GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מרדכי יוגב: דבר שני, מה שרוצים זה דבר מאוד מצומצם.
מרדכי יוגב: רק בזה יש בעיות מבחינת הצבא?
סא"ל אופיר קבילו: לא הבנתי.
מרדכי יוגב: אמרתי שמה שרוצים להחריג פה בצו זה אך ורק מקצועות קשר ואוויר.
מרדכי יוגב: זאת אומרת שבכל היתר אין שום בעיה?
אבי סייג: היתר הוחרגו כבר.
אבי סייג: זה עובד בשיטת הסלאמי.
סא"ל אופיר קבילו: היתר הוחרגו בצו אחר.
מרדכי יוגב: אז זה מה שנותר.
אבי סייג: אני רוצה להגיד שאנחנו כארגוני המילואים רואים פה כל הזמן נגיסה בחוק המילואים.
אבי סייג: חוק המילואים לא בא לפתור רק את הבעיות של הצבא, הוא בא לפתור גם את הבעיות של חיילי המילואים.
אבי סייג: ואם קבעו את הגיל על 40, אז אנחנו רוצים שיעמדו על 40.
אבי סייג: נכון שקשה לעמוד בגיל הזה, אבל מדובר על חוק שחוקקנו אותו כבר בשנת 2008.
מירי פרנקל-שור: אבי, הגיל הוא דווקא בחוק שירות הביטחון ולא בחוק המילואים.
אבי סייג: אז הוא עוד יותר ותיק.
אבי סייג: חבר הכנסת יוגב, אתם הארכתם הרבה מקצועות, אלה לא המקצועות היחידים שאתם הארכתם.
אבי סייג: מדובר גם על גיל, מדובר גם על משך, מדובר גם על צו המטרות.
אבי סייג: אנחנו נשב פה עוד שבוע-שבועיים על צו המטרות, כי יש בקשה של שר הביטחון.
אבי סייג: ברור לנו שלצבא יש בעיה עם הגיל, אבל אנחנו מבקשים לדעת מתי הצבא...
אבי סייג: אנחנו רוצים שהצבא ייתן תאריך, יגיד "עוד שנתיים אנחנו מסיימים עם זה לגמרי", ולא ייקראו יותר חיילי מילואים מעבר לגיל 40.
אבי סייג: מדובר בעיקר על מקצועות הקשר, לא המקצועות של צוותי האוויר.
אבי סייג: בואו נשחרר את מקצועות הקשר, למה אנחנו צריכים להחזיק אותם כל כך הרבה שנים?
מרדכי יוגב: ראינו דוגמה יפה מאוד בחיל האוויר-קשר, ואני רוצה לחבר את זה לוועדה לשוויון בנטל.
מרדכי יוגב: אני מדבר על דוגמאות יפות מאוד של כניסת חרדים לשני העולמות.
מרדכי יוגב: בחיל האוויר, כפי הנראה, גם הצליחו לייצר להם שירות באופי שנדרש להם – גם ב"נצח", כמפעילי ציוד כבד, וגם בשח"ר, כמקצועני קשר.
מרדכי יוגב: ונדמה לי שאם ניקח את המגמה הזאת לכיוון הזה, נוכל אולי לרדת יותר מהר בגיל ולהציף את המערך הזה.
מרדכי יוגב: ראינו בסיור בתל-נוף שתי דוגמאות מאוד חיוביות – גם את חבורת "נצח", קרי גילאי 21-18 כמפעילי ציוד הנדסי כבד, ששם יש שחרור של זקנים; וגם את שח"ר כמפעילי ציוד קשר, באוטונומיה של מעבדה שהיא רק שלהם.
מרדכי יוגב: ונאמר לנו שם על ידי כולם, שכולם מרוצים.
מרדכי יוגב: אם זאת תהיה המגמה, אז אולי לא נצטרך להאריך את הצו עוד פעם.
סא"ל אופיר קבילו: אנחנו משלבים חיילי טכני בשח"ר, גם במערך המילואים.
סא"ל אופיר קבילו: אנחנו לא מאבדים את המקורות האלה, ואני חושב שזה חשוב מאוד.
סא"ל אופיר קבילו: בנוסף, מול המגמות שקורות בחקיקה ובשטח, באמת צריך להרחיב את היעדים למערך המילואים.
