GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שאול מופז: אני בדעה, וזו הסיבה שגם החלטנו בזמנו לעבור לרמת בקע, שכל הסוגיה ההונית שקשורה לאדמות המדינה, זה דבר שצריך לחזור למדינה.
שאול מופז: הקרקע, בסופו של דבר, בכל סוג של חקיקה שאתם רוצים להתקדם בה, היא צריכה להוביל לכך שהקרקע היא בבעלות המדינה.
שאול מופז: עכשיו, נשאלת השאלה: מה יעשו?
שאול מופז: הלוא עם אותן קרקעות שיש עליהן מבנים שעברו את כל התהליכים, הולמ"ביים ואחרים, ועכשיו עוברים תהליך של הפרטה ורוצים שהמבנים האלה ימשיכו לתפקד במסגרת תע"ש.
שאול מופז: אני חושב שהם יעברו או למעמד של שכירות או לכל מעמד אחר, ובתנאי שהחוקיות שלהם תאושר, גם לתקופה קודמת וגם לעתיד.
שאול מופז: וזה חלק מהנושאים שצריך להחליט עליהם בתהליך ההפרטה: מהו המעמד של הקרקע, שעליו יש מבנים שהולכים להיות מופרטים במסגרת תע"ש או כל ארגון אחר.
שאול מופז: אני חושב שהדבר הנכון הוא דמי שכירות.
שאול מופז: הקרקע לעולם צריכה להיות קרקע של המדינה, וצריך את זה לחזק בהיבט הזה על מנת לא ליצור פה מצב ספקולנטי, שמישהו בא וקונה איזו חברה, ובסוף עינו נתונה בקרקע בלבד ולא בחברה.
שאול מופז: וזאת, לדעתי הנקודה.
שאול מופז: לכן, אני גם תמה על השאלה: למה זה כל כך דחוף באמת.
שאול מופז: מדוע צריך להעביר את זה מחר בבוקר.
שאול מופז: אם זה בשביל להכין את התזכיר לצורך ההפרטה, זה עניין אחד; אם זה לצורך חתימה על חוזה, זה עניין אחר.
שאול מופז: אני מבין שאנחנו לא במצב הזה.
שאול מופז: וגם הסיפור הזה של שבע ועוד אחד הוא לא ברור.
שאול מופז: אני, בכל מקרה, מתנגד.
שאול מופז: אני חושב שזה יהיה מאוד לא נכון לתת לקרקע הזו שינוי יעוד.
שאול מופז: נאמר: אוקיי, מי שקנה מבנה של תע"ש, הוא גם קונה את הקרקע של אותו מבנה.
שאול מופז: זאת דעתי.
אביגדור ליברמן: טוב, תודה.
אביגדור ליברמן: חבר הכנסת נסים זאב.
נסים זימבר: רציתי רק לדעת אם יש תקדים להליך כזה בעבר.
נסים זימבר: זאת אומרת, זה משהו שהוא תקופת ביניים.
נסים זימבר: שבעצם, מצד אחד, אם אתה הולך בהליך רגיל צריך תב"ע, ודאי, אין פה שאלה.
נסים זימבר: מאידך גיסא, כל עוד שזה מתקן צבאי, אז ההגדרה שלו תעשייתי.
נסים זימבר: אז ההגדרה שלו היא שונה לגמרי.
נסים זימבר: כי אני גם לא רואה שזה דבר שהולך, יוצא לדרך.
נסים זימבר: אולי זה רעיון.
נסים זימבר: זאת אומרת, מדברים על דבר שהוא אולי מתוך רצון שאנחנו, כולנו, רוצים להגיע אליו, אבל אני לא רואה את הדרך לכך.
נסים זימבר: זאת אומרת שהוא התחלה.
אביגדור ליברמן: חבר הכנסת מאיר פרוש.
מאיר פרוש: מה שאני מבקש לשאול זה האם אותן חברות הן חברות שהן משותפות ממשלה?
מאיר פרוש: זה פרטי?
מאיר פרוש: לממשלה יש חלק בדירקטוריון?
מאיר פרוש: רוב - - -
אביגדור ליברמן: לא, לא, זה ממשלתי לגמרי.
מאיר פרוש: ממשלתי לגמרי?
אביגדור ליברמן: אתם יכולים להתייחס לשאלתו של חבר הכנסת נסים זאב?
ואדים גודון: אנחנו לא מכירים תקדים שחברה ממשלתית ביטחונית הופרטה.
ואדים גודון: זו פעם ראשונה שזה אמור לקרות.
ואדים גודון: ולכן אנחנו רוצים לתת את פרק זמן הביניים הזה כדי לתת לחברה יכולת - - - את המקרקעין שלה.
ואדים גודון: זה דבר אחד.
אביגדור ליברמן: לא מקרקעין אלא מבנים.
אביגדור ליברמן: כל הנושא של הבינוי.
ואדים גודון: כן, כן.
צביקה קרמן: להסדיר את התב"ע.
קריאה: - - - נכונה.
ואדים גודון: את החוקיות של הבינוי.
צביקה קרמן: להסדיר את התב"ע, לא את המקרקעין.
ואדים גודון: אכן.
ואדים גודון: נכון.
צביקה קרמן: הסוגיה הנכסית היא סוגיה אחרת.
צביקה קרמן: היא לא פה על השולחן.
ואדים גודון: עכשיו, לגבי שינוי יעוד: התיקון המוצע לא מדבר בכלל על זכויות.
ואדים גודון: לא מדברים פה על זכויות: מה קורה כשקרקע מפונה, מה קורה אם קרקע תפוסה, האם זו חקירה כזאת או חקירה אחרת.
ואדים גודון: כלומר, הדברים האלה אמורים להיות מוסדרים או במסגרת החלטת הפרטה או במסגרת מעטפת הסכמית של אותו רוכש מול - - -.
ואדים גודון: יש הרי החלטות של מועצת מקרקעי ישראל, שבהחלטות האלה, נניח, היום קיימת החלטה 1245 שמדברת על שינוי, מה קורה עם שטח, פחות מ-20 דונם, מה קורה כשיש שינוי יעוד.
ואדים גודון: האם מחזיק הקרקע נהנה מזה, וכמה הוא נהנה מזה.
ואדים גודון: כמה כסף הוא אמור לקבל.
אביגדור ליברמן: חבר הכנסת מרדכי יוגב, רצית משהו?
אביגדור ליברמן: תשמע, אני יכול להגיד את עמדתי: לי לא נראה כל הסיפור.
אביגדור ליברמן: אני מאוד רוצה בהחלט לעזור ולהפריט את תע"ש, לראות אם הפיילוט הזה יעבוד או לא.
אביגדור ליברמן: כל עוד הסוגיה של שינוי הייעוד, אתה יודע, חוזה פני עתיד – אנחנו משתמשים בביטוי הזה הרבה פעמים.
אביגדור ליברמן: כל עוד זה לא מוסדר ולא מופיע בצורה ברורה בחקיקה הזאת, ולא להשאיר את זה למשא ומתן עתידי עם הרוכש או להשאיר את זה ליד המקרה, לכל מיני הסכמים.
ואדים גודון: - - - זה בסוף הסדרה של רשות מקרקעי ישראל מול המדינה.
אביגדור ליברמן: תקשיב, אני רוצה שהנושא הזה יעלה באופן ברור, פה, בחקיקה, שאנחנו נאשר.
אביגדור ליברמן: כרגע, לטעמי, לפחות, אני לא רואה אפשרות לאפשר את החוק הזה בצורה כזאת.
ואדים גודון: אולי כדאי שיופיע פה ייעוץ וחקיקה של משרד המשפטים, והיועץ המשפטי של רשות מקרקעי ישראל - - -
אביגדור ליברמן: יש פה כבר חמישה יועצים משפטיים.
אביגדור ליברמן: מה עוד צריך?
אביגדור ליברמן: כמה יועצים משפטיים צריך להביא?
ואדים גודון: לא, שיסבירו.
ואדים גודון: שינוי יעוד – אי אפשר לעגן שינוי יעוד - - - בחקיקה ראשית.
קריאה: אפשר גם אפשר.
נסים זימבר: השאלה אם אתם יכולים להגיע למצב שיש את הקונה, ואתם כבר - - -
אביגדור ליברמן: תקשיב, התקדים - - -
ואדים גודון: אנחנו האחרונים.
ואדים גודון: אדוני היושב-ראש וחברי הכנסת, משרד האוצר הוא האחרון שרוצה לתת פה לספקולנטים להתעשר על קרקע של משלם - - - ישראל.
ואדים גודון: אנחנו האחרונים שרוצים לעשות את זה.
ואדים גודון: אנחנו להיפך, אנחנו רוצים לתת ודאות לרוכש, אנחנו רוצים לתת ודאות למדינה, כך שהוא יתמחר נכון את ההפרטה, והמדינה תקבל ומשלם המיסים יקבל הכי הרבה - - -
אביגדור ליברמן: תמורה הכי גבוהה.
ואדים גודון: תמורה הכי גבוהה.
אביגדור ליברמן: תשמע, מה שקרה בפועל בכל ההפרטות האחרונות: אנשים רכשו, רוב החברות הממשלתיות, לא הביטחוניות, לא על מנת לקנות פעילות, לא לייצר מקומות עבודה, אלא לקחת קרקע, לעשות שינוי יעוד ולבנות שם.
ואדים גודון: אנחנו הפקנו לקחים מזה - - -
אביגדור ליברמן: ואני חושב שעד היום הניסיון מר.
ואדים גודון: נכון, נכון, זה נכון מאוד.
ואדים גודון: ואנחנו הפקנו לקחים, ולכן אנחנו רוצים לעשות מערכת הסכמית עם רשות מקרקעי ישראל לפני שאנחנו עושים הפרטה.
ואדים גודון: אנחנו נסגור עם רשות מקרקעי ישראל מה קורה אם יש יעוד, מה קורה אם אין יעוד.
נסים זימבר: אתם לא צריכים את החוק בשביל לעשות את העסקה.
ואדים גודון: זכות קניינית זה לא - - -
נסים זימבר: - - - החוק אחרי שאתם עושים - - -
אביגדור ליברמן: חבר הכנסת נסים זאב, סליחה.
אביגדור ליברמן: חבר הכנסת עמר בר לב.
נסים זימבר: - - - שהדברים יותר מוגדרים.
עמר בר-לב: אני בהחלט מסכים איתך, יושב הראש, להתנגד להצעה הזאת.
עמר בר-לב: אני רק אוסיף – אולי זה נאמר לפני שבאתי ואני מתנצל – מה לזה ולחוק ההסדרים?
עמר בר-לב: זאת אומרת, יש כאן סדרה של שאלות מורכבות, שהן לא קשורות לחוק ההסדרים.
עמר בר-לב: אז אם מישהו רוצה להגיש איזושהי - - -
אביגדור ליברמן: לא, זה מישהו תופס טרמפ.
עמר בר-לב: זה ודאי לא קשור לנושא הזה.
עמר בר-לב: ולכן אני מצטרף להתנגדות.
מרדכי יוגב: שאלה של טעם בכל זאת:
מרדכי יוגב: למה בהעברת קרקע ממפעל ביטחוני או מתע"ש, למה שלא תעבור חזרה דרך המדינה, דרך רשות מקרקעי ישראל?
מרדכי יוגב: ומאותו רגע יש רוכש, רוצה - - -
אביגדור ליברמן: חבר הכנסת מרדכי יוגב, תודה.
אביגדור ליברמן: הגישה שלי מאוד פשוטה: קודם תסדירו את כל הסוגיה הזאת עם רשות מקרקעי ישראל.
אביגדור ליברמן: כשיהיה לך - - -
שאול מופז: - - -
שאול מופז: זה לא הוכן טוב.
אביגדור ליברמן: אחרי שתסדירו את כל הסוגיה הזאת, בין המדינה לרשות מקרקעי ישראל, תחזרו, אנחנו נשקול.
אביגדור ליברמן: למה צריך קודם חקיקה, ואחר כך תלכו להסדיר את העניין עם רשות מקרקעי ישראל?
ואדים גודון: אני אגיד לך: כי חקיקה זה לא תהליך פשוט, חקיקה זה תהליך מורכב.
אביגדור ליברמן: חקיקה זה תהליך הכי פשוט.
אביגדור ליברמן: תהליך הכי מורכב, ממה שאני הכרתי, זה רשות מקרקעי ישראל.
ואדים גודון: - - - מורכב.
ואדים גודון: אנחנו מכירים את זה.
ואדים גודון: אנחנו, בשנה האחרונה - - -
אביגדור ליברמן: ויש לי הרבה שנות ניסיון, כולל זה שהייתי יושב ראש מועצת מינהל מקרקעי ישראל.
אביגדור ליברמן: אז אני יכול להגיד לך כיושב ראש מועצת מינהל מקרקעי ישראל לשעבר: אין דבר יותר מורכב ממינהל מקרקעי ישראל.
אביגדור ליברמן: אז מה שאני מבקש כרגע, אנחנו לא הולכים לאשר, לא הולכים לדון.
אביגדור ליברמן: קודם תסדירו את העניין מול רשות מקרקעי ישראל, אחר כך תחזרו לפה.
מירי פרנקל-שור: השאלה האם הוועדה תשוב ותדון בנושא - -
תומר רוזנר: בשבועיים הקרובים, בעצם.
מירי פרנקל-שור: - - בשבועיים הקרובים, לפני אישור חוק ההסדרים.
מירי פרנקל-שור: או אם - - -
אביגדור ליברמן: אני לא רואה שום קשר לחוק ההסדרים.
אביגדור ליברמן: אני לא הבנתי - - -
מירי פרנקל-שור: אז צריך לפצל.
אביגדור ליברמן: אוקיי, אז צריך לפצל את זה מחוק ההסדרים.
תומר רוזנר: לא צריך להצביע על זה.
נסים זימבר: זה קשור להפרטת תע"ש וחוק ההסדרים.
נסים זימבר: הממשלה החליטה שהפרטת תע"ש זה חלק מהיכולת שלה להביא מקורות לצורך ההתייעלות במשק.
תומר רוזנר: זה לא בשנתיים - - -
נסים זימבר: אז זה קשור.
נסים זימבר: זה מאוד חשוב שזה יהיה בחוק ההסדרים, אדוני.
נסים זימבר: אם לא, אני חושב שהפרטת תע"ש הולכת ומתרחקת - - -
תומר רוזנר: לא מדובר בשנת התקציב הנוכחית או הבאה.
ואדים גודון: לא, הנושא הזה נמצא בנתיב הקריטי, ולכן באנו וביקשנו - - -
אביגדור ליברמן: סליחה, עוד פעם, אני משתדל להבין ואני לא מבין.
אביגדור ליברמן: אנחנו, כרגע, הולכים לאשר תקציב עד סוף שנת 2014.
אביגדור ליברמן: אנחנו כבר באמצע שנת 2013.
אביגדור ליברמן: אתה אומר: עוד לא יצא בכלל להפרטה.
אביגדור ליברמן: איך זה קשור לתקציב?
ואדים גודון: לא.
ואדים גודון: ברשות הוועדה, במסגרת כלל תהליך ההפרטה אנחנו עושים מספר מהלכים.
ואדים גודון: אחד המהלכים זה כל הנושא של מימון הביניים של חברת תע"ש.
ואדים גודון: בשנים 2011 ו-2012 באנו מספר פעמים לוועדת הכספים לבקש הלוואת בעלים לחברת תע"ש כי החברה הזאת כושלת, וכי החברה הזאת מתקשה לשלם משכורות לעובדיה, וההלוואה הזאת אושרה.
ואדים גודון: עכשיו, סביר להניח, במידה ואנחנו נצא עכשיו להפרטה, והכוונה לצאת להפרטה, אנחנו צריכים לסגור גם הסכמי מימון ביניים עד להפרטה שצריכה להיות עכשיו, וגם כל ההסכמים של - - -
אביגדור ליברמן: ההחלטה על ההפרטה התקבלה כבר?
קריאה: עדיין לא.
ואדים גודון: ההחלטה אמורה להתקבל.
קריאה: לא.
ואדים גודון: לא, עוד לא התקבלה.
אביגדור ליברמן: אז חבר'ה, תקשיבו, אני לא מתכוון לדון.
אביגדור ליברמן: קודם שתתקבל החלטה.
אביגדור ליברמן: תסדירו את הנושא עם רשות מקרקעי ישראל, ותחזרו לכאן, לא יום לפני זה, ונצטרך לפצל את זה מחוק - - -
מירי פרנקל-שור: אז נפצל לפי סעיף, עכשיו.
מירי פרנקל-שור: לפי סעיף 84(ב) לתקנון - - -
אביגדור ליברמן: תקריאי לי את הפרוטוקול, שנדע על מה אנחנו.
מירי פרנקל-שור: "ועדה רשאית, באישור הכנסת, לפצל הצעת חוק שהועברה אליה אחרי הקריאה הראשונה, לשתי הצעות חוק או יותר, כך שיובאו כהצעות חוק נפרדות לקריאה השנייה ולקריאה השלישית.
מירי פרנקל-שור: הצעת הפיצול תונח על שולחן הכנסת עם דברי הסבר, ויפורטו בהם החלקים מנוסח הצעת החוק שאושר בקריאה הראשונה, שייכללו בכל אחת מהצעות החוק הנפרדות לפי סעיפים, נושאים או תקופות".
מירי פרנקל-שור: משמעות הדבר שהוועדה צריכה לקבל החלטה על הפיצול - - -
תומר רוזנר: הפיצול מתוך חוק ההסדרים, שהוא החוק הראשי שכאילו מתוכו - - -
נסים זימבר: אדוני, יש לי בקשה: אם אפשר לדחות את ההחלטה, אחרי - - -
מירי פרנקל-שור: שנייה.
מירי פרנקל-שור: והפיצול צריך לבוא לאישור מליאת הכנסת.
מירי פרנקל-שור: זו הפרוצדורה.
ואדים גודון: אפשר בבקשה לדחות את ההחלטה על פיצול.
ואדים גודון: אנחנו צריכים להודיע לשר האוצר שזאת מטרת הוועדה - - -
נסים זימבר: אם אפשר לדחות את ההחלטה על הפיצול.
נסים זימבר: כשנבוא מוכנים עם ההסכם עם רשות מקרקעי ישראל, כמו שביקש אדוני.
שאול מופז: אז שיסירו את ההצעה שלהם.
מירי פרנקל-שור: לא, לא.
שאול מופז: שיסירו את ההצעה שלהם.
מירי פרנקל-שור: עורך הדין נסים זימבר, שלא תטעה, אם הוועדה לא מפצלת, לא יהיה לך אחר כך סעיף שמונח בוועדה להמשך עבודה.
נסים זימבר: הבנתי.
מירי פרנקל-שור: אוקיי?
נסים זימבר: הבנתי, עורכת הדין מירי פרנקל-שור.
נסים זימבר: בסדר.
אביגדור ליברמן: כמו שאמרנו:
אביגדור ליברמן: הזכות לרוויזיה שמורה למשרד האוצר.
אביגדור ליברמן: כרגע, זאת ההחלטה.
מירי פרנקל-שור: - - - להצביע.
ואדים גודון: אפשר לבקש אולי - - -
אביגדור ליברמן: לא, אי אפשר לבקש.
אביגדור ליברמן: אני מבקש להצביע על ההחלטה הזאת - - -
נסים זימבר: שנפצל.
אביגדור ליברמן: לפצל את זה.
אביגדור ליברמן: לפצל, אחד, ואני אומר מה המשמעות:
אביגדור ליברמן: אני מוכן לדון על הצעת החוק הזאת אחרי שתתקבל החלטה על הפרטה.
אביגדור ליברמן: הרי באים ולוחצים עלינו להכניס את זה לחוק ההסדרים.
אביגדור ליברמן: אומרים: הפרטה, הפרטה.
אביגדור ליברמן: החלטה על הפרטה עוד לא התקבלה.
אביגדור ליברמן: כל הנושא של המקרקעין לא הוסדר עם רשות מקרקעי ישראל, ואנחנו צריכים מראש להכשיר את כל המהלך.
אביגדור ליברמן: הדבר הזה פשוט לא רציני.
נסים זימבר: אני יכול להוסיף משפט אחד, אדוני?
נסים זימבר: יש פה מן אשליה שנכנס יותר כסף לקופה, כשאנחנו לא רואים את ההתחלה של הנושא הזה.
נסים זימבר: אז בעצם משרד האוצר אומר: יש לי עוד הכנסות, תראו מאיפה זה מגיע.
ואדים גודון: כן, אנחנו יכולים להסביר גם מאיפה.
ואדים גודון: אני לא - - -
נסים זימבר: אבל זה תאורטי, זה לא נקודתי.
ואדים גודון: אנחנו רוצים לפנות את רמת השרון.
ואדים גודון: כדי לפנות - - - התהליך הזה.
נסים זימבר: אני אומר לך אם - - -
ואדים גודון: אנחנו כבר עכשיו - - -
אביגדור ליברמן: סליחה, בזה הסתיים הדיון.
אביגדור ליברמן: מי בעד ההצעה?
מירי פרנקל-שור: הצעת הפיצול.
אביגדור ליברמן: כמו שהיא הקריאה, עורכת הדין מירי פרנקל-שור.
אביגדור ליברמן: הצבעה בעד הצעת פיצול פרק ט', סעיף 71 - תכנון ובנייה - מתקן ביטחוני - מחוק ההסדרים.
אביגדור ליברמן: מתוך הצעת חוק לשינוי סדרי עדיפויות לאומיים (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנים 2013 ו-2014), התשע"ג-2013– 6 נגד – אין נמנעים – אין ההצעה נתקבלה.
עמר בר-לב: כולם.
עמר בר-לב: פה אחד.
אביגדור ליברמן: פה אחד.
זאב אלקין: בוקר טוב.
זאב אלקין: אנחנו פותחים את הישיבה.
זאב אלקין: אנחנו בדיון משותף של שתי ועדות.
זאב אלקין: חלקנו חברים בו זמנית בשתי ועדות.
זאב אלקין: מצד אחד מליאת ועדת החוץ והביטחון ומצד שני ועדה מיוחדת שהוקמה לפי חוק הגיוס ועושה מעקב אחר חוק הגיוס שחברתי חברת הכנסת איילת שקד עומדת בראשה.
זאב אלקין: בעקבות חגיגת חוק הגיוס נוצר מצב משפטי מאוד מאוד מוזר כאשר למעשה חלק מהתקנות שמגיעות לכאן, צריכות להיות מאושרות לפי החוק בוועדה של איילת.
זאב אלקין: לגבי מה שנקרא הישיבות החרדיות, התקנות שלהן צריכות להיות מאושרות בוועדה של איילת וישיבות ההסדר והישיבות הציוניות הגבוהות, התקנות צריכות להיות מאושרות לפי החוק במליאת ועדת החוץ והביטחון.
זאב אלקין: כרגע משרד הביטחון הגיש לנו את התקנות בצורה מעורבבת בלי להתייחס לעובדה שיש כאן שני גופים מאשרים וזה כמובן יצר פלונטר לא שגרתי בכנסת, איך מקיימים על זה דיון ואיך מאשרים.
זאב אלקין: אנחנו התייעצנו גם עם הייעוץ המשפטי וגם בינינו, ראשי שתי הוועדות, ואמרנו שאנחנו היום נעשה ניסיון וננסה לקיים דיון משותף, מה גם שחלק מחברי ועדת החוץ והביטחון חברים גם בוועדה של איילת כי כך היא הוקמה.
זאב אלקין: במידה ונצליח, נמשיך במתכונת הזאת.
זאב אלקין: כמובן ההצבעה תצטרך להיות בנפרד כאשר כל ועדה מצביעה כגוף נפרד.
זאב אלקין: לקראת ההצבעה נצטרך להבין מי מאשר איזה סעיף כי אנחנו לא יכולים להיות במצב שוועדה אחת אישרה סעיף מסוים וועדה אחרת לא אישרה את הסעיף הזה, או אישרה אותו אחרת אחרי משא ומתן עם הממשלה.
זאב אלקין: לכן בסופו של דבר נצטרך איכשהו לעשות אחת משתיים, או לשייך כל סעיף בתקנות לאחת מן הוועדות או לפרק את התקנות לשני גופים של תקנות, בנפרד לסוגים שונים של ישיבות בהתאם לחוק ולהביא תקנות א' לאיילת ותקנות ב' אלינו, למליאת ועדת החוץ והביטחון.
זאב אלקין: בעקבות הדיון היום, אנחנו נראה מה יותר נכון לעשות.
זאב אלקין: אני גם לא יודע עד כמה נצליח בדיון המשותף הזה כי זה קצת מורכב והנושאים הם קצת שונים.
זאב אלקין: יכול להיות שבעקבות הניסיון הראשון הזה, ניסוג אחורה ונסכם עם איילת אם מפרידים תקנות.
זאב אלקין: אם מפרידים את התקנות לשני סטים, יתר הדיונים יימשכו בכל ועדה באופן נפרד.
מאיר פרוש: שאלה ליועצת המשפטית.
מאיר פרוש: האם מה שדנו לפני שבועיים נוגע לוועדת החוץ והביטחון?
זאב אלקין: זה לא נוגע למליאת ועדת החוץ והביטחון.
מאיר פרוש: שלושת הישיבות?
איילת שקד: כן.
איילת שקד: במה שנגענו כאן.
אלעזר שטרן: נגענו גם וגם.
איילת שקד: נגענו גם וגם.
איילת שקד: עבדנו על הכול.
זאב אלקין: בעיה נוספת שיש לנו – אליה התייחס חבר הכנסת פרוש – שהוועדה של איילת כבר ישבה פעם אחת על המדוכה.
מאיר פרוש: אנחנו היום נתחיל מהתחלה?
איילת שקד: לא.
זאב אלקין: אני אסביר.
זאב אלקין: כל מה שדנתם לגבי ישיבות חרדיות, לא רלוונטי למליאת ועדת החוץ והביטחון ולכן אתם לא צריכים להתחיל בזה מהתחלה.
זאב אלקין: כל מה שכרוך בסעיפים שצריכים להיות מאושרים אצלנו, אם במקרה נגעתם בהם בדיון הקודם, זה לא היה צריך לקרות אבל כן נגעתם בזה מאחר והדיון הוא חופשי – כאן כן נתחיל מהתחלה כי בסוף הדיון צריך להיות בגוף המאשר ולא בגוף שלא רלוונטי לאישור.
זאב אלקין: לכן תלוי מה הנושא.
זאב אלקין: יש נושאים שנתחיל מהתחלה ויש נושאים שלא ננהג כך לגביהם.
זאב אלקין: בכל מקרה, חברי ועדת החוץ והביטחון עדיין לא קיבלו כל עדכון מסודר על התקנות ועל ההקשר.
זאב אלקין: לכן אני מבקש ממירי להציג לנו – בהתחשב בכך שיושבים כאן אנשים שלא היו בדיון הקודם - את הנושא באופן כללי ולהסביר מה רלוונטי לוועדה אחת מתוך השתיים ולהסביר לנו את המצב המשפטי.
זאב אלקין: לאחר מכן איילת תנהל את הדיון.
מרדכי יוגב: אין לנו חומר.
מרדכי יוגב: אני רוצה לדעת על מה אנחנו מדברים.
זאב אלקין: כרגע אנחנו מדברים באופן כללי.
ישראל חסון: אני הקשבתי.
אלעזר שטרן: לי דווקא הדברים ברורים.
זאב אלקין: המצב הוא מורכב אבל אני מקווה שהסברתי אותו.
זאב אלקין: אם מישהו לא הבין, תשאלו.
ישראל חסון: אתה הסברת טוב ואני הקשבתי אבל אני לא יכול להסביר לו.
אלעזר שטרן: צריכים להיות שני מצעים נפרדים לדיון.
מירי פרנקל שור: באופן עקרוני לדעתי בסופו של יום היו צריכים להיות מונחים שני סטים של תקנות.
איילת שקד: באופן עקרוני היינו צריכים לשים את הכול בוועדה שלי ואני עשיתי טעות.
איילת שקד: זה באופן עקרוני.
זאב אלקין: בחקיקה.
איילת שקד: בחקיקה.
זאב אלקין: אבל זאת כבר היסטוריה.
מירי פרנקל שור: אני לא חושבת.
מירי פרנקל שור: לעמדתי זאת לא הייתה טעות.
מירי פרנקל שור: הדבר הטכני לא יכול לבוא במקום הדבר המהותי.
מירי פרנקל שור: בעצם הוועדה לשוויון בנטל בראשותך החליטה החלטה שכל מה שמתייחס לבחורי ישיבות שדוחים את שירותם עקב לימוד תורה, הם יהיו בפרק ג'1 ויש להם הסדר מיוחד.
מירי פרנקל שור: מי שבסופו של דבר המסלול שלו מוביל לשירות צבאי, נמצא בחוק שירות ביטחון.
מירי פרנקל שור: לכן לא יכולנו להעביר את הסמכות.
מירי פרנקל שור: סברנו בזמנו, בוועדת הכנסת, שכל מה שקשור לישיבות הסדר ולישיבות גבוהות, שזה סוג מסוים של מסלולים שמשלבים שירות צבאי, הם נמצאים בחוק שירות ביטחון והשר הממונה הוא שר הביטחון.
מירי פרנקל שור: כל חוק שירות ביטחון מצוי בסמכות ועדת החוץ והביטחון ולכן אמרנו שזה ילך לוועדת החוץ והביטחון.
מירי פרנקל שור: פרק ג'1 שמדבר על בחורי ישיבות שדחיית שירותם מטעמים של תורתו אומנותו, הם נמצאים במובלע בפרק ג'1 בחוק שירות ביטחון ואמרנו שהיות והוועדה דנה ויש כאן הסדר חדש והתקנות הן חלק מהמכלול השלם, נכון שהן ימשיכו להיות נדונות בוועדה שדנה והכינה את החוק לקריאה שנייה ושלישית.
מירי פרנקל שור: גם חוק שירות ביטחון וגם חוק השירות האזרחי.
מירי פרנקל שור: מה שמונח בפני הוועדה, יש סעיפים שהם רלוונטיים לוועדת החוץ והביטחון, יש סעיפים שהם רלוונטיים לוועדת שקד ויש סעיפים שהם במכלול.
מירי פרנקל שור: יש סעיף אחד שלדעתי היום, לפי התקנות, יוצא שהוא חל על שניהם ולדעתי הוא לא צריך לחול על אוכלוסייה מסוימת וזה לדעתי סעיף 6 לתקנות שהוא סעיף היציאה לחוץ לארץ שצריך לדון בו רק לגבי פרק ג'1 בראשותך והוא בכלל לא מעניינן של הישיבות הגבוהות.
מירי פרנקל שור: לכן הטכניקה שנוצרה כאן בעצם קובעת לנו איזושהי מהות שמלכתחילה לא התכוונו.
מירי פרנקל שור: לכן אני חושבת שמה שנכון זה להגיש שני סטים של תקנות ואולי לדון ביחד, איך שתחליטו, אבל בסופו של דבר ההצבעה חייבת להיות בנפרד.
מירי פרנקל שור: אבל לא יכול להיות שהטכניקה בסופו של דבר גם תוביל אותנו למהות שמלכתחילה לא התכוונו לכך.
יוני שטבון: בקיצור, את אומרת שרק סעיף 6 בעייתי.
מירי פרנקל שור: יש סעיפים ששייכים לוועדת החוץ והביטחון כמו סעיף ישיבות ההסדר והישיבות הגבוהות ציוניות.
מירי פרנקל שור: יש סעיף של תלמידי ישיבות שהם בוועדת שקד.
מאיר פרוש: שאלה למירי.
מאיר פרוש: תקנה 5 שמדברת על חופשות בין הזמנים, היא קשורה לישיבות הסדר וישיבות גבוהות ציוניות?
איילת שקד: לשתי הוועדות.
מירי פרנקל שור: לעמדתי, כן.
מירי פרנקל שור: למיטב הבנתי, גם לוועדת שקד וגם לוועדת החוץ והביטחון.
זאב אלקין: ואם יהיה שינוי?
איילת שקד: לא יהיה שינוי.
איילת שקד: עדיף שלא יהיה שינוי.
מירי פרנקל שור: השאלה למה יש שינוי.
זאב אלקין: זאת שאלה שהתשובה עליה צריכה להיות לפני ההצבעה.
זאב אלקין: אני לא יכול להתחייב בפניך איך תהיה ההצבעה אצלי בוועדה.
אלעזר שטרן: גם היא לא יכולה להתחייב מה יהיה אצלה.
זאב אלקין: אצלי בוועדה תמיד מצביעים נגדי.
איילת שקד: אני לא מאמינה שאני צריכה לעשות לך קורס איך להיות רוסי דיקטטור.
זאב אלקין: אני חייב להגיד שחבר הכנסת פרוש גמל אותי לחלוטין.
זאב אלקין: ניסיתי והתייאשתי.
איילת שקד: נתחיל?
איילת שקד: חברי ועדת החוץ והביטחון, אנחנו עברנו על התקנות, סעיפים 1 עד 7 ועכשיו אנחנו בסעיף 7.
איילת שקד: הכנסנו קצת שינויים.
מירי פרנקל שור: לא דנו ב-6.
מירי פרנקל שור: דיברנו על בין הזמנים.
מירי פרנקל שור: על 6 דילגנו.
זאב אלקין: תקנות 1 עד 5, זה רלוונטי גם לדברים שאנחנו נצטרך לאשר?
מירי פרנקל שור: אנחנו צריכים לקרוא את התקנות.
איילת שקד: בישיבה הקודמת הכנסנו שינויים ועכשיו נתחיל בזה שוב.
אלעזר שטרן: מה זה נקרא קריאה תמה, נקריא לפרוטוקול?
אלעזר שטרן: כשאומרים שהדיון צריך להיות בוועדת חוץ וביטחון, מתכוונים שיהיה דיון בוועדת החוץ והביטחון.
איילת שקד: בסדר, אבל כל מה שחפרנו בדיון הקודם, לא צריך עוד פעם.
איילת שקד: רק אם יש לך משהו חדש.
אלעזר שטרן: אני מזכיר לך, זאת ועדת חוץ וביטחון.
אלעזר שטרן: זאת לא הוועדה שלך, עם כל הכבוד.
מירי פרנקל שור: אלה שתי הוועדות.
מירי פרנקל שור: אנחנו יושבים כשתי הוועדות.
אלעזר שטרן: אני מבין את זה, אבל אני אומר עוד פעם.
אלעזר שטרן: אבל איילת לא מסכימה כי היא דיקטטורית משם.
מרים גראזי רוזנבאום: רציתי לציין שאנחנו כמשרד חינוך הצענו איזשהו תיקון נוסף לנוסח.
מירי פרנקל שור: כדאי שתציגי אותו.
מירי פרנקל שור: אלינו הוא הגיע אתמול בלילה ולא הספקנו להתייחס אליו.
מרים גראזי רוזנבאום: להתייחס עכשיו?
איילת שקד: רגע.
איילת שקד: אנחנו מתחילים הכול מהתחלה.
איילת שקד: עידו, תקריא.
אסף דורון: הגדרות בתקנות אלה: "ישיבה" לעניין תקנות 5, 7 ו-8 – ישיבה כולל המנויים ברשימה שגיבש השר על פי החוק.
אסף דורון: "מפקד מיטב" – מפקד יחידת מיטב באגף כוח האדם בצבא הגנה לישראל או סגנו.
אסף דורון: "פקודות הצבא" – כהגדרתן בחוק השיפוט הצבאי, התשט"ו-1955.
אסף דורון: "צו דחיית שירות" – צו דחיית שירות שניתן לפי סעיף 22ב לחוק או לפי פרק ג'1 לחוק.
אסף דורון: "השר" – שר הביטחון.
מאיר פרוש: למה הכנסתם את סעיף 43?
מאיר פרוש: מה זה סעיף 43?
עידו בן יצחק: סעיף 43 זה הסעיף הכללי בחוק שירות ביטחון לגבי נסיעות לחוץ לארץ.
אסף דורון: תנאים מוקדמים לא יינתן צו דחיית שירות אלא למיועד לשירות ביטחון אשר בנוסף על התנאים הקבועים בסעיפים 22ג או 26כג לחוק, מתקיים בו אחד מאלה: למד באופן סדיר בישיבה תורנית, תיכונית או מקצועית או במוסד שהוכרז על ידי שר הביטחון בצו לפי סעיף 26טו(א)(2) לחוק, מיום שמלאו לו שש עשרה שנים לפחות.
מאיר פרוש: תסביר את השינוי.
איילת שקד: זה שינוי עליו החלטנו בישיבה הקודמת, לפי בקשת משרד הכלכלה כי גם התיכונים המקצועיים כלולים ברשימת המוסדות החרדים.
מאיר פרוש: מה המשמעות של זה?
איילת שקד: זאת הרשימה של דחויי שירות שנכנסו ליעדים, לרשימת היעדים שאישרנו בישיבה הקודמת של הוועדה.
מרים גראזי רוזנבאום: לסעיף הזה יש לנו תיקון.
איילת שקד: מה התיקון?
מרים גראזי רוזנבאום: התיקון שאנחנו מציעים אומר:
מרים גראזי רוזנבאום: לא יינתן צו דחיית שירות אלא למיועד לשירות ביטחון אשר בנוסף לתנאים הקבועים בסעיף 22(ג) או 26כג לחוק למד בין גיל 14 לגיל 18 שנתיים לפחות – שזה הולך בעקבות הסעיף בחוק שמגדיר את מי שנכנס לצו – במוסד חינוך ומתקיים בו אחד מאלה: למד לימודים תורניים במוסד חינוך תרבותי ייחודי כהגדרתו בסעיף 1 לחוק מוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים, התשס"ח-2008 ומשתייך לקבוצת תרבותית ייחודית כהגדרתה בסעיף 1(1) לחוק.
מרים גראזי רוזנבאום: למד באופן סדיר בישיבה תיכונית או בבית ספר תיכון בפיקוח ממלכתי דתי או בתיכון חרדי ונבחן במבחן בגרות בתלמוד או בתושב"ע או בלימודי יהדות בהיקף של לפחות שלוש יחידות לימוד או מתעתד להיבחן במבחן כאמור אם טרם השלים את לימודיו התיכוניים.
מרים גראזי רוזנבאום: למד באופן סדיר בישיבה ממוקמת מחוץ לישראל מיום שמלאו לו 16 שנים.
מרים גראזי רוזנבאום: לזה אנחנו מבקשים להוסיף - אנחנו לא הוספנו את זה, זה לבקשת משרד הכלכלה אבל זה מקובל עלינו לחלוטין – שכל מי שנכלל בצו, כל בתי הספר שנכללים בצו, גם הם ייכללו כאן.
מרים גראזי רוזנבאום: מבחינת משרד החינוך זה בסדר אבל זה נצרך לצורך הגדרת המוסדות שבאחריות משרד הכלכלה.
מרים גראזי רוזנבאום: ההמשך אומר: על אף האמור בתקנת משנה (א) יכול שיינתן צו דחיית שירות למיועד לשירות ביטחון אף שלא נתקיימו בו התנאים הקבועים בה ובלבד שהוכר כחוזר בתשובה לפי פקודת הצבא.
מרים גראזי רוזנבאום: בעצם בשני הסעיפים האחרונים לא שינינו.
מרים גראזי רוזנבאום: אנחנו פשוט התאמנו את זה להגדרות הקיימות עכשיו בחוקי החינוך.
מרים גראזי רוזנבאום: זה מוסד תרבותי ייחודי.
אלעזר שטרן: יש לי השגות על זה.
מרים גראזי רוזנבאום: בקצרה אסביר מה עשינו.
מרים גראזי רוזנבאום: ההגדרות של ישיבה מקצועית וישיבה תורנית, אלה הגדרות שלא קיימות במערכת החינוך.
מרים גראזי רוזנבאום: ישיבה תיכונית, יש דבר כזה אבל ישיבה מקצועית או ישיבה תורנית, אולי לפני עשר שנים הייתה בחוק טל, אבל היום זה לא המונח.
מרים גראזי רוזנבאום: יש לנו חוק מוסדות חינוך תרבותיים ייחודיים שזה משקף את עיקר הישיבות הקטנות ויש לנו ישיבה תיכונית או בית ספר תיכון בפיקוח ממלכתי דתי או תיכונים חרדים שחלקם קיימים ורובם נכנסו לצו וגם המערכת עכשיו שוקדת על פיתוח של מוסדות כאלה.
מרים גראזי רוזנבאום: ההגדרה שנתנו בהתייחס לדיון שהתקיים בשבוע שעבר היא לנוכח הרפורמה שבעצם לא תאפשר לעשות חמש יחידות בכל המקצועות, יש מגבלה על חמש יחידות, וקבענו את הרף כרף הזכאות המינימלי שנדרש מבתי ספר דתיים שזה שלוש יחידות לימוד בתושב"ע, יהדות או תלמוד.
מאיר פרוש: הערה לסדר.
מאיר פרוש: עורכת הדין מאגף מוסדות תורניים מקריאה נוסח שלם שיכול להיות שיש בו הצדקה ויכול להיות שאין.
מאיר פרוש: לא יודע.
מאיר פרוש: אני מבקש לא לדון על זה עכשיו.
מאיר פרוש: אני מצטער מאוד, אני אלמד אותו.
מירי פרנקל שור: זה ממש שינוי מהותי ממה שהיה.
מאיר פרוש: אי אפשר להביא את זה בלי שיהיה לי נייר.
איילת שקד: מכיוון שאני יודעת שפרוש עושה עבודה מאוד רצינית וקורא כל אות, אני מסכימה.
אלעזר שטרן: אני רוצה להגיד על מה הוא צריך לחשוב.
מאיר פרוש: מי צריך לחשוב?
אלעזר שטרן: אתה בסדר.
אלעזר שטרן: אתה חושב כל הזמן.
אלעזר שטרן: אני שמעתי ששר החינוך בעד חינוך משותף מכיתות א' ויש ניסיונות של דתיים וחילוניים ללמוד יחד.
אלעזר שטרן: מה שהדבר הזה עושה כאן בהגדרות האלה זה שהם אומרים לחבר'ה דתיים - - -
איילת שקד: לא מתגייסים בכיתה א'.