא ציוד דו שימוש מפוקח לעניין העברה לשטחי האחריות האזרחית הפלסטינית ביהודה, שומרון ורצועת עזה".
תובל צלנר: 2.
תובל צלנר: הוספת סעיף 2 אחרי סעיף 1 לצו העיקרי יבוא: "2.
תובל צלנר: ציוד דו שימושי מפוקח לעניין העברה לרצועת עזה הציוד המנוי בתוספת השנייה הוא ציוד דו שימוש מפוקח לעניין העברה לשטחי האחריות האזרחית הפלסטינית ברצועת עזה בלבד".
תובל צלנר: 3.
תובל צלנר: תיקון התוספת בתוספת לצו העיקרי, בראשה, במקום "תוספת" יבוא "תוספת ראשונה".
תובל צלנר: 4.
תובל צלנר: הוספת התוספת השניה אחרי התוספת הראשונה לצו העיקרי יבוא: "תוספת שניה (סעיף 2) 1.
תובל צלנר: דשנים או כל תערובת המכילה אשלגן כלורי בריכוז העולה על 5%.
תובל צלנר: סיבים או בדים ארוגים המכילים פחמן (סיבי פחמן או סיבי גרפיט, carbon fibers)".
יריב לוין: אני חושב שמיותר לקרוא.
יריב לוין: יש כאן
יריב לוין: 48 סעיפים לתוספת השניה, והם מצטרפים ל-56 פריטים, נדמה לי שזאת המילה הנכונה להשתמש בה, שיש לנו בתוספת הראשונה, כפי שהם נמצאים בנייר שמונח בפני כולנו.
גל כהן: אנחנו מבקשים להביא לאישור הוועדה תיקונים בצו הזה שמעגן את החומרים שהעברתם לשטחי האחריות של הרשות הפלסטינית כפופים לרישוי של הרשות המוסמכת שהיא מתאם פעולות הממשלה בשטחים, לצורך העניין.
גל כהן: התיקון של הצו מוסיף פרטיים, ציוד, חומרים שהעברתם דרושה בפיקוח, לעזה בלבד.
גל כהן: הצורך בפיקוח על מוצרים בנפרד לעשה לעומת שטחי איו"ש שבשליטת הרשות הפלסטינית נדרשת בעקבות השינויים שחלו בעקבות "צוק איתן".
גל כהן: ראיתם את הרשימה, אני חושב - - -
מאיר שטרית: למה אתם רוצים לעשות - - סעיף 15 - - -
גל כהן: תכף יסבירו נציגי המשטרה.
מאיר שטרית: - - אקונומיקה - - -למה?
אסף צור: אפשר להתייחס לנושא האקונומיקה, לדוגמה, מעל 11%.
אסף צור: יש חומרים שמעלים תהיות כמו אקונומיקה מעל 11%, שמן קיק, לדוגמה.
אסף צור: אלה חומרים שבערבוב מסוים עם חומרים נוספים שהם מאד נפוצים יכולים לשמש, במקרה של אקונומיקה, לייצור ברום, שזה חומר לחימה כימי, מאולתר.