סא"ל אופיר קבילו: אני חייב להתייחס למה שנאמר על ידי מר אבי סייג, שאיתו אנחנו עובדים בשיתוף פעולה ביום-יום, כך שאני יכול להבין מאיפה באות האמירות.
סא"ל אופיר קבילו: מערך התקשוב בצה"ל התעצם בהרבה מאוד מערכות, בטח במערכת הצי"ד, בכל הדרגים.
סא"ל אופיר קבילו: דבר נוסף שקורה שהוא שאנחנו משלבים במערך הזה הרבה מאוד נשים.
סא"ל אופיר קבילו: 50% מהסד"כ הסדיר שלנו זה נשים, שזה טוב.
סא"ל אופיר קבילו: אבל כשהן עוברות למערך המילואים, אז בגיל 28-25 – הורוּת, ואז הן יוצאות לפטור.
סא"ל אופיר קבילו: ברור שאני הייתי רוצה שיהיה לי תכנון מדויק מתי אותן נשים עוזבות את המערך, אבל.
סא"ל אופיר קבילו: ..
סא"ל אופיר קבילו: אני משלב אותן בסדיר ומשלב אותן גם במילואים, גם כי אני רוצה, גם כי אין לי מקורות אחרים למערך, גם כי זה חשוב, וגם כי הן תורמות תרומה משמעותית – אבל אני לא יכול לתכנן על זה כשאני מאבד את האישה שמגיעה להורוּת ויוצאת לפטור.
סא"ל אופיר קבילו: אני לא יודע לתת לזה מקור אחר.
סא"ל אופיר קבילו: לכן אנחנו עושים במקביל את המהלכים שציינתי, כדי לגשר על הפערים.
סא"ל אופיר קבילו: אבל הצרכים מאוד גדולים כל שנה.
עפר שלח: המילואימניקים האלה שהם מעבר לגיל הפטור, הם מתוגמלים באופן ספציפי?
סא"ל אופיר קבילו: כל חייל מילואים שמוחרג, מקבל 100 שקלים ליום.
בנימין בן-אליעזר: זו דרישה של הכנסת.
שמואל לטקו: זה כבל.
מירי פרנקל-שור: אתם יכולים לפרט לגבי מקצועות צוות אוויר?
סא"ל אופיר קבילו: מְכוֹנָן, טייס ונווט.
בנימין בן-אליעזר: מכובדיי, הגיעו אליי פניות רבות של חבר כנסת, ובכללן גם פנייתו של חבר הכנסת איתן כבל, לדחות את ההכרעה בדיון הזה לשבוע הבא.
בנימין בן-אליעזר: לכן את כל מה שקשור לנושא של הקשר אני משאיר להמשך הדיון על ידי חבר הכנסת איתן כבל, שאני מקווה שיהיה בשבוע הבא.
בנימין בן-אליעזר: כרגע אנחנו נצביע רק על בקשת התוספת של צוותי אוויר.
מירי פרנקל-שור: יש גם בקשה נוספת: למחוק את מכונאי טנק מגח ואת התוספת.
מרדכי יוגב: לאור המגמה, אני מבקש שאותם מקצועות שאישרנו.
מרדכי יוגב: .. יש פה המון מקצועות שיתאימו להכשרתם של חרדים ויוכלו לשחרר את הגיל המבוגר של המילואימניקים.
מרדכי יוגב: הרבה מאוד מקצועות שיתאימו לעולם החרדי ואפשר לעשות אותם גם באוטונומיה.
מרדכי יוגב: זה יכול להיות מקור נוסף של כוח אדם.
עפר שלח: אנחנו מצביעים על צוות אוויר?
בנימין בן-אליעזר: רק על צוות אוויר.
מירי פרנקל-שור: אנחנו מצביעים על מחיקת "מכונאי טנק מגח" ועל הוספת "מכונן, טייס ונווט".
מירי פרנקל-שור: הצבעה בעד חידוש הצו במתכונת חלקית, כהחלטת הוועדה – פה אחד חידוש הצו במתכונת חלקית אושר.
בנימין בן-אליעזר: תודה רבה, הישיבה נעולה.
איתן כבל: שלום לכולם, אני פותח את הישיבה.
איתן כבל: מונחות לפנינו שתי הצעות חוק.
איתן כבל: נתחיל בהצעת חוק הפיקוח על מצרכים ושירותים (תיקון מס' 22) (ביטול פרק שני 3), התשע"ב-2012.
ישי יודקביץ: אנחנו מדברים על ביטול במסגרת פעולת החקיקה לצמצום החקיקה שתלויה בהכרזה על מצב חירום.
ישי יודקביץ: אנחנו מבקשים לבטל הסדר שנחקק ב-76' בכנסת לפיקוח על עמלות סוכנים בעסקאות יבוא של ציוד צבאי.
ישי יודקביץ: מדובר בחוק שנחקק במהלך תקופת ההתעצמות של צה"ל, הרכש הגדול של צה"ל באמצע שנות ה-70 לאחר מלחמת יום הכיפורים, כאשר העסקאות היו ישירות אל מול סוכנים שייבאו ציוד לצה"ל.
ישי יודקביץ: המטרה העיקרית של החוק בזמנו היתה לחסוך בתקציב הביטחון.
ישי יודקביץ: כלומר, לפקח על העמלות, שהן לא הרכש הישיר, אלא עמלות העבודה של הסוכן המתווך בין הפירמות האמריקניות והאירופיות למערכת הביטחון, ולחסוך בכך עלויות.
ישי יודקביץ: יושב פה מר אריה דיכטוולד, שהוא הרשות המוסכמת שבשנים האחרונות ניהלה את היישום של הפיקוח הזה.
ישי יודקביץ: הפיקוח הזה אבד עליו הכלח כבר שנים ואנחנו מבקשים לבטל אותו לחלוטין, בין השאר מהסיבות של שינוי בהליכי הרכש בארצות הברית ובאירופה וגם שינוי בתהליכי העבודה של סוכן עם הפירמות הספקיות.
ישי יודקביץ: היום האמריקנים – שזה השוק הגדול מבחינתנו – מחייבים שהעמלה של סוכן לא תיגזר ממחיר העסקה, אלא מהרווחים של הספק האמריקני.
ישי יודקביץ: כלומר, אנחנו לא מפסידים דבר מעלות העמלה, משום שמי שסופג את זה הוא הספק האמריקני.
עמר בר-לב: הוא מעלה את המחיר ולכן הוא לא מפסיד.
ישי יודקביץ: לא.
ישי יודקביץ: דבר נוסף, בין השאר בעקבות פרשת רמי דותן לפני 24 שנים, נעשו שינויים בהליכי הרכש עם האמריקנים.
ישי יודקביץ: המסלול הצבאי הוא המסלול הדומיננטי היום ברכש הזה ואנחנו רוכשים ישירות מהצבא האמריקני או דרך הפנטגון בעסקאות מרובות.
ישי יודקביץ: אם בשנות ה-70 היו כמאה עסקאות גדולות שנגזרו מהן עמלות, היום אנחנו מדברים על מספר מועט מאוד של עסקאות.
ישי יודקביץ: היום עיקר הפיקוח נמצא מול אירופה, אבל גם כן עסקאות מעטות.
ראובן ריבלין: יש עסקאות G to G שם אין עמלות.
ראובן ריבלין: כלומר, אתם מדברים על אותן עסקאות שיש בהן עמלות.
אריה דיכטוולד: אני אנסה להסביר.
איתן כבל: תנסה להסביר ולחדד את הדברים שאמר עו"ד יודקביץ.
איתן כבל: האם עדיין יהיו עסקאות שהן באמצעות סוכן?
ישי יודקביץ: בכל מקרה, חוקתית זה לא סביר לחלוטין שאנחנו, המדינה, מתערבים ביחסים החוזיים בין שכיר או סוכן של פירמה לבין מי שהיא מפעילה.
ישי יודקביץ: זה לא הגיוני.
ישי יודקביץ: מדובר פה על פיקוח על גובה העמלות.
ישי יודקביץ: זאת אומרת, ממש התערבות ביחסים חוזיים ועסקיים.
מרים פרנקל-שור: זה מה שמשלמת החברה הזרה לסוכן?
ישי יודקביץ: בדיוק.
אריה דיכטוולד: בנוסף לתפקידי כסגן ראש אגף התקציבים במשרד הביטחון אני גם רשות מוסמכת לעניין חוק הסוכנים.
אריה דיכטוולד: חוק הסוכנים זה שם גנרי.
אריה דיכטוולד: עד סוף שנות ה-70, תחילת שנות ה-80, כל הרכש - - -
ראובן ריבלין: מה הקשר שלך לאפ"י?
אריה דיכטוולד: אין לי קשר לאפ"י.
אריה דיכטוולד: אפ"י נותן רישיון ייצור.
אריה דיכטוולד: אני מדבר רק על הייבוא.
ראובן ריבלין: כלומר, החוק הזה מתייחס רק על ייבוא.
אריה דיכטוולד: נכון.
אריה דיכטוולד: אני נותן היתר לקבלת עמלה בגין ייבוא אמל"ח.
אריה דיכטוולד: עד אמצע שנות ה-70 כל מה שקיבלנו מארצות הברית היו הלוואות.
אריה דיכטוולד: זה היה אשראי ולא היה כספי סיוע, לא היה FMS.
אריה דיכטוולד: דבר נוסף, האמריקנים חייבו את משרד הביטחון לבצע את כל הרכש רק באמצעות סוכנים.
אריה דיכטוולד: לכן עד סוף שנות ה-70, תחילת שנות ה-80, כל מספר שנים משרד הביטחון היה חותם 100 הסכמים עם 100 סוכנים.
אריה דיכטוולד: כלומר, משרוך נעל ועד מטוס, הכל היה עובר דרך סוכנים.
אריה דיכטוולד: במסגרת העסקה שחתמו בזמנו עם הסוכן, נקבעה גם העמלה כפי שהוא קיבל אותה מהאמריקנים ואנחנו אישרנו את זה.
אריה דיכטוולד: השלב הבא – בשנת 75' הוקמה ועדת רוטנשטרייך, בעקבות כל מה שקרה במלחמת יום כיפור, והיא החליטה לעשות הסדרה של הנושא, שלא יהיה מצב שאנשים יחתכו קופונים ולא יתרמו למשרד.
אריה דיכטוולד: כתוצאה מזה נקבע כלל שכדי שנאשר את העמלה הסוכן חייב להראות תרומה, סיוע וכו', כי ממילא אני משלם את זה מהכספים של העסקה.
אריה דיכטוולד: כשהתחלנו לעשות את כל הרכש מכספי סיוע, האמריקנים – על-פי חוק הסיוע – אוסרים לשלם עמלות מכספי הסיוע.
אריה דיכטוולד: כל חברה אמריקנית, מקטנה עד גדולה, מתחייבת כלפי האמריקנים שאיננה משלמת את העמלות אלא רק ממקורותיה העצמיים, קרי מהרווח או מההוצאות הכלליות.
אריה דיכטוולד: לכן אין יותר עמלות מכספי סיוע.
אריה דיכטוולד: דבר שני, כל הפירמות הגדולות – "לוקהיד" ו"בואינג" – התנתקו מהסוכנים וכל הנציגים שלהם הם vice president, הם על ה-payroll .
אריה דיכטוולד: כלומר, כל המאסה הגדולה של טנקים ותותחים, כל הפלטפורמות, הם לא בגדר החוק.
ראובן ריבלין: זה משוקלל במחיר שאנחנו משלמים.
אריה דיכטוולד: זה משוקלל ברמה המאוד כוללת.
אריה דיכטוולד: כלומר, אם חברה יש לה פדיון של 20 מיליארד, זה מתפזר, אבל בעסקה עצמה אסור לה לשלם.
איתן כבל: למה זה לא מעלה את המחיר?
איתן כבל: למה שלא יהיה אינטרס להעלות את המחיר, כי אם אני גוזר את הרווח שלו מתוך זה, למה שזה לא יעלה?
אריה דיכטוולד: ההוצאות של מה שהחברה האמריקנית משלמת לסוכן נכנסות בדוח רווח וההפסד שלה בפרק ההוצאות.
אריה דיכטוולד: זה מועמס על סך הכל הפרויקטים הגדולים.
אריה דיכטוולד: זאת אומרת שאתה לא יכול לזהות ספציפית שזה מייקר לך.
מרב מיכאלי: זה שאתה לא יכול לזהות לא אומר שזה לא מייקר.
אריה דיכטוולד: לא.
אריה דיכטוולד: הוא מתחייב כלפי השלטון שהוא לא מעמיס על הפרויקט.
אריה דיכטוולד: הוא משלם את זה מהמקורות שלו, מהרווח או ממקורות אחרים.
אריה דיכטוולד: הדבר השני, חלקם הגדול עברו ל-retainer ולא לעמלות.
אריה דיכטוולד: סוף שורה, עד היום העסק הזה הולך ודועך, משום שאין יותר עמלות שמשולמות מכספי העסקה.
אריה דיכטוולד: מניסיוני ב-20 השנים האחרונות היה רק מקרה אחד בחברה אירופאית, על איזשהו מכלול, שהיא הכניסה את זה לפרויקט וחיל הים היה אמור לשלם את העמלה.
אריה דיכטוולד: זו היתה הפעם היחידה.
איתן כבל: למה זה מפריע לך שזה יישאר?
איתן כבל: אפילו בשביל אותה עסקת חיל הים.
איתן כבל: אם זה לא סעיף ממומש, מה זה מפריע?
מרב מיכאלי: זה כמו שהיה תהליך שהביא לשינוי בכיוון הזה, באותה מידה זה יכול להשתנות בחזרה.
אריה דיכטוולד: האירוע הזה של חיל הים היה משהו שאפשר לומר שהתפקשש להם.
אריה דיכטוולד: הם לא שמו לב משום שזה נכנס פשוט לעסקה.
עמר בר-לב: אבל למה יש לכם אינטרס לשנות את זה?
ישי יודקביץ: אני מזכיר את העבודה הממשלתית שנעשית לצמצום החקיקה שתלויה בהכרזה על מצב חירום.
ישי יודקביץ: נדרשנו אז לחשוב על הסדר חלופי.
ישי יודקביץ: אנחנו חושבים – כך גם משרד המשפטים – שלהמשיך לפקח על עמלות סוכנים זה לא חוקתי ולא נוכל לחוקק חוק חלופי לדבר הזה.
ישי יודקביץ: יש לנו פתרונות אחרים לזה.
איתן כבל: אוקיי, עכשיו נגעת בעניין.
איתן כבל: כלומר, כל ההרצאה היא בשביל המשפט האחרון.
איתן כבל: אם זה לא חוקתי, אז זה הדיון.
ישי יודקביץ: אנחנו מבטלים פרק בחוק הפיקוח על מצרכים ושירותים.
מרב מיכאלי: הרציו שהביטול הוא לעניין ההכרזה על מצב החירום.
מרב מיכאלי: בבואו לחשוב על חלופה, הוא טוען שהחלופה שהוא רואה כרגע היא לא חוקתית.
מרים פרנקל-שור: זה לא אומר שהחלופה לא חוקתית, אלא שעל מנת להציע הסדר חדש אתה צריך לעסוק בפגיעה בחופש העיסוק.
ישי יודקביץ: נכון.
ישי יודקביץ: אנחנו לא נוכל כנראה להתערב בגובה העמלות ולהתערב ביחסים החוזיים בין הסוכן לבין החברה אם זה לא משפיע על תקציב הרכש.
עמר בר-לב: ברור שזה משפיע על תקציב הרכש, אל תהיו תמימים.
ישי יודקביץ: הרשות המוסמכת אומר שלא.
עמר בר-לב: אז הוא טועה.
אריה דיכטוולד: לא, אני לא טועה.
עמר בר-לב: מה זאת אומרת שזה מהרווח.
עמר בר-לב: אז אתה עושה חישוב ואומר ש-2% מהרווח ילך ואתה רוצה 15% רווח, אז זה מעלה את המחיר.
אריה דיכטוולד: התשובה היא שבגלל אותו אירוע בדיד היום כל ההסכמים שיש לנו היום עם חברות זרות, בעיקר אירופאיות, כי עם האמריקנים זה יותר קל, אנחנו מכניסים סעיף מיוחד לפיו חברה מתחייבת ומודיעה לנו שיש לה סוכן והיא מודיעה לנו בצורה מפורשת שהיא לא תשלם לו עמלה ממחיר העסקה.
אריה דיכטוולד: מתחיל משא ומתן ובסוף נגמר המחיר ב-fix price.
אריה דיכטוולד: יש דוגמה ממטוסי האימון ועכשיו עם הטורפדו הגרמני ששם הם מתחייבים ומודיעים בצורה חד משמעית שזה לא מכספי העסקה.
אריה דיכטוולד: ברור שחברה כמו אטלס שיש לה היקף עצום, זה יהיה מסך כל המכירות, אבל אתה יכול לסמן את זה בשבריר של אחוז.
אריה דיכטוולד: אבל זה לא על חשבון תקציב הביטחון.
אריה דיכטוולד: אני גם לא משלם את זה מתקציב הביטחון.
עמר בר-לב: לא השתכנעתי.
ישי יודקביץ: מה שאומר סגן ראש את"ק שהעמלה נרשמת בספרים לאו דווקא מקושרת לעסקה הספציפית.
מרב מיכאלי: זה ויכוח שאי אפשר ליישב אותו.
מרב מיכאלי: הוא לא משלם עמלות.
מרב מיכאלי: הוא מבחינתו לא משלם עמלות.
מרב מיכאלי: מבחינתו הוא קונה בלי סוכן.
מרב מיכאלי: זה שאתה צודק בזה שהמחיר של המוצר הוא יותר יקר מאשר אילו היה קונה אותו הסוכן והיה מוסיף עליו עמלה ואז היינו מגיעות כנראה לאותו סך הכל או באחוז קטן פחות, זה ויכוח שאין איך לפתור אותו.
עמר בר-לב: בסדר, אבל למה של תהיה על זה מגבלה?
עמר בר-לב: הלא מי זה הסוכן הזה?
עמר בר-לב: הסוכן הזה הוא ישראלי ששנתיים קודם היה בשירות בצה"ל והיום הוא סוכן של בואינג או חברה אחרת כאן.
מרב מיכאלי: אבל הוא לא משלם לו.
מרב מיכאלי: זה השכלול פה וזה מה שמקשה עלינו.
עמר בר-לב: השכלול היחיד שהם עושים על זה משא ומתן, וגם זה לא בחוק.
אריה דיכטוולד: כשאנחנו מנהלים משא ומתן אנחנו מביאים למיטב את תוצאות המשא ומתן.
אריה דיכטוולד: אנחנו בודקים את אומדן המחיר, מבקשים עץ מבנה - - -
עמר בר-לב: אבל זה היה גם בעבר.
עמר בר-לב: לכאורה, אם הכל נעשה כל כך בסדר, אז גם בעבר לא היה צריך את החוק.
עמר בר-לב: החליטו להכניס חוק כי אמרו שלפעמים זה לא נעשה כל כך בסדר, לפעמים לא מקפידים על זה וכן הלאה.
אריה דיכטוולד: בזמנו החוק נעשה כי חייבו אותנו לרכוש באמצעות הסוכן.
אריה דיכטוולד: הסוכן ביקש עמלה שאושרה והיינו משלמים לו.
אריה דיכטוולד: החוק אומר שהיות שאתה מתקשר דרך הסוכן, בבקשה להגיד לי מה התרומה שלו וכו'.
איתן כבל: זאת אומרת, מוכר המוצר חייב אותך לרכוש דרך הסוכן ובעקבות כך המערכת שלנו קבעה פיקוח על ההתנהלות מול הסוכן.
ישי יודקביץ: היום זה כבר לא.
איתן כבל: היום, מכיוון שכבר אין יותר שיח כזה או דין ודברים ישירות מול סוכן, וכן שגם אם אופן ההתנהלות היה לא חוקתי, היום זו התערבות - - -
ישי יודקביץ: אם היום, אחרי 92', אחרי חוק יסוד: חופש העיסוק - - -
איתן כבל: זה בדיוק מה שאמרתי.
עמר בר-לב: מצד שני אפשר לומר שברור שגם לחברה יש אינטרס שהעמלה של הסוכן תהיה נמוכה.
איתן כבל: אם כך, למה צריך בכלל סוכן?
אריה דיכטוולד: ישנם כמה סוכנים.
אריה דיכטוולד: ישנם סוכנים שאנחנו לא שומעים עליהם, לא רואים אותם, ואין להם גם מה לבקש.
אריה דיכטוולד: כלומר, אין יכולת אכיפה.
אריה דיכטוולד: יש שני סוגי סוכנים: יש סוכן שתופר את העסקה.
אריה דיכטוולד: לדוגמה, אנחנו רוצים לקנות פריט גרמני, אבל אין לנו כסף, אבל יש לנו כספי סיוע.
אריה דיכטוולד: הסוכן בונה עסקה שבה הוא מעניין את הצבא האמריקני בפריט הזה, בונים איזשהו מפעל בטקסס ואז החברה הגרמנית בונה שם קו ייצור ואנחנו יכולים לקנות את הפריט הזה משם.
אריה דיכטוולד: זה סוכן שתופר עסקה; סוכן אחר, שהוא טוב עבורנו, זה סוכן שתופר נושא של רכש גומלין.
אריה דיכטוולד: למשל, הוא אומר שאם נקנה מהחברה האמריקנית, הם מתחייבים לעזור לנו לשווק בהודו.
אריה דיכטוולד: זה בעיקר תפירה של עסקאות שטובות לשני הצדדים.
איתן כבל: זאת אומרת שיש סוכן, הוא בכל מקרה מתקיים.
אריה דיכטוולד: בוודאי.
מרב מיכאלי: קודם אמרת שאין סוכן.
איתן כבל: כל העניין הוא שלכאורה כאילו אין יחסים בינינו לבין הסוכן.
איתן כבל: יש יחסי עבודה, אין יחסי תשלום.
אריה דיכטוולד: אין יחסי עבודה ואין יחסי תשלום.
איתן כבל: אם אין יחסי עבודה, איך הוא תופר לך עסקה?
אריה דיכטוולד: זה מתחיל מזה שהוא שומע שחיל האוויר צריך פריט מסוים.
אריה דיכטוולד: הוא אומר: תדברו ביניכם.
אריה דיכטוולד: אחת הבעיות שלי כרשות מוסמכת היא להוכיח שהיה צורך, כולל מה שדורש החוק.
אריה דיכטוולד: הבעיה היא שמנה"ר, וגם המשלחת, אומרים בצורה הכי מפורשת שהם לא צריכים סוכנים.
אריה דיכטוולד: בוא נגיד שיש פה בבחינת שם מכשול בפני עיוור.
אריה דיכטוולד: אתה פונה היום לסגן-אלוף שרק לפני ארבע שנים היה בחיל האוויר והיום הוא בתפקיד אחר ואומר לו: תיזכר, את העסקה ההיא עשה הסוכן הזר וכו'?
אריה דיכטוולד: לכן יש פה ביורוקרטיה ואני מגיע למצב שבו אני צריך לרענן לאנשים את הזיכרון.
אריה דיכטוולד: יותר מזה, ברגע שזה לא על חשבון תקציב הביטחון, כולם נחמדים.
מרים פרנקל-שור: בדברי ההסבר אתם כותבים: במהלך השנים פותחו כלים ותבחינים אחרים לקביעת שיעור העמלה הראוי ובדיקת התרומה של הסוכן לעסקה והוראות משרד הביטחון בנושאי רכש וכו'.
מרים פרנקל-שור: למה אתם מתכוונים?
אריה דיכטוולד: הכוונה היא שעד לפני מספר שנים ישבנו והתרשמנו ממה שאומרים כולם.
אריה דיכטוולד: בנינו סרגל מסוים, שאם לפי התשובות שאנחנו מקבלים מהגופים שהיו מעורבים בעסקה הוא נמצא במקום גבוה בסרגל, הוא מקבל את העמלה.
אריה דיכטוולד: אם הוא נמצא במקום נמוך, הוא לא מקבל את העמלה.
אריה דיכטוולד: הנקודה היא שהחוק אומר שאם לא מגיעה לו עמלה, אני אבקש ממנו את הכסף.
אריה דיכטוולד: פה אני מתחבר למה שאמר חבר הכנסת בר-לב – לפעמים החברות משתמשות בחוק הזה כדי להגיד לאותו אזרח ישראלי שלא מגיע לו.
אריה דיכטוולד: בסופו של דבר, אם אני לא אאשר לו את העמלה, מי שייהנה יהיה משלם המסים האיטלקי ולא הישראלי.
אריה דיכטוולד: כך הכסף מגיע לכאן, משלמים מע"מ, יש פרנסה וכו'.
אריה דיכטוולד: עכשיו אני אומר לו: לא עזרת, בבקשה תחזיר את ה-5% לאיטלקים.
אריה דיכטוולד: האיטלקים בוודאי מרוצים.
אריה דיכטוולד: כלומר, החוק הