GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
איילת שקד: מתגייסים בגיל 18.
אלעזר שטרן: ברור, אבל בעזרת השם, אנחנו מקווים, נגיד בית ספר ריאלי בחיפה לצורך העניין, מישהו אומר שזה בית ספר שיש בו גם קצת מסורת והוא רוצה לשלוח את הילד שלו לתיכון הזה.
אלעזר שטרן: אנחנו אומרים לו מראש שאם הילד לומד שם, הוא לא יוכל ללכת לישיבת הסדר או לקבל דחיית שירות כי התיכון הוא לא דתי או לא תחת פיקוח דתי.
אלעזר שטרן: אני עוד לא מדבר כרגע על ישיבה שלא מגדירה את עצמה כדתית אלא נגיד בינה או דברים כאלה.
אלעזר שטרן: אני עוד לא נכנס לזה.
אלעזר שטרן: למה אנחנו רוצים להגיד, איזה זכות יש לנו להגיד למישהו שחושב שהחברה הישראלית צריכה להיות הטרוגנית והוא יכול לשמור על אורח חיים גם לצורך העניין בריאלי בחיפה.
אלעזר שטרן: תזכור שאם אתה הולך לשם, לא תוכל לכת לישיבת הסדר.
אלעזר שטרן: מה זה הקשר הזה?
איילת שקד: זאת לא ישיבת הסדר.
אלעזר שטרן: בכל ישיבה.
אלעזר שטרן: גם לישיבות של הרב פרוש.
עידו בן יצחק: ישיבות ציוניות.
אלעזר שטרן: מה שאתה רוצה.
קריאה: גם למכינה.
אלעזר שטרן: בדיוק.
אלעזר שטרן: גם למכינה.
אלעזר שטרן: איזה זכות יש לנו להגיד את זה?
אלעזר שטרן: אנחנו עובדים אצל המפקחים של החינוך הדתי?
אלעזר שטרן: הוא רוצה ללכת ללמוד בישיבת הסדר, למה לא? אני לא שר החינוך, אני בעד שהילדים שלי יהיו בחינוך דתי עד גיל 18.
אלעזר שטרן: להיות דתי זה דבר קשה, אני חושב שצריך לקבל יסודות וזה לא פיקניק אבל יש אדם שיש לו תפיסת עולם שונה משלי והוא מאמין באינטגרציה כבר מגיל 16, למה נגיד לו שהוא לא ילך לישיבת הסדר?
אלעזר שטרן: את לא יכולה לשלול ממנו זכות.
מירי פרנקל שור: זה לא מתייחס לישיבות הסדר.
אלעזר שטרן: לכל ישיבה.
איילת שקד: הוא לומד בריאלי, אז הוא מוגדר כחוזר בתשובה.
אלעזר שטרן: אתם אמרתם, או עכשיו משרד החינוך הוסיף, אלא אם כן יש לו הגדרה של חוזר בתשובה.
אלעזר שטרן: הוא לא חוזר בתשובה.
אלעזר שטרן: הוא שומר על אורח חיים לא משנה איזה.
אלעזר שטרן: מישהו ייכנס כאן להגדרה מה זה חוזר בתשובה?
אלעזר שטרן: איפה נגדיר מה זה חוזר בתשובה?
איילת שקד: זה לא לישיבות הסדר.
איילת שקד: הסעיף הזה רלוונטי רק לישיבה ציונית גבוהה או ישיבה חרדית.
אלעזר שטרן: גם ישיבה ציונית גבוהה.
אלעזר שטרן: שבי חברון, ישיבה נהדרת.
אחז בן ארי: רעיון נפלא אלא שהוא פותח את הסכר.
אלעזר שטרן: זה ברור לי.
אלעזר שטרן: אתה הרי יודע לאן אני הולך.
אלעזר שטרן: הסכר פתוח.
אלעזר שטרן: משרד הביטחון צריך להודות שהסכר כאן פתוח.
אלעזר שטרן: איפה הוא סגור?
אלעזר שטרן: על מכינות קדם צבאיות, דתיות ולא דתיות – שם יש מכסות.
אלעזר שטרן: הרי מה אני אומר לכם כל הזמן?
אלעזר שטרן: חבר'ה, אל תהיו צבועים.
אלעזר שטרן: אתם תומכים בפתיחת הסכר.
אלעזר שטרן: זאת פתיחת סכר.
אלעזר שטרן: אבל לפחות תהיו הוגנים.
אחז בן ארי: היה דיון בבית המשפט העליון ובוא נגיד שזה לא דיון קל כל כך.
אחז בן ארי: ההסדר שיצא מהכנסת לא הופך את בית המשפט לקבוצה של אנשים מאושרים.
אחז בן ארי: אנחנו נדרשים לתת תשובות לשאלות מאוד מאוד מטרידות.
אחז בן ארי: מה שקורה כאן זה שזה לא בשם החופש אנחנו נותנים עכשיו וכל מי שרוצה יכול לקבל דחיית שירות.
אחז בן ארי: מדובר בהסדר שהוא מאוד מיוחד לקבוצה של אנשים חרדים שמנעוריהם נמצאים במסגרות מהסוג הזה, בשם הערך של לימוד התורה ולגביהם יש הסדר מיוחד.
עפר שלח: זאת לא הגדרת החוק.
עפר שלח: מה שאתה מתכוון אליו, זאת לא ההגדרה שיוצאת מהתקנות שאתה מדבר עליהן כאן.
אחז בן ארי: נכון.
הילה ארליך: ההגדרה של משרד החינוך מצמצמת יותר ויותר מדויקת.
אחז בן ארי: היא יותר מדויקת.
עפר שלח: היא אומרת שלוש יחידות.
אחז בן ארי: למעט שלוש יחידות.
אחז בן ארי: זה משהו אחר.
אחז בן ארי: אני התייחסתי להצעה של חבר הכנסת שטרן.
אחז בן ארי: במה שנוגע להגדרה, מסגרת בתי הספר, ההפניה לחוק – זאת נראית לי הגדרה יותר מדויקת ולנו אין בעיה עם זה.
אלעזר שטרן: צריך להפריד כאן.
אלעזר שטרן: הציבור החרדי הוא אתגר בפני עצמו בשילוב, בשמירת אורח החיים, במה שאתם רוצים.
אלעזר שטרן: צריך להפריד את זה לגמרי.
אלעזר שטרן: תפרידו לגמרי את הציבור החרדי ותגידו מגיל 12 במוסדות של החינוך העצמאי או מגיל עשר או מגיל שלוש ואחרי כן נדון על השאר.
אלעזר שטרן: אי אפשר לעשות את הערבוב הזה יחד.
אלעזר שטרן: אני מקבל את זה, דרך אגב, שהציבור החרדי הוא עם אורח חיים וזה אתגר לאומי, אבל תשימו את זה שם.
איילת שקד: בואו נמשיך.
איילת שקד: פרוש, אני מדלגת על הסעיף הזה.
איילת שקד: אנחנו נחזור לזה.
איילת שקד: פרוש רוצה ללמוד את זה.
מירי פרנקל שור: יש גם הערות לגבי חמש היחידות.
אסף דורון: אני ממשיך מסעיף 2(א)(2) בנוסח שלפניכם.
איילת שקד: אתה יכול לדלג על 2.
מירי פרנקל שור: אני רוצה להתייחס ל-2(ב).
איילת שקד: בסדר.
איילת שקד: תקרא את (2).
אסף דורון: למד בבית ספר תיכון ממלכתי-דתי או בישיבה מקצועית, ונבחן במבחן בגרות בתלמוד בהיקף של חמש יחידות לימוד, או מתעתד להיבחן במבחן כאמור, אם טרם השלים את לימודיו התיכוניים.
אסף דורון: למד באופן סדיר בישיבה הממוקמת מחוץ לישראל מיום שמלאו לו שש עשרה שנים.
אסף דורון: על אף האמור בתקנת משנה (א), יכול שיינתן צו דחיית שירות למיועד לשירות ביטחון אף שלא נתקיימו בו התנאים הקבועים בה, ובלבד שהוכר כ"חוזר בתשובה" לפי פקודת הצבא.
איילת שקד: למירי יש הערה.
מירי פרנקל שור: בישיבה הקודמת אני ביקשתי לקבל את פקודות הצבא על מנת שנבין מה זה חוזר בתשובה.
מירי פרנקל שור: גם במייל ששלחתי לכם שלשום, ביקשתי לקבל את פקודות הצבא על מנת ללמוד את הנושא מה זה חוזר בתשובה.
מירי פרנקל שור: העמדה העקרונית שלי היא שהוועדה שתאשר תקנות, אנחנו נאשר תקנות, נכתוב את העקרונות בתקנות על מנת שכל אחד יוכל להבין מה המשמעויות של הדברים ולא נפנה לאיזה חוקים נסתרים שאנחנו אף פעם לא מסוגלים לקבל שום דבר ממערכת הביטחון.
מירי פרנקל שור: אני מבקשת שהוועדה תנחה את נציגי משרד הביטחון שיעבירו לנו את פקודות הצבא.
מירי פרנקל שור: זה רלוונטי לשתי הוועדות.
אלעזר שטרן: אני אומר לכם שאנחנו מטורפים.
אלעזר שטרן: לפי מה נגדיר חוזר בתשובה?
אלעזר שטרן: בכלל.
אלעזר שטרן: אנחנו נתחיל לתת נקודות ציון אצל הקדוש ברוך הוא על מה זה חוזר בתשובה יותר ומה זה לא?
מאיר פרוש: מה אתה רוצה לומר?
זאב אלקין: וכשהצבא עושה את זה?
אלעזר שטרן: אני חושב שההגדרות האלה הן בעייתיות.
אלעזר שטרן: אם אי אפשר, בואו נגיד את האמת.
מאיר פרוש: כשאתה היית ראש אכ"א, מה עשית עם חוזרים בתשובה?
אלעזר שטרן: אני אגיד לך שני דברים.
אלעזר שטרן: כשאני הייתי ראש אכ"א, אתה יודע כמה עיוותים אני ראיתי שאמרו לו שכאן זה המקום שמתקנים אותם?
אלעזר שטרן: ניסיתי.
אלעזר שטרן: מה לעשות?
אלעזר שטרן: לכן באתי לכאן.
זאב אלקין: אלה פקודות הצבא.
עפר שלח: תגיד לי אתה כראש אכ"א מה המשמעות של פקודות הצבא, מה זה משנה בצבא אם מישהו חוזר בתשובה או לא?
עפר שלח: מה המשמעות של הפקודות האלה?
מאיר פרוש: הצבא לא הסכים לקבל.
איילת שקד: אני רוצה לתת את רשות הדיבור לסגן אלוף אמיר חי.
איילת שקד: בבקשה.
משה גפני: אלעזר, גמרת עם הגיור ועכשיו באת לכאן?
משה גפני: מה עם הכשרות?
אלעזר שטרן: דברים כאלה מעולם לא היו בכנסת.
אלעזר שטרן: תגיד את זה עוד פעם.
אלעזר שטרן: דברים כאלה מעולם לא ראית בכנסת.
משה גפני: לא.
משה גפני: ראיתי.
משה גפני: עכשיו כשרות וחוזר בתשובה.
משה גפני: מאיפה המרץ הזה?
משה גפני: לא משנה, עוד מעט הולכים לבחירות והוא נעלם.
אמיר חי: אני רוצה להגיד שאנחנו משכתבים את הפקודה אבל אני גם רוצה להתייחס לעקרונות איך אנחנו בעצם נגדיר.
אמיר חי: כמו שאנחנו מגדירים מי הוא בן ישיבה, על פי המוסד בו הוא למד בעבר והוא לומד כיום.
זאב אלקין: הוא אומר שיש בעיה שאנחנו כאן מאשרים תקנות שמפנות לפקודות הצבא כשלא ברור מה הן והן גם יכולות להשתנות.
אמיר חי: כפי שביקשה היועצת המשפטית, ואם אתם תנחו, אנחנו נעביר את הנוסח המשוכתב.
אמיר חי: אני רק אומר שני עקרונות על פיהם אנחנו גם נשכתב ואתם תתייחסו.
זאב אלקין: אבל זה לא יפתור את הבעיה המשפטית.
זאב אלקין: יכול להיות שכאשר תעביר, אז על סמך זה נדע לנסח הגדרה כאן אבל לא נוכל לאשר תקנות שמפנות לפקודות הצבא שמחר גם יכולות להשתנות מקצה לקצה.
איילת שקד: למה?
איילת שקד: אין חוקים כאלה?
מירי פרנקל שור: אנחנו מתנגדים לזה.
יוני שטבון: יש חוקים שמפנים לפקודות הצבא.
מירי פרנקל שור: יש למשל בחוק המילואים, והייתה כאן הבטחה של אבי זמיר שנקבל את כל פקודות הצבא.
אמיר חי: אני מבין שלעולם ועד יירשם בפרוטוקול שאבי זמיר הבטיח משהו.
מירי פרנקל שור: עובדה.
מירי פרנקל שור: עד היום אנחנו מחכים לזה.
איילת שקד: אני מבקשת להביא לידי הוועדה את פקודת הצבא לגבי חוזר בתשובה.
אמיר חי: שזה יתבסס על המוסד שהוא למד בו במערכת הממלכתית ועכשיו במוסד שהוא מוסד ישיבתי.
אמיר חי: שנית, שהוא שינה את אורחות חייו.
אמיר חי: אלה שני העקרונות.
אמיר חי: ולאורך זמן.
אמיר חי: בעקרונות האלה אנחנו נגדיר את ההגדרה ונביא את זה לעיונכם.
אמיר חי: אם זה לא מקובל, תגידו עכשיו.
מירי פרנקל שור: באופן עקרוני, מעבר לזה שאנחנו לא מקבלים, תקנה שיש בה פועל תחיקתי שיש לו משמעות משפטית רצינית, היא לא יכולה להפנות לחוק נסתר.
אמיר חי: אין בעיה.
אמיר חי: גם החוק מפנה לתקנות שעכשיו אנחנו דנים בהן.
אמיר חי: גם כאשר חוקקתם את החוק, עדיין לא היו תקנות וגם לא טיוטה.
מירי פרנקל שור: התקנות האלה בסופו של יום מתפרסמות.
מירי פרנקל שור: זאת אומרת, הציבור שרוצה לדעת, כל אחד שרוצה לדעת מה חובותיו ומה זכויותיו, יכול לאתר את ההסדר.
מירי פרנקל שור: אתה אומר פקודות צבא ואתה מפנה למשהו שאנחנו לא יודעים.
אמיר חי: גם כשהחוק אומר לתקנות שיתקין השר, מחוקקים חוק כאשר עדיין אין תקנות.
מירי פרנקל שור: נכון, והוא מתפרסם.
אמיר חי: אנחנו לא מסתירים את פקודות הצבא.
אמיר חי: אני רק אומר שעובדים בטור כמו שאתם עובדים בטור.
מירי פרנקל שור: יפה.
מירי פרנקל שור: זה מה שאני מבקשת מהדיון הקודם.
אמיר חי: בסדר גמור.
אמיר חי: גם אנחנו רוצים לדעת.
אמיר חי: אמרנו שנעבוד ביחד אבל בינתיים לא קיבלנו.
אמיר חי: לכן אני מבקשת.
משה גפני: אולי תסבירי לי, היועצת המשפטית, יש הרבה דברים שאנחנו מאשרים בהם תקנות ואנחנו לא נכנסים כל כך לפקודות הצבא.
משה גפני: גם בוועדה כאן, בוועדת החוץ והביטחון, וגם בוועדות אחרות, כאשר הגוף המדובר – במקרה זה הצבא – מביא על מה מדובר, האם צריך באמת לאשר את זה בתקנות, כן או לא.
משה גפני: אם הצבא מביא את העקרונות של הדברים האלה, האם אנחנו צריכים להכניס את זה בתקנות?
משה גפני: אני דווקא בעד זה שהכנסת תקיים דיון באחת מוועדותיה לגבי מה זה חוזר בתשובה.
משה גפני: אני בעד.
משה גפני: זה בסדר.
משה גפני: אבל מדובר על דברים מאוד פרקטיים שהיו כל הזמן.
משה גפני: אני מתנצל אם אני נשמע כמי שמסנגר על הצבא.
משה גפני: בסדר?
זאב אלקין: אני פשוט תוהה מה קרה שאתה סומך על הצבא.
משה גפני: אני לא סומך.
משה גפני: אני אמרתי שאני סומך או לא סומך?
מאיר פרוש: ההנחיה שיש לנו היא תמיד לא לומר דעות לצבא.
זאב אלקין: יותר מאשר חבר הכנסת שטרן.
זאב אלקין: אני תמיד הייתי בטוח שאתה סומך על חבר הכנסת שטרן והנה מתהפך כל עולמי בזה הרגע.
משה גפני: הכנסת אותי למבוכה.
משה גפני: אני אחשוב על מה שאמרת.
איילת שקד: חברים, אני רוצה לסכם את זה.
משה גפני: רק להשלים את המשפט, גברתי היושבת ראש.
משה גפני: אני בעד זה שנדע מה ההגדרות האלה וזה בסדר גמור אבל מה שאת אומרת זה שצריך להכניס את זה בתוך התקנות וטכנית אני אומר שזה דבר שברבים מאוד מהמקרים זה לא קורה.
משה גפני: אני בעד קיום הדיון הזה.
משה גפני: יש לי רעיונות לחזרה בתשובה.
מירי פרנקל שור: אם יש הפניה לטופס כפי שייקבע בפקודות הצבא, טופס הוא לא דבר כל כך מהותי והם יכולים לשנות וגם אם ישנו אותו, הוא לא מהותי.
מירי פרנקל שור: אבל כאן השאלה אם אתה תוכל לקבל דחיית שירות וזה עניין של זכות, זה עניין מהותי, זה גם עניין שלא יכול לעלות על המחוקק.
מירי פרנקל שור: לכן אני אומרת שהשאלה היא לא לכל דבר אנחנו אומרים באופן גורף שלא יהיה שום דבר, שום הפניה בפקודות הצבא, אלא השאלה היא מה העניין שאמור להיות מוסדר בפקודות הצבא.
מירי פרנקל שור: לעמדתי, הסוגיה הזאת של מי הוא חוזר בתשובה, האם הוא יכול לקבל דחיית שירות, כן או לא, לא יכולה להיות הפניה לפקודות הצבא אלא צריכה להיקבע בתקנות שפתוחות קולי עלמא.
אחז בן ארי: אנחנו נציע משהו שלא מפנה לפקודות הצבא.
אחז בן ארי: פקודות הצבא, אפשר לכתוב נהלים.
אלעזר שטרן: אני רוצה להגיד משהו מעבר לזה.
אלעזר שטרן: כוח אדם זה מקור שהמדינה מעמידה לצבא בדיוק כמו שהיא מעמידה לכסף.
אלעזר שטרן: את מה המדינה מעמידה על פניו, זה אתגר שלנו.
אלעזר שטרן: למי אנחנו נותנים ולמי לא.
אלעזר שטרן: פקודות הצבא בהקשר הזה, אם יש להם פקודות, הם יכולים לדעתי להיות יותר לתוכו מתוך מה שאנחנו העמדנו להם.
אלעזר שטרן: השאלה כאן היא שאלה עוד לפני כן והיא איזה מקורות אנחנו מעמידים לצבא.
מירי פרנקל שור: החלטה עקרונית.
אלעזר שטרן: נכון.
מירי פרנקל שור: העקרונית והערכית.
איילת שקד: תביאו את פקודות הצבא?
אחז בן ארי: לא נעשה הפניה.
אמיר חי: זה לא שאין פקודה, אבל זה היה בעבר.
עפר שלח: למען האמת, אני בכלל לא מבין מה הסעיף הזה עושה כאן.
עפר שלח: אנחנו אומרים שבן אדם למד בישיבה תורנית תיכונית וכן הלאה ביום שמלאו לו 16 שנים לפחות.
עפר שלח: זאת אומרת, אנחנו נותנים שנתיים.
עפר שלח: מהו חוזר בתשובה על פי ההגדרות האלה, אם הוא לא למד במקום כזה?
עפר שלח: הוא מניח תפילין בבית?
עפר שלח: מה עושה אותו חוזר בתשובה אם הוא לא למד במוסד הזה?
מאיר פרוש: הוא אחד כזה שהצבא לא מעוניין שהוא יסתובב להם בין הרגליים.
משה גפני: זה לא מניח תפילין בבית.
משה גפני: זה אדם שלומד במוסדות כאשר המוסדות האלה עונים על ההגדרה אבל הוא שינה את אורחות חייו.
איילת שקד: אם הוא לומד, אין בעיה ולא צריך את זה.
איילת שקד: מישהו שלא לומד.
משה גפני: לא לומד בכלל, הוא לא יכול.
עפר שלח: מה עושה אותו חוזר בתשובה?
עפר שלח: אפילו על פי חבר הכנסת גפני, בן אדם שלא לומד במוסדות האלה, צריך ללכת לצבא.
משה גפני: הוא כן לומד.
משה גפני: הוא לומד במסגרות.
זאב אלקין: אני אתן לך דוגמה.
זאב אלקין: עולה.
עפר שלח: כתוב כאן עולה שלמד באופן סדיר בישיבה הממוקמת.
זאב אלקין: לא למד.
זאב אלקין: חזר בתשובה כחלק מתהליך העלייה.
זאב אלקין: אני מכיר אחד כזה.
משה גפני: כן.
משה גפני: הוא עלה לארץ ועכשיו הוא דתי.
עפר שלח: המבחן עוד מימי תורתו אומנותו.
עפר שלח: המבחן הוא שהוא לומד.
עפר שלח: זה הסיפור.
משה גפני: אין ויכוח.
מירב קירשנר: נכון, אבל אם הוא היה חילוני ולא למד בישיבה בגיל 14 עד 16.
עפר שלח: חודש לפני שהוא צריך להתגייס, פתאום זרח לו האור.
זאב אלקין: אני מכיר אחד כזה, כאן בחדר.
עפר שלח: על האחד הזה נעשה חוק?
זאב אלקין: יש הרבה כאלה.
זאב אלקין: תתפלא.
מרדכי יוגב: למרות מה שאמרת, ואני כן חרד לו, שהסכר לא ישמש לפריצה שכל אחד יוכל להרוויח שירות קצר וכולי או דחייה, אני רוצה לבוא מנקודת אמת.
מרדכי יוגב: אני חושב שההערות של חבר הכנסת שטרן היו אמיתיות.
משה גפני: איזה מהן?
מרדכי יוגב: לגבי הרצון של אדם שלומד בריאלי להגיע להסדר או להגיע לישיבה חרדית.
מרדכי יוגב: אני חושב שאם היינו מגיעים להגדרה, אם היינו יכולים לבצע אותה וכאן אני פונה למערכת הצבאית, כמו הצהרה של בת דתית, יכול להיות שיהיה פרץ.
מרדכי יוגב: אני לא יודע.
מרדכי יוגב: יכול להיות שזה יהפוך למשהו שכולם יתנפלו עליו.
מרדכי יוגב: עם מנגנון.
מרדכי יוגב: אני שואל.
מרדכי יוגב: אני אומר כהגדרה אמיתית, זאת צריכה להיות איזושהי הגדרה של הצהרה אמיתית עם מנגנון אמיתי - ועדה או משהו – שמסוגל את מי שאיננו תחת ההמשך של אורח חייו והרצון, אז היינו מגיעים גם לכך שאנחנו לא מפלים ואנחנו לא נכנסים להגדרה של חוזר בתשובה.
מרדכי יוגב: הוא בא אל אותה ועדה צבאית.
מירב קירשנר: להערכתנו יהיה פרץ שיביא ל-42,6 אחוזים.
מרדכי יוגב: אני חרד כמוך.
מרדכי יוגב: אני לא רוצה לפרוץ את הפרץ.
מרדכי יוגב: אני חרד כמוך לכוח האדם, שיהיה מספיק כוח אדם לצה"ל אבל אני רוצה לומר שמדובר כאן במה שקורה בדרך כלל ובדרך כלל אלה אנשים אמיתיים.
מרדכי יוגב: תמיד יהיה פרץ.
מרדכי יוגב: הייתי חיפאי, חייתי גם עם חבר'ה מהריאלי, ובתקופתי היה פרץ של בנות ובנים בשמינית שהתחתנו כדי להשתחרר מצה”ל, בריאלי בחיפה, בגילנו.
מרדכי יוגב: מכיר אותם, יודע לכנות אותם בשמות.
מרדכי יוגב: בני שכונת נווה שאנן.
מרדכי יוגב: יש גם פרץ כזה.
מרדכי יוגב: זה לרוב לא קורא ובוודאי זאת תופעה שתמיד ניתן לעלות עליה.
מרדכי יוגב: אבל אם ייווצר המנגנון הזה שמאפשר את הדבר, לא ניכנס לסיבוכים או לנושא חוזר בתשובה וזה גם לא יהיה בהיקפים.
מרדכי יוגב: אנחנו צריכים להסתכל על הנקודות האמיתיות בדבר, כשם שהנקודה של שלוש יחידות או חמש יחידות היא נקודה אמיתית והיא לא נקודה שתגביר את הפוטנציאל.
מרדכי יוגב: אלא של שלוש במקור, הם לא האנשים שהולכים ללמוד אלא אלה אנשים שהולכים להתגייס.
מרדכי יוגב: אלה של השלוש שאולצו לכך כי הם רוצים להיות פיזיקאים ונאלצו לעשות פיזיקה, אנגלית ומתמטיקה, הם אלה שכרגע המערכת אילצה אותם.
מרדכי יוגב: זאת אומרת, כתוצאה מכך לא יהיו יותר אנשים בפרץ של אחוזים ניכרים.
מרדכי יוגב: תמיד יהיה בודד שיבחר.
עמר בר-לב: ההיסטוריה שלנו לצערי מוכיחה ההפך.
עמר בר-לב: יש איזושהי אמירה ועל פני השנים הפרץ הולך וגדל והאמירה מתרחבת.
מרדכי יוגב: אני אומר שהוועדה הזאת תהיה ועדה חוקית סטטוטורית ומקצועית.
מרדכי יוגב: רב צבאי, מפקד צבאי, איש אכ"א צבאי.
איילת שקד: איך זה קורה היום?
איילת שקד: איך זה היה עד עכשיו?
איילת שקד: בחור בגיל 17 שחזר בתשובה.
אמיר חי: היום מופנה אלינו עם הצהרה של ראש הישיבה בה הוא לומד, עם הפניה דרך ועד הישיבות, והוא מוזמן לראיון שבוחן את השינוי באורחות חייו.
אמיר חי: הוא מקבל דחייה לשנה - בעידן חוק טל זה היה כל חצי שנה – בה שוב מציג את זה שהוא לומד בישיבה.
אמיר חי: זאת אומרת, אנחנו בוחנים את השינוי לאורך זמן.
אמיר חי: לכן כשדיברתי על העקרונות – אחד, עבר מהמוסד הממלכתי לעולם החרדי, שנית, שינה את אורחות חייו באופן משמעותי, שלוש, לאורך זמן.
אמיר חי: שלושת העקרונות האלה.
מאיר פרוש: אצל מי הוא מתקבל לראיון?
אמיר חי: אצל פוקד בלשכת הגיוס שהוא המוסמך.
מרדכי יוגב: צריכה להיות ועדת חריגים.
איילת שקד: הם עושים את זה.
איילת שקד: אני רוצה לשאול.
איילת שקד: אולי נבטל את הסעיף הזה?
איילת שקד: כמה חוזרים בתשובה יש בין גיל 16 לגיל 17?
זאב אלקין: מספיק אם יש אחד.
איתן עוזרי: אני מלווה ממש עכשיו בחור – עפר, שכן שלך – מצפון תל אביב, אימא שלו שופטת בבית המשפט.
עפר שלח: אני גר 25 שנים במושב.
עפר שלח: בימי חיי לא גרתי בצפון תל אביב.
איתן עוזרי: אם טעיתי, סליחה.
איתן עוזרי: אימא שלו שופטת, אבא שלו עצמאי, משפחה אשכנזית לחלוטין, חילונית לחלוטין והבחור מרגע שהניח תפילין בבר מצווה שלו, נדבק בחיידק הנוראי והוא בתהליך של חזרה בתשובה.
איתן עוזרי: הוא עכשיו בשמינית.
איתן עוזרי: עד עכשיו הוא למד בתיכון ליידי דיוויס בתל אביב.
איתן עוזרי: בשמינית, עכשיו, עזב את בית הספר.
איתן עוזרי: הוא כבר לא יכול לחיות שם במסגרת הזאת.
איתן עוזרי: הוא בחור אדוק ושומר מצוות.
איתן עוזרי: כל הרבנים שפגשו אותו אמרו שהבחור הזה עילוי גדול מאוד.
איתן עוזרי: עכשיו הוא מחפש את דרכו.
מאיר פרוש: הוא רוצה להתגייר.
מאיר פרוש: לא בנוסח שטרן.
מאיר פרוש: הוא כנראה רוצה להתגייר.
איילת שקד: עכשיו הוא רוצה ללכת לישיבת הסדר או לישיבה גבוהה?
איתן עוזרי: הוא רוצה ללכת לישיבה.
איתן עוזרי: הוא רוצה ללמוד תורה.
איתן עוזרי: זה מה שהוא יודע.
איתן עוזרי: הוא אפילו לא יודע מעבר לזה.
איתן עוזרי: עכשיו תיחסם דרכו?
איתן עוזרי: לא יכול להיות.
משה גפני: אני מבקש רשות דיבור כבר חצי שעה.
זאב אלקין: כבר שנתיים אתה מבקש רשות דיבור ולא נותנים לך.
איילת שקד: מאז שאמרת שצריך לירוק על הפתק של הבית היהודי, היחס השתנה.
משה גפני: אמרתי דברים יותר גרועים אבל אמרתי שיכול להיות שלא תהיה ברירה ובסוף נהיה בקואליציה.
איילת שקד: עכשיו שטרן מדבר.
משה גפני: אם את מעדיפה את גפני יורק על הפתק או את אלעזר שטרן לא יורק על הפתק, הבחירה שלך לא טובה.
אלעזר שטרן: אני חושב שדרך המחשבה שלנו היא שבויה בתוך מחשבות עבר.
אלעזר שטרן: המכינות הקדם צבאיות, יש להן מכסות, לדתיות ולחילוניות.
אלעזר שטרן: נכון?
אלעזר שטרן: לא יכולים ללכת כמה.
אלעזר שטרן: כאן אנחנו פשוט שבויים בדבר כזה שאין לו מכסות ולכן מערכת כוח האדם בצבא, יש לה בעיות תכנון.
מירי פרנקל שור: לא, זה כבר נקבע בחוק.
אלעזר שטרן: בסדר, אז מה?
משה גפני: כבר פעם שלישית שהוא מדבר.
איילת שקד: אתה מדבר אחריו.
משה גפני: גם כן מכסות.
משה גפני: הוא כבר אמר את זה בחוק.
משה גפני: הוא כבר את זה מיליון פעמים.
משה גפני: לא ראיתי שכולם חוזרים בתשובה.
אלעזר שטרן: דרך אגב, אני לא יודע אם גפני יכול להיחשב דתי כשהזקן שלו יותר קצר משמעותית מהזקן של פרוש.
אלעזר שטרן: איך אנחנו יכולים לדעת עכשיו?
איילת שקד: מה עכשיו לענייננו?
אלעזר שטרן: בדיוק כך.
אלעזר שטרן: שלא יכניסו אותנו כאן לכל מיני הגדרות.
משה גפני: תאמין לי, אחרי שאני יושב אתך כאן הרבה זמן, אני הולך לחזור בתשובה.
אלעזר שטרן: בסדר.
אלעזר שטרן: אני רוצה לומר שבאמת יש כאן אפליה, מה שעכשיו איתן אמר.
איילת שקד: עכשיו אתה רוצה מכסות של חוזרים בתשובה?
איילת שקד: אתה מציע מכסות של חוזרים בתשובה?
אלעזר שטרן: את שואלת אותי?
איילת שקד: כבר עשינו חוק.
איילת שקד: זה לא חוק.
איילת שקד: אלה תקנות.
אלעזר שטרן: אז מה הבעיה?
איילת שקד: אז זה לא.
אלעזר שטרן: אם את אומרת לי כך, עכשיו תביאי הגדרות לחוזרים בתשובה ותסבירי לאיתן למה הוא בחיים לא יוכל להיות בישיבת הסדר ותסבירי למוטי.
אלעזר שטרן: אני לא מבין מה אנחנו עושים כאן.
אלעזר שטרן: תגידי לי את מה ההיגיון.
אלעזר שטרן: החברים שלך, השכנים שלך כן מצפון תל אביב, להבדיל מעפר שלח.
איילת שקד: השכנים שלי כולם מתגייסים והם רוצים להתגייס.
איילת שקד: בבית הספר שלי יש 94 אחוזי גיוס.
איילת שקד: רוצים להתגייס.
איילת שקד: מה הבעיה?
אלעזר שטרן: את מעודדת אותם לא להתגייס.
אלעזר שטרן: כי הם יכולים ללכת כאן להסדר.
איילת שקד: הם רוצים להתגייס והם מתגייסים.
משה גפני: אלה שטויות.
איילת שקד: בישיבה הקודמת הגענו עד סעיף 6 ועכשיו אנחנו חוזרים.
אלעזר שטרן: יש מישהו עליו דיבר קודם חבר הכנסת אלקין שחשקה נפשו בתורה.
אלעזר שטרן: אני אומר לך את זה באמת ולא בציניות.
משה גפני: אז מה אתה רוצה?
אלעזר שטרן: אני רוצה שלא נגיד לו בגיל 16 שיעבור בית ספר.
משה גפני: הוא לא עובר.
משה גפני: הוא עובר בלעדיך.
אלעזר שטרן: אני חושב שחרדי הוא לא מגיל 16.
אלעזר שטרן: אני חושב שחרדי הוא מגיל 12.
משה גפני: גברתי היושבת ראש, אני יכול לקבל את רשות הדיבור?
משה גפני: אומרת היועצת המשפטית לא לתת לצבא, אבל אני בעד לתת לצבא.
איילת שקד: גפני, רשות הדיבור שלך.
אלעזר שטרן: בטח שהוא בעד לתת לצבא.
אלעזר שטרן: העיקר שלא יגעו בו ובחברים שלו וכל האחרים שיישאו בנטל הזה.
משה גפני: אלעזר, תירגע.
אלעזר שטרן: אתה ממש טוב עם הצבא בשביל אחרים, לא בשביל הילדים שלך והשכנים שלך והקרובים שלך.
משה גפני: הנושא של היריקה, הוא רק אם אנחנו הולכים אתכם לקואליציה אבל בינתיים זה לא קורה, כך שאין יריקה.
אלעזר שטרן: אין דרך יותר מפורשת להתחנן שייקחו אתכם לקואליציה מאשר מה שעשית עכשיו.
מאיר פרוש: גפני, יריקה היא תרגום לנמאסתם.
איילת שקד: אני רוצה לסכם את סעיף (ב).
משה גפני: גברתי היושבת ראש, תני לי לדבר ואני אדבר ברצינות עכשיו.
משה גפני: יש כאן איזה שם כזה שהוא מאוד מדליק אצל כמה אנשים את הפיוזים.
משה גפני: חזרה בתשובה, מהי חזרה בתשובה וכולי.
משה גפני: הצבא התנהל כך כל השנים.
משה גפני: עשיתם חוק שאנחנו מתנגדים לו.
משה גפני: אנחנו חושבים שזה חוק רע, אנחנו נילחם נגדו, אנחנו נעשה כל מאמץ לשנות אותו.
אלעזר שטרן: הלוואי שהיית מאמין בזה שזה חוק רע.
משה גפני: את רוצה להגן עלי?
איילת שקד: גפני, תסיים בבקשה.
משה גפני: לא, אני לא אסיים.
משה גפני: אני התחלתי.
משה גפני: אני רוצה להגיד את הדברים.
משה גפני: המציאות הזאת בה החוק הזה קובע את מה שהוא קובע, ואנחנו לא דנים בה עכשיו, החוק הזה קובע שיש תהליך ובתהליך הזה, כמו בכל חוק, יש מקרים בהם בן אדם על דעת עצמו, אף אחד לא שכנע אותו, בהגדרה אפשר להגדיר אותו איך שרוצים, וההגדרה של חוזר בתשובה היא הגדרה שהייתה כל השנים.
משה גפני: מה זה חוזר בתשובה?
משה גפני: לפני כן הוא היה מחלל שבת, לפני כן הוא נסע בשבת, לפני כן הוא עשה דברים, היה חילוני, חשקה נפשו בתורה מצד עצמו.
משה גפני: מה עושים עם אחד כזה?
משה גפני: הוא עכשיו לומד בכל המוסדות.
משה גפני: זה לא שהוא לא לומד.
משה גפני: זה לא שהוא מניח תפילין.
משה גפני: הוא לומד יום ולילה.
משה גפני: לצבא היה פתרון.
משה גפני: באה היועצת המשפטית, בצדק מבחינתה, והיא אומרת שעכשיו כשמביאים תקנות, היא רוצה לדעת את ההגדרה של הצבא בעניין הזה.
משה גפני: לצבא עדיין אין הגדרה בגלל החוק שהוא חוק חדש ואנחנו באים ודנים עכשיו על מכסות, לבוא ולהגיד לזה שעלה מרוסיה שהוא לא במכסה.
משה גפני: מדברים על מקרים חריגים.
משה גפני: זה לא מקרה שכל המדינה חזרה בתשובה.
משה גפני: אני מקווה שזה יקרה פעם.
משה גפני: רוב השכנים של איילת שקד מתגייסים.
משה גפני: יש מקרים כאלה ואנחנו לא יכולים לזרוק אותם עכשיו ולומר שנוריד את הסעיף הזה ולא לתת לצבא לפעול בעניין.
משה גפני: אנחנו גם עושים נזק, גם לצבא, גם למדינה, אבל גם לאיש הבודד הזה.
משה גפני: אני מציע שהצבא יבוא עם ההגדרות שלו.
איילת שקד: זה מה שקבענו.
משה גפני: בסדר, אבל לא להוריד את הסעיף ולא לתת לאלעזר שטרן שלוש פעמים לדבר.
איילת שקד: אני מסכמת ואנחנו עוברים לסעיף 3.
איילת שקד: אנחנו משאירים את הסעיף כמו שהוא.
איילת שקד: בישיבה הבאה הצבא יגיד מה הנוסח של הפקודה.
איילת שקד: סעיף 3.
משה גפני: סליחה.
משה גפני: אני איחרתי בגלל סיבות אחרות.
משה גפני: למה זאת ישיבה משותפת לשתי הוועדות?
איילת שקד: אני אתן לך ריטלין.
איילת שקד: די.
איילת שקד: קדימה.
מירי פרנקל שור: זאת לא ועדה משותפת.
מירי פרנקל שור: זאת ישיבה של שתי הוועדות.
איילת שקד: אנחנו עושים את התקנות ביחד.
זאב אלקין: זאת ישיבה משותפת של שתי ועדות שכל אחת מהן תצביע בנפרד.
זאב אלקין: הסברתי את זה בפתיחת הישיבה ואתה מוזמן לעיין בפרוטוקול.
אלעזר שטרן: אם היית אומר שמאז שאתה בכנסת לא ראית דבר כזה, היית צודק.
מאיר פרוש: כל אחד יושב כאן על תקן של פיצול אישיות.
אסף דורון: המועד להגשת בקשה מיועד לשירות ביטחון שטרם ניתן לו צו דחיית שירות רשאי להגיש בקשה לצו כאמור לא יאוחר מיום א' בניסן הקודם למועד שבו הוא אמור להתייצב לשירות ביטחון.
אלעזר שטרן: אני רוצה לברך על התאריך העברי.
איילת שקד: זה בזכותך.
אסף דורון: מיועד לשירות ביטחון שניתן לו צו דחיית שירות רשאי להגיש בקשה לצו נוסף לא יאוחר מ-14 ימים לפני מועד פקיעת תוקפו של הצו הקיים, אלא אם כן קבע הפוקד אחרת.
אסף דורון: פוקד רשאי, מטעמים מיוחדים שיירשמו, לקבל בקשה של מיועד לשירות ביטחון לצו דחיית שירות, אף אם הוגשה תוך חריגה מן המועדים הקבועים בתקנות משנה (א) ו-(ב).
איילת שקד: תודה.
איילת שקד: סעיף 4.
אסף דורון: אופן הגשת הבקשה מיועד לשירות ביטחון יגיש בקשה לדחיית שירות בלשכת הגיוס או במקום אחר כפי שהורה הפוקד בהודעה לציבור.
אסף דורון: לבקשה לדחיית שירות מכוח פרק ג'1 לחוק, יצרף המיועד לשירות ביטחון תצהיר כאמור בסעיף 26כג(א)(4) לחוק, אישור ראש הישיבה כאמור בסעיף 26כג(א)(5) לחוק וכל אישור אחר, להנחת דעתו של הפוקד, המעיד כי מתקיימים בו התנאים למתן הצו.
אסף דורון: בתצהיר ובאישור כאמור, יפורטו הימים והשעות שבהם לומד המיועד לשירות ביטחון באותה ישיבה.
משה גפני: מה סיכמנו בישיבה הקודמת לגבי הימים והשעות לגבי התצהיר שלו?
אחז בן ארי: הוא צריך להצהיר על הימים והשעות.
קריאה: הוא מצהיר וראש הישיבה מצהיר.
הילה ארליך: סיכמנו שנבדוק את זה ואנחנו בדקנו את זה.
הילה ארליך: הוא צריך להצהיר על השעות והימים שהוא לומד בישיבה.
משה גפני: זה היה קודם?
הילה ארליך: גם הוא וגם ראש הישיבה.
אלעזר שטרן: לכל ישיבה יש ראש ישיבה?
אלעזר שטרן: אני באמת שואל.
זאב אלקין: לפעמים שניים ושלושה.
מאיר פרוש: איך היה עת אתה היית ראש אכ"א?
איילת שקד: אתם ממחזרים את עצמכם.
משה גפני: זאת פעם רביעית שהוא מדבר על זה.
משה גפני: אין ראש לישיבה.
משה גפני: מה דעתך?
איילת שקד: ממשיכים.
אסף דורון: לבקשה לדחיית שירות מכוח סעיף 22ב לחוק, יצרף המיועד לשירות ביטחון תצהיר כאמור בסעיף 22ג(א)(4) לחוק, אישור מאת ראש הישיבה כאמור בסעיף 22ג(א)(5) לחוק וכל אישור אחר המעיד להנחת דעתו של הפוקד, כי מתקיימים בו התנאים למתן הצו.
אסף דורון: בתצהיר ובאישור כאמור, יפורטו הימים והשעות שבהם לומד המיועד לשירות ביטון באותה ישיבה גבוהה ציונית.