GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אביגדור ליברמן: לכן אני גם מסכים עם מירי שצריך להאריך רק בשלושה חודשים, כדי שתהיה נראות שאנחנו מתייחסים לזה טכנית, ואחרי שלושה חודשים יהיה לנו הרבה הרבה זמן להתעסק עם הצד המהותי.
אביגדור ליברמן: כמו שאמרתי, זאת לא שאלה שמטרידה רק אותנו, גם לפנינו.
אביגדור ליברמן: רובי זוכר יותר טוב מכולנו את תמיר ואת בגין, אז היתה כמעט מהפכה חוקתית.
אביגדור ליברמן: אנחנו נשמח לפתוח, אני חושב שאלה באמת שאלות חשובות.
ראובן ריבלין: כל דור צריך לדון מחדש האם התנאים שנקבעו הם תנאים מתאימים.
ראובן ריבלין: אני בהחלט חושב שיש דברים שיכולים לשנות אותם.
אביגדור ליברמן: אני מציע, זהבה, שבאמת נקים את הוועדה הזאת באופן קבוע.
אביגדור ליברמן: זאת לא ועדה רק של ועדת חוץ וביטחון, צריך להבין שזוהי ועדה משותפת עם חוקה.
ראובן ריבלין: ודאי, גם של כל הכנסת.
ראובן ריבלין: היא גם קשורה לנושא של חוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו.
אביגדור ליברמן: תודה.
אביגדור ליברמן: חבר הכנסת מיכאלי, אנחנו נשמח לשמוע.
אברהם מיכאלי: אדוני היושב-ראש, הטענות שחברתי חברת הכנסת זהבה גלאון העלתה באמת היו נכונות מאוד לפני 2009, ואכן ביוזמת יושב-ראש ועדת חוץ וביטחון דאז, חבר הכנסת צחי הנגבי, הוקמה אותה ועדת מעקב, ובאמת זהבה, ועדת המעקב עשתה פה מהפכה בחשיבה של הממשלה.
אביגדור ליברמן: רק תדגיש שמדובר בוועדת מעקב של הכנסת, שלא יחשבו שזה של ערביי ישראל.
אברהם מיכאלי: ועדת מעקב של הכנסת.
אברהם מיכאלי: אגיד את האמת מה קרה.
אברהם מיכאלי: כמו ששואלים בצבא שאלת קיטבג, שאלתי את צחי הנגבי כמה זמן נאריך את מצב החירום – באנו לישיבת "שושו", הצבענו והלכנו.
אברהם מיכאלי: בסוף צחי אמר: אתה צודק, אתה תהיה יושב-ראש ועדת מעקב, ולכן עשינו כך.
אברהם מיכאלי: היו פה ישיבות כמעט כל חודשיים עם כל משרדי הממשלה, ומשרדי הממשלה פתאום גילו שהאבק ששכב על הצווים מלפני 40 שנה, צריך להסיר אותו.
אברהם מיכאלי: אני אומר לך, לא ריחמתי עליהם, ולכל שר אמרתי: אדוני, לא תתקין תקנות או לא תהפוך את זה לחוק, כמו שאת מבקשת בצדק, אנחנו נטרפד לכם דברים אחרים.
אברהם מיכאלי: ואכן, אם מתוך 170 צווים, 106 כבר בוטלו – תביני, זה לא היה קל.
אברהם מיכאלי: שני-שלישים של הצווים בוטלו.
אברהם מיכאלי: גם חוקים – חוקים הכי מהותיים, חלק מהם כבר הוגשו לכנסת לקריאה ראשונה מטעם הממשלה, אז זאת כבר התקדמות.
אברהם מיכאלי: את מכירה מה זה תזכיר חוק בממשלה – במיוחד חוקים של פקודת הטרור או מניעת טרור – זה שכב שם עשרות שנים.
אברהם מיכאלי: גם משרד המשפטים היה שותף פה.
אברהם מיכאלי: משרד המשפטים הבין שאם הם לא יובילו את המהפכה הזאת בחשיבה הממשלתית - - -
ראובן ריבלין: יכפו עלינו.
אברהם מיכאלי: אנחנו בסוף עשינו פה הפיכה מחשבתית בממשלה.
אברהם מיכאלי: לא הספקנו הכול בקדנציה הקודמת, אני מקווה שבקדנציה הנוכחית בוועדה המשותפת נמשיך את העבודה הזאת, ולכן ההערה שאת הערת היתה נכונה, דאז ל-99'.
אברהם מיכאלי: נכון, בג"ץ העיר הערה לא נעימה לכנסת, ולכן אני חושב שההערה המתקנת של הבג"ץ שהתקדמנו סביר, אפשר לזלזל בזה, הכנסת לא כל יום מקבלת שבחים.
זהבה גלאון: לא, אי-אפשר לזלזל בזה אבל החוקים הכי רגישים לא טופלו.
אברהם מיכאלי: בסדר, אבל זה עניין של הכנסת עכשיו – איך את אותם חוקים אנחנו נקדם בוועדות המתאימות.
אברהם מיכאלי: אגב, לא הוועדה המשותפת מקדמת את פקודת מניעת הטרור, זה ועדת חוקה או ועדה אחרת שדנה באותם חוקים.
אברהם מיכאלי: את זה אני מקווה שנעשה, אדוני היושב-ראש, במסגרת אותה ועדה קבועה שתוקם.
נסים זאב: יש איזשהם סעיפים שיישארו בצווים, לפי דעתך?
אברהם מיכאלי: ודאי.
ראובן ריבלין: כל הצווים נובעים מהחוק.
אברהם מיכאלי: מהחוק הזה.
אברהם מיכאלי: לכן אנחנו דואגים שכל צו יהפוך או לתקנות או לחוק, ואז הכנסת היא המחוקקת הראשית או המתקינה הראשית, ואז אין יותר הכרזת מצב חירום אלא אם באמת חלילה יהיה מצב חירום אמיתי, שם הסיפור הוא אחר.
ראובן ריבלין: אין ספק שהכנסת הזאת תצטרך לדון בזה בצורה יסודית.
אביגדור ליברמן: נעבור לגופו של עניין.
מירי פרנקל-שור: האם אתה מעוניין בסקירה של המשרדים?
אביגדור ליברמן: אם יש להם מה להגיד – לא חובה.
גאל אזריאל: לפי בקשתכם.
גאל אזריאל: אני אציג בצורה כוללת.
אביגדור ליברמן: אני מציע שמשרד המשפטים יציג את זה ואנחנו נעבור להצבעה.
גאל אזריאל: קודם כול, צריך לציין שהשנה, מאז שהוכרז מצב חירום ב-7 במאי 2012, הממשלה לא התקינה תקנות שעת חירום - לפי תקנון הכנסת אנחנו מחויבים לדווח בנושא הזה – וגם הממשלה באמת ממשיכה את עבודתה כדי לנתק את כל החקיקה שתלויה במצב חירום מהזיקה להכרזה.
גאל אזריאל: זה נכון שבשלוש השנים האחרונות מאז שהוקם צוות המעקב של הכנסת, העבודה נעשתה עוד יותר אינטנסיבית מאשר היתה בשנים לפני כן, אבל יש החלטות ממשלה כל שנה שחוזרות שמדגישות גם שהממשלה צריכה להמשיך ולעשות כל מאמץ כדי לנתק את החקיקה שתלויה במצב החירום.
גאל אזריאל: ההתקדמות הכי משמעותית והכי חשובה – גם עקב המהלך וגם המשמעות מבחינת חקיקת החירום – היא ההתקדמות של הצעת חוק המאבק בטרור, שהממשלה עבדה כדי להכין אותה שנים רבות.
גאל אזריאל: הצעת החוק עברה קריאה ראשונה ב-2011 בכנסת, מאז היתה מונחת על שולחן ועדת החוקה, חוק ומשפט.
גאל אזריאל: אנחנו מקווים מאוד להחיל על הצעת החוק דין רציפות ושהדיונים יתחילו בכנסת הנוכחית.
אביגדור ליברמן: זה עבר בקריאה הראשונה?
גאל אזריאל: עבר קריאה ראשונה בשנת 2011.
מירי פרנקל-שור: גאל, אולי תסבירי - עם השלמת הליך החקיקה, מה הנפקות.
גאל אזריאל: הצעת חוק המאבק בטרור באה להחליף שני חיקוקים שתלויים במצב החירום, שהם בעצם הליבה של חקיקת החירום – האחד הוא פקודת מניעת טרור, השני הוא חוק סמכויות שעת חירום (מעצרים) – שניהם מאפשרים למדינה להתמודד עם איומי הטרור, ולכן בלי החקיקה הזאת יהיה מאוד מאוד קשה שלא להמשיך ולהכריז על מצב החירום.
גאל אזריאל: כשחוק המאבק בטרור יהיה בתוקף – קודם כול מדובר בחקיקה מודרנית, שראשית מאפשרת להתמודד עם איומי הטרור, ושנית, הכלים בה עומדים במבחנים של פסקת ההגבלה לפי חוקי-יסוד, לפחות לפי תפיסת הממשלה.
נסים זאב: במהות יש שינוי או שזה אותו דבר?
גאל אזריאל: יש שינוי.
גאל אזריאל: שוב, מדובר בחקיקה שהיא מודרנית וכפופה לחוקי-היסוד, גם חוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו.
ראובן ריבלין: מתייחסת כבר לכבוד האדם וחירותו, זה דבר לא פשוט בנושאים האלה.
גאל אזריאל: נכון.
גאל אזריאל: שמירת הדינים בחוק-יסוד: כבוד האדם וחירותו חלה עליו, להבדיל מפקודת מניעת טרור שלא כפופה אליו.
גאל אזריאל: הדבר הכי משמעותי מבחינת העבודה על הכרזת מצב חירום, שהחוק הזה לא יהיה תלוי בהכרזה על מצב חירום.
גאל אזריאל: כשנגיע לחקיקת החוק הזה באמת נעבור שלב מאוד משמעותי ונתקדם מאוד.
גאל אזריאל: הדבר השני שהתקדם השנה הוא הנושא של יציאה לחוץ-לארץ, שדובר עליו לפני כן.
גאל אזריאל: נעשתה עבודה במשרד הפנים בשיתוף עם משרדי הממשלה האחרים, הופץ תזכיר חוק שיחליף את הפקודה להארכת תקנות שעת חירום בנושא הזה, כך שיהיה חוק רגיל.
גאל אזריאל: מדובר בתיקונים שייכנסו לחוק הכניסה לישראל, וגם שם ההסדרים לא יהיו תלויים יותר בהכרזה על מצב חירום.
ראובן ריבלין: האם היו תגובות להפצת החוק?
ראובן ריבלין: כשהפצתם את החוק, האם היו כבר תגובות?
אברהם מיכאלי: יש כל הזמן.
גאל אזריאל: צריך לשאול את משרד הפנים, שהוא אמון על הצעת החוק.
אברהם מיכאלי: לא רק היו תגובות.
אברהם מיכאלי: אנחנו כל פעם ביקשנו מהם את דוח המצב ולחצנו אותם להביא את זה יותר מהר.
מירי פרנקל-שור: השאלה היא האם היו הערות על התזכיר.
גאל אזריאל: בתוך הממשלה היו תגובות.
אברהם מיכאלי: היו בתוך הממשלה, דיווחו לנו, לוועדת המעקב.
מירי פרנקל-שור: יש פה נציג של משרד הפנים.
ראובן ריבלין: זה שנותנים לך טיוטת חוק, זה גם לפעמים כדי לומר שהוגשה טיוטת חוק.
ראובן ריבלין: רציתי לדעת האם כבר היו דיונים מהותיים והאם באמת חוק זה הולך לבוא ולעלות על-ידי משרד המשפטים בפני ועדת השרים לענייני חקיקה על מנת להביאו לכנסת.
נסים זאב: זה כבר עבר קריאה ראשונה, נכון?
אברהם מיכאלי: לא.
אברהם מיכאלי: החוק ההוא לא.
גאל אזריאל: לא.
גאל אזריאל: מדובר בתזכיר חוק שהופץ בדיוק לפני פגרת הקיץ.
נסים זאב: מניעת טרור.
אברהם מיכאלי: טרור היה כבר.
גאל אזריאל: זה על היציאה לחוץ-לארץ.
מירי פרנקל-שור: אולי נציגת משרד הפנים יכולה להתייחס.
ענת פישר-צין: ניתנו הערות.
ענת פישר-צין: חלק מההערות כבר נדונו ונכנסו לתזכיר.
אביגדור ליברמן: הבנתי שמי ששלח את ההערה ואת ההתנגדות זה חבר הכנסת לשעבר עזמי בשארה, אז תבדקי אם ההתנגדות שם בתוקף.
ענת פישר-צין: חלק מההערות עדיין בדיון, חלק מההערות כבר הוכנסו.
ענת פישר-צין: אני מאמינה שבקרוב אנחנו נוכל להגיע באמת לנוסח סופי ולהגיע לוועדת השרים.
גאל אזריאל: הנושא האחרון שהתקדם בצורה משמעותית השנה הוא חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים.
גאל אזריאל: כפי שהוסבר לפני כן, ניתנו מאות צווים לאורך השנים, וכל הממשלה נרתמת למאמץ כדי לבטל צו-צו ולהחליף אותו בחקיקה מודרנית.
גאל אזריאל: זה כרוך באמת במאמץ גדול של כל משרדי הממשלה.
גאל אזריאל: יש מספר משרדי ממשלה שהרבה צווים יחסית נמצאים בתחום האחריות שלהם.
גאל אזריאל: למשל, משרד הבריאות – לפני שלוש שנים היה להם סדר גודל של 60 או 80 צווים, היום יש להם 20 צווים בתוקף, וכולם נמצאים במהלך של החלפה.
אברהם מיכאלי: אפילו שהיו שם יועצות משפטיות בחופשת לידה.
אברהם מיכאלי: ..
גאל אזריאל: כבר לא.
אברהם מיכאלי: החזרנו אותן.
רונן הופמן: סליחה, מה פירוש מודרנית?
רונן הופמן: את אומרת כל הזמן חקיקה מודרנית.
גאל אזריאל: ראשית, שזה עומד במבחנים חוקתיים של היום, שזה כפוף לחוקי-היסוד של היום – של כבוד האדם וחירותו וחופש העיסוק, בעיקר בעניין של צווי הפיקוח.
גאל אזריאל: צווי הפיקוח בעיקר מסדירים פעילות משקית, ולכן מדובר הרבה פעמים על הגבלה של חופש העיסוק, של דבוראים למשל, של אנשים שמייבאים רכבים לארץ, חברות הדלק, כל הנושא של משק הדלק היום מוסדר בצווי פיקוח, ולכן כשקובעים היום חקיקה חדשה היא צריכה לעמוד במבחנים של פסקת ההגבלה.
גאל אזריאל: שנית, חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים נותן סמכות מאוד מאוד רחבה לשר להתקין צווי פיקוח, והצווים – רובם היו מאוד ישנים.
גאל אזריאל: כשאנחנו מדברים על חקיקה מודרנית זה ראשית, עניין החוקתיות, ושנית, עניין של הסדרה לפי השוק של היום.
גאל אזריאל: היום אנחנו מחוקקים יותר דברים ברמה של חקיקה ראשית שעוברת כנסת מאשר בחקיקה משנית, כאשר צווי הפיקוח שייכים לחקיקה משנית.
גאל אזריאל: לכן, חלק גדול של מה שהיום נמצא בצווי פיקוח, עובר להיות בחקיקה ראשית שתעבור את כל הליכי החקיקה בכנסת.
ראובן ריבלין: שתעמוד בפסקת ההגבלה, ודאי.
אביגדור ליברמן: תודה רבה.
גאל אזריאל: לסיום, בעניין של חוק הפיקוח יש את צווי הפיקוח שכל הממשלה עובדת עליהם ויש התקדמות מסוימת לגבי פרק אחד בתוך חוק הפיקוח עצמו שמדבר על ייבוא נשק, שמשרד הביטחון הפיץ תזכיר כדי לבטל אותו.
ישי יודקביץ: זה עבר קריאה ראשונה.
גאל אזריאל: עבר קריאה ראשונה בדיוק לקראת פגרת הקיץ של הכנסת האחרונה.
גאל אזריאל: אלה ההתקדמויות המשמעותיות ביותר.
אביגדור ליברמן: האם יש עוד הערות, שאלות?
אביגדור ליברמן: אם אין שאלות והערות, אני שוב רוצה לציין לפרוטוקול – אנחנו פה במסגרת המגבלות כוועדה זמנית מעבירים באופן זמני, בתקווה שאנחנו כמה שיותר מהר ניכנס פה לשאלות המהות ונאשר בעצם באופן קבוע לשנה, עם כל הפרוצדורות ועם כל הדיונים.
ראובן ריבלין: לפני ההצבעה אני רוצה לומר שלמרות ההתלבטויות הקשות בנושא חוק כזה שהובא לנו על-ידי הבריטים, אני לא אצביע כחותמת גומי.
זהבה גלאון: אני סומכת עליך, אדוני.
ראובן ריבלין: אני כמובן אצביע בעד.
אביגדור ליברמן: אני מקווה שיהיה לנו העונג לנהל דיון מהותי במסגרת הוועדה.
זהבה גלאון: מאז 48' הם אומרים את זה – יש זמן לעשות דיון מהותי.
ראובן ריבלין: 48' בא כתוצאה מ-36', זה היה מכוון בעיקר נגד אנשי האצ"ל והלח"י, גם חלק מההגנה בתקופות שונות.
זהבה גלאון: לא, אדוני, אני שמעתי את ראש הממשלה שלך, מנחם בגין, כשיצא נגד המעצרים המנהליים, שאמר שהם דרקוניים.
זהבה גלאון: כשאנחנו היום מאשרים, לכאורה - -
ראובן ריבלין: גם חברת הכנסת סטרוק יוצאת נגדם.
זהבה גלאון: את כל אותן הצעות דרקוניות שמתבססות על תקנות הגנה שעת חירום, אז כשאנחנו מתקנים כאן צווים של דגים, כוסברה, ציד – זה חשוב, אבל זה הכול שטויות.
נסים זאב: בסדר, זה היה, זה חלף.
זהבה גלאון: לא, זה לא היה, זה הכול שטויות.
זהבה גלאון: אנחנו נשארים עם הדברים המהותיים.
אביגדור ליברמן: זהבה, אני מציע גם לבדוק את כל החוקים העותומניים.
זהבה גלאון: לא, אין חוקים עותומניים.
אביגדור ליברמן: אין חוקים עותומניים?
אביגדור ליברמן: במשרד המשפטים לא נשארו?
זהבה גלאון: לא, רק מהמנדט הבריטי.
אביגדור ליברמן: בהתאם להוראות סעיף 69 לתקנון הכנסת, בחנה ועדת החוץ והביטחון הזמנית את בקשת הממשלה ומצאה כי קיים צורך לחזור ולהכריז על מצב חירום.
אביגדור ליברמן: על כן, ממליצה הוועדה הזמנית כי בהתאם להוראות סעיף 38 לחוק-יסוד: הממשלה ועל-פי הצעת הממשלה, תכריז הכנסת על מצב חירום עד ליום ט"ו באב, 22 ביולי 2013.
אורית סטרוק: סליחה.
אורית סטרוק: אחרי כל הדיון הזה, למה לא להוסיף משפט ברוח הדברים שאמר לנו חבר הכנסת מיכאלי, שאנחנו מחליטים על זה לאור העובדה שקיימת ותמשיך להתקיים ועדת מעקב?
אביגדור ליברמן: לא, זו ועדה זמנית.
אביגדור ליברמן: כשאנחנו נקים את הוועדה הקבועה.
מירי פרנקל-שור: כשתקום הוועדה המשותפת ניתן יהיה להקים צוות של הוועדה המשותפת, שימשיך לעקוב אחרי עבודת הממשלה.
אורית סטרוק: למה לא לצרף המלצות שלנו?
אביגדור ליברמן: אנחנו כרגע התכנסנו לפי בקשת הממשלה, לא ביוזמתנו.
אביגדור ליברמן: הישיבה הבאה תהיה ביוזמתנו.
אורית סטרוק: אני רק שואלת למה לא להוסיף את זה.
אביגדור ליברמן: התפיסה שלי היא שוועדה זמנית צריכה להצטמצם ולטפל רק במה שיש הכרח לגביו.
זהבה גלאון: זמני כזה, כמו חקיקת חירום.
אביגדור ליברמן: אם יש בקשות דחופות של הממשלה, אנחנו נכבד.
ראובן ריבלין: במאה אחוז צריך לומר את הדברים חד וחלק, בלי להתבייש, באותם דברים שאנחנו צודקים בהם, ולבטל כל דבר שאנחנו לא צודקים בו, זה הכול.
ראובן ריבלין: בהחלט הגיע הזמן.
אורית סטרוק: אם כבר הבאת את חבר הכנסת מיכאלי שיסביר לכולנו את מה שהוא הסביר - - -
אביגדור ליברמן: אני אומר שוב, אנחנו נחזור על זה במסגרת הקבועה.
אביגדור ליברמן: במסגרת הקבועה אנחנו נקים את זה מחדש.
אברהם מיכאלי: עוד לא הקימו ועדות קבועות.
ראובן ריבלין: זה לא מתפקידנו.
אביגדור ליברמן: עצם השם ועדה זמנית, אנחנו מטפלים רק בדברים הבוערים – או התרחשויות, או בקשות ממשלה.
אביגדור ליברמן: אני משתדל לא ליזום במסגרת הוועדה הזמנית דברים ותהליכים חדשים.
ראובן ריבלין: כבוד היושב-ראש, הרציפות שמחייבת בין כנסת לכנסת, כמו הכוהנים בבית המקדש, שהיו עוברים מפקודה לפקודה.
ראובן ריבלין: אנחנו מקימים שתי ועדות זמניות כדי שהכנסת לא תהיה נטולת יכולת להחליט – האחת זה ועדת החוץ והביטחון והשנייה ועדת כספים – אין אחרות.
ראובן ריבלין: ועדת חוקה לא קיימת, ובנושא הזה צריכה גם ועדת החוקה לדון.
ראובן ריבלין: לכן, הנושא של הזמניות הוא לא עניין של תירוץ, הוא לא עניין של סמנטיקה.
ראובן ריבלין: הוועדה הזמנית, יש לה סמכות לדון באותם עניינים שבלעדיהם אַין, אבל היא לא יכולה לבוא ולהחליף דבר שיהיה לאחר שאנחנו נקבע את הוועדות.
אביגדור ליברמן: אני מבקש להצביע.
אביגדור ליברמן: מי בעד?
אביגדור ליברמן: מי נגד?
אביגדור ליברמן: מי נמנע?
אביגדור ליברמן: בעד – 7
אביגדור ליברמן: נמנעים – אין
ראובן ריבלין: לפני שסוגרים את הישיבה, כבוד היושב-ראש, אני ממליץ לכל חברי הוועדה – כמו גם לכל השרים וגם לכל חברי הכנסת – לקרוא את ספרו החדש של עפר שלח, שקראתי אותו בנשימה עצורה.
אביגדור ליברמן: תודה רבה, הישיבה נעולה.
זאב אלקין: אחר צהרים טובים.
זאב אלקין: אני פותח את ישיבת מליאת ועדת החוץ והביטחון שמוקדשת לדיוני חקיקה, חלק מדיוני חקיקה, שהצטברו על שולחננו בתקופות של קודמיי או היעדר קודמיי למיניהם.
זאב אלקין: אני מבין שהייתה בקשה ממשרד הביטחון לנסות עד כמה שאפשר להתקדם עם תהליכי חקיקה ואנחנו אכן מנסים להיענות לה.
זאב אלקין: בתקופה של המבצע, קודם שובו אחים ולאחר מכן צוק איתן, אנחנו כוועדה היינו עסוקים במשהו אחר וגם הייתה בקשה של משרד הביטחון לא לטפל בנושאים שלא קשורים למבצע אלא אם כן יש צורך דחוף, וזה בוודאי לא נכנס להגדרות של צורך דחוף, לפחות עד כמה שאנחנו הבנו, ולכן לא טיפלנו בזה.
זאב אלקין: רצינו לנצל את הפגרה ואת מעט הזמן שנותר לפני שהכנסת חוזרת לפעילות ולנסות עד כמה שאפשר להתקדם עם ענייני החקיקה.
זאב אלקין: אם אינני טועה, יש לנו היום שלושה חוקים ועוד חוק אחד בו נדון מחר.
אסף פרידמן: יכול להיות שאתה מסכם לגבי צו שירות מוכר.
אסף פרידמן: הגיעו לאיזו פשרה.
זאב אלקין: אני לא יודע אם מי שנמצא כאן, זה רלוונטי לו וזה מעניין אותו.
זאב אלקין: אני מקבל עדכונים על מה שקורה שם וכרגע זה על סדר יומה של הוועדה.
זאב אלקין: אני מקווה שיגיעו להסכמות הנכונות לפני הדיון כאן.
זאב אלקין: את הדיון נקיים, אבל השאלה אם נאשר את הצו.
זאב אלקין: יכול להיות שנאשר את הצו.
אסף פרידמן: כי אנחנו מחויבים להודיע לחברי הכנסת שיש אקט של הצבעה.
אסף פרידמן: כרגע זה דיון רק על הצו.
זאב אלקין: לא, אתה לא חייב.
זאב אלקין: ברגע ששמת משהו על סדר היום ולא כתבת שזה רק דיון, חבר הכנסת צריך להניח שבסוף הדיון יכולה להיות הצבעה.
זאב אלקין: אם הוא לא בדק, זאת בעיה שלו.
זאב אלקין: אם כתבת שזה דיון, אתה צריך לכתוב דיון ויתכן.
זאב אלקין: בדרך כלל מתריעים כשלא בטוחים שיש הצבעה.
זאב אלקין: אני מתחיל עם הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 67) (פיצוי לנאשם שזוכה), התשע"ב-2012.
זאב אלקין: זה אומר שלמעשה זאת הצעת חוק שמגיעה אלינו ברציפות.
זאב אלקין: הממשלה ביקשה רציפות מהקדנציה הקודמת.
זאב אלקין: הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 67) (פיצוי לנאשם שזוכה), התשע"ב-2012.
זאב אלקין: משרד הביטחון.
אנפה כרמלי: אני מהפרקליטות הצבאית.
אנפה כרמלי: המטרה של התיקון היא לאפשר לנאשם שזוכה להגיש בקשה לפיצוי גם לאחר שחלפו שישים הימים שקבועים כיום בחוק.
אנפה כרמלי: היום החוק קובע בסעיף 490 שאם הנאשם זוכה, הערכאה השיפוטית שזיכתה אותו יכולה לקבוע שיינתן לו פיצוי עבור המאסר או המעצר שהוא שהה בו או עבור הוצאות ההגנה שלו ואת ההחלטה הזאת היא יכולה לתת במעמד הכרעת הדין או לחילופין, הנאשם יכול להגיש בקשה מאוחר יותר בתוך שישים ימים.
אנפה כרמלי: בעקבות מקרה שהגיע לבית הדין הצבאי לערעורים, הומלץ לעשות תיקון חקיקה לפיו בית הדין יוכל לאשר את הגשת הבקשה גם לאחר שחלפו שישים הימים.
אנפה כרמלי: נציין שעל פי חוק העונשין, ההסדר המקביל שנהוג בבתי המשפט האזרחיים, לא קבועה מגבלת זמן בחוק.
אנפה כרמלי: בפועל לבתי המשפט יש שיקול דעת אם לקבל את הבקשה גם אם היא בשיהוי מסוים.
אנפה כרמלי: לכן התיקון המוצע הוא שנשיא הערכאה השיפוטית יוכל להורות על קיום דיון גם במועד מאוחר יותר מטעמים שיירשמו.
אנפה כרמלי: כלומר, הוא צריך לנמק את ההחלטה ללא צורך בהצבעה על טעמים מיוחדים.
זאב אלקין: זאת לא קריאה ראשונה של החוק או שכן?
עידו בן יצחק: זאת הכנה לקריאה שנייה ושלישית.
זאב אלקין: הנוסח שאת אומרת כרגע, זה לא מה שהופיע בחוק לכתחילה.
אנפה כרמלי: הנוסח שמופיע הוא מטעמים מיוחדים שיירשמו ואנחנו מבקשים לתקן את זה ל-מטעמים שיירשמו.
זאב אלקין: אתם מבקשים לתקן את הנוסח.
אנפה כרמלי: כן.
זאב אלקין: הממשלה רוצה לשנות את עמדתה לצורך העניין.
זאב אלקין: בסדר, זה לגיטימי אלא שאני רוצה לחדד את הנקודה הזאת.
אנפה כרמלי: זה בעצם בא לטובת הנאשם שלא יצטרך להצביע על איזשהו צורך מיוחד.
זאב אלקין: זאת בקשה רשמית של הממשלה.
אנפה כרמלי: זאת החלטת ועדת השרים.
זאב אלקין: להשמיט את המילה "מיוחדים".
אנפה כרמלי: נכון.
זאב אלקין: עוד משהו?
אנפה כרמלי: תיקון נוסף בעניין הזה הוא שמכיוון שאנחנו מאריכים את התקופה להגשת הבקשה, יתכן שיהיה צורך לשנות את ההרכב שדן בבקשה.
אנפה כרמלי: כלומר, לא ההרכב המקורי שדן בתיק, לא הוא בהכרח יוכל לדון בבקשה, ולכן יש תיקון נוסף לפיו אם לא ניתן לקיים את הדיון בפני המותב המקורי, ניתן יהיה לקיים אותו בפני אב בית הדין או בפני מותב אחר שיורכב או בפני דן יחיד, שופט אחד שידון בבקשה.
זאב אלקין: יש עוד מישהו מהנוכחים שרוצה להתייחס?
זאב אלקין: נציגי ממשלה אחרים?
זאב אלקין: אין לכם מה להעיר?
זאב אלקין: הייעוץ המשפטי של הוועדה?
עידו בן יצחק: אני חושב שההצעה למחוק את המילה "מיוחדים" נכונה.
עידו בן יצחק: זאת הליכה לקראת הנאשם שזוכה במקרה הזה והיא מקלה עליו.
עידו בן יצחק: יש כאן עניין אחד.
עידו בן יצחק: כפי שציינה אנפה, מוצעת כאן האפשרות להחליף את המותב במותב אחר, דבר בו יש הגיון בהתחשב במאפיינים של בתי דין צבאיים ששופטים לא תמיד נמצאים שם תקופה ממושכת, אבל יש כאן איזשהו הסדר שהוא קצת מוזר, בו יכול להיות מצב שמותב של שלושה יוחלף בשופט צבאי אחד.
זאב אלקין: לגבי סוגיית הפיצויים בלבד.
עידו בן יצחק: לגבי סוגיית הפיצויים בלבד.
עידו בן יצחק: לא לגבי גזר הדין כמובן ולא לגבי הכרעת הדין.
עידו בן יצחק: אולי נכון יותר היה לקבוע שאם זה היה מותב של שלושה, שגם ההחלטה תתקבל על ידי מותב של שלושה, ואם הכרעת הדין ניתנה על ידי דן יחיד - יש עבירות בהן פסקי הדין ניתנים על ידי דן יחיד - אז ההחלטה על הפיצויים, אם מעבירים אותה לאדם אחר, גם היא תינתן על ידי דן יחיד.
זאב אלקין: אתה למעשה מבקש עקביות.
זאב אלקין: אם הזיכוי עצמו היה על ידי שלושה שופטים, גם הפיצוי, גם אם זה הרכב אחר, יהיה על ידי שלושה, ואם הזיכוי היה על ידי אחד, גם הפיצוי יכול להיות על ידי אחד.
זאב אלקין: אתה מבקש להישאר באותה רמה.
זאב אלקין: זאת למעשה ההמלצה שלכם.
זאב אלקין: דיברתם על זה עם משרד הביטחון ועם הפרקליטות הצבאית?
זאב אלקין: מה הייתה התגובה?
אנפה כרמלי: קודם כל, זאת הכוונה.
אנפה כרמלי: כלומר, יתאימו את השופט שדן בתיק לנסיבות המקרה.
אנפה כרמלי: כלומר, אם זה מקרה שמצריך מותב, נשיא בית הדין ימנה מותב.
אנפה כרמלי: כלומר, לתת את שיקול הדעת לנשיא בית הדין.
זאב אלקין: זה לא מה שאומר הייעוץ המשפטי של הוועדה.
זאב אלקין: זה ברור שהנשיא קובע בדיון הראשוני לגבי הזיכוי או ההאשמה את ההרכב הרלוונטי, אם זה שופט יחיד או שלושה שופטים.
זאב אלקין: מה שמוצע כאן זה שאם כבר נקבע שהתיק עצמו דרש את שלושת השופטים לצורך העניין, לא יכול לבוא עכשיו נשיא ולומר שלגבי הסוגיה של הפיצויים מספיק מותב אחד.
זאב אלקין: מה שהתחיל בשלושה, יסתיים בשלושה, גם אם אלה שלושה אחרים.
זאב אלקין: מה שהתחיל באחד, יוכל להסתיים באחד.
זאב אלקין: אין כאן ערעור על עצם הסמכות לקבוע מלכתחילה אם זה דורש שלושה שופטים או אחד, אלא יש כאן בקשה להמשכיות של רמת הדיון.
אנפה כרמלי: כאשר מדובר בהחלפה של שופטים, מקובל.
אנפה כרמלי: אנחנו כן מבקשים להשאיר את האפשרות לקיים את הדיון רק בפני אב בית הדין.
אנפה כרמלי: כלומר, אם היה הרכב של שלושה שופטים ושני שופטי הצד האחרים התחלפו או לא ניתן לקיים א הדיון, שאפשר יהיה לקיים את הדיון במעמד אב בית הדין.
זאב אלקין: אם אני מבין נכון, אתם אומרים שאתם מוכנים לקבל את ההצעה שלהם לתיקון אבל רק למקרים בהם כל ההרכב מתחלף.
זאב אלקין: זאת אומרת, לפי ההצעה שלכם הסיטואציה שתהיה היא שאתם מוכנים לשנות קצת את הנוסח הממשלתי אבל שהמצב הוא או שזה אותו אב בית דין, ואם כבר מתחלף כל ההרכב, הוא יישאר באותו היקף שהוא היה.
זאב אלקין: אם היו שלושה, יהיו שלושה, ואם היה אחד, יהיה אחד.
זאב אלקין: נכון?
זאב אלקין: אני מדייק?
זאב אלקין: זאת התגובה שלכם להצעה של עידו.
עידו בן יצחק: גם לכך כיוונתי.
עידו בן יצחק: אם זה מצומצם משלושה לאחד, שאותו אחד גם ישב בתיק ומכיר את כל הפרטים, אפשר.
זאב אלקין: מבחינה זאת יש הסכמה ביניכם בעניין הזה.
זאב אלקין: זה כמובן ידרוש שינוי נוסח.
אנפה כרמלי: בסדר.
זאב אלקין: מה חושב על זה משרד המשפטים?
יפעת רווה: זה בסדר.
יפעת רווה: מקובל עלינו.
יפעת רווה: דיברנו לפני כן.
יפעת רווה: אם מבחינת הצבא זה בסדר, לא אנחנו נשים את המכשול.
זאב אלקין: שני התיקונים מקובלים עליכם, גם זה שביקשה ועדת שרים לחקיקה למחוק.
יפעת רווה: כן.
זאב אלקין: זה ברור.
זאב אלקין: זאת החלטה של ועדת שרים שמחייבת אתכם.
יפעת רווה: גם אם לא הייתה החלטה, זה בסדר.
זאב אלקין: העניין השני שסוכם כאן כרגע בין הייעוץ המשפטי של הוועדה לבין הפרקליטות הצבאית.
זאב אלקין: עוד שאלה אחת לצורכי הבנה שלי.
זאב אלקין: הנאשם בבית משפט כזה לפי חוק שיפוט צבאי יכול להיות רק איש צבא.
זאב אלקין: זה בבית דין צבאי.
זאב אלקין: זה לא רלוונטי.
עידו בן יצחק: לא בבתי המשפט הצבאיים באיו"ש.
עידו בן יצחק: חוק השיפוט הצבאי חל רק על חיילים.
עידו בן יצחק: יש גורמים נוספים, אבל בעיקר על חיילים.
זאב אלקין: ואין הרחבה אוטומטית.
זאב אלקין: בסדר גמור.
זאב אלקין: אין לי יותר שאלות.
זאב אלקין: אתה יכול להקריא עם הנוסח עליו סוכם כרגע?
עידו בן יצחק: אני אקריא את העיקרון.
עידו בן יצחק: הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 67) (פיצוי לנאשם שזוכה), התשע"ה-2014 תיקון סעיף 490 בחוק השיפוט הצבאי, התשט"ו-1955, בסעיף 490 – בסעיף קטן (ב), במקום הסיפה החל במלים "או בפני מותב" יבוא "ואם לא ניתן לקיים הדיון בפני מותב זה – בפני אב בי הדין ש המותב או בפני - מותב אחר שיורכב לעניין זה בידי נשיא הערכאה השיפוטית המזכה.
עידו בן יצחק: שופט צבאי משפטאי אחד שימונה בידי נשיא הערכאה השיפוטית המזכה".
עידו בן יצחק: בפסקה זאת אנחנו נוסיף שבמקרה הספציפי הזה מדובר רק אם העניין נדון בפני שופט יחיד.
עידו בן יצחק: אחרי סעיף קטן (ב) יבוא: "(ב1) נשיא הערכאה השיפוטית המזכה רשאי להורות על קיום דיון בבקשת נאשם כאמור בסעיף קטן (ב), אף אם הוגשה לאחר המועד האמור באותו סעיף קטן, מטעמים – אני מוחק את המילה מיוחדים - שיירשמו".
זאב אלקין: את הניסוח המדויק של התיקון הזה שעשינו, אתם תוכלו לעשות אחר כך.
זאב אלקין: אני מביא להצבעה את הצעת חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 67) (פיצוי לנאשם שזוכה, התשע"ה-2014 לקריאה שנייה ושלישית.
זאב אלקין: בעד – פה אחד
זאב אלקין: הצעת החוק אושרה.
זאב אלקין: אנחנו עוברים לחוק הבא.
זאב אלקין: תציגו את החקיקה.
מתן שקד: אני מהפרקליטות הצבאית.
מתן שקד: התיקון הזה עוסק בשני סעיפים ואני אתחיל עם הסעיף הראשון, סעיף 12.
מתן שקד: סעיף 12 נכון להיום קובע שפוקד רשאי לקרוא למיועד לשירות ביטחון שלא שיתף פעולה ולא התייצב לשם השלמת ההליכים לקראת הגיוס, לרבות הבדיקות הרפואיות, הפוקד רשאי בכלל זאת לקרוא לו להתייצב לתחילת שירותו הצבאי ובלבד שתוך שלושים ימים הוא ישלים את הבדיקות הרפואיות ובמהלך שלושים הימים הללו הוא לא יתחיל שום הכשרה צבאית ראשונית ושום עניין של טירונות.
מתן שקד: אם בכל זאת לא מצליחים לקבוע את הכשירות הרפואית של אותו מיועד לשירות ביטחון, הפוקד רשאי להאריך את התקופה מעת לעת.
מתן שקד: אנחנו מבקשים, במסגרת התיקון הזה, שבמסגרת התקופה הזאת של החודש לא למנות תקופות בהן אותו מיועד לשירות ביטחון, בהתנהגותו שלו או משום סיבה אובייקטיבית שנובעת מהחלטה שיפוטית ששמה אותו במעצר או בתנאים שלא מאפשרים לרשויות הצבא לקבוע את כושרו הרפואי לשירות ביטחון, אנחנו מבקשים שהתקופה הזאת לא תימנה במסגרת אותו חודש שיש לרשויות הצבא להשלים.
מתן שקד: זה העיקרון של התיקון הראשון.
מתן שקד: בסעיף אותו אנחנו מבקשים לתקן מפורטות כלל התקופות, התקופה בה נעדר אדם מן השירות בשלה הוא הוכרז על פי פקודת הצבא כנפקד או עריק, או תקופות בהן אדם היה מנוע מלהמשיך בשירות תקין ביחידתו בשל פסק דין או החלטה של בית דין צבאי או של בית משפט אחר ובכלל זה החלטה בדבר שחרור ממעצר בתנאים, תקופות בהן הוא היה נתון במעצר על פי החלטה של בית דין צבאי או בית משפט אחר למעט מעצר פתוח.
מתן שקד: אנחנו מחריגים מעצר פתוח כי זה במסגרת היחידה ובתנאים כאלה אפשר לקבוע את כושרו הרפואי.
מתן שקד: הדבר הבא, תקופות שעל פי סעיף 18(א) ו-(ב) אין רואים אותן לעניין חישוב הזמן כתקופה שמזכה בשירות סדיר.
מתן שקד: אלה תקופות שאני ארחיב עליהן בסעיף הבא אותו אנחנו מבקשים לתקן אבל גם הן בעיקר תקופות שאותו מלש"ב לא נמצא בתנאים שמאפשרים לקבוע את כשירותו הרפואית.
זאב אלקין: זה לגבי תיקון סעיף 12.
זאב אלקין: בוא נדון בו ואחר כך נעבור להצעות לתיקון סעיף 18.
זאב אלקין: קודם כל, משרד המשפטים, יש לכם מה להעיר?
אריאלה קלעי: אני מבינה שלעידו יש הערה.
זאב אלקין: אנחנו תכף נעיר, אבל לכם על הנוסח הממשלתי אין הערות.
אריאלה קלעי: אין לנו.
זאב אלקין: בסדר.
עידו בן יצחק: שוחחתי הבוקר עם מתן וקיבלתי תשובות אבל אולי כדאי שהן גם ייאמרו לפרוטוקול.
עידו בן יצחק: על פניו נראה שכאשר מדובר בעריק או בנפקד, ברור שאי אפשר לקיים לו את הבדיקות הרפואיות, אם הוא נמצא בבית כלא אזרחי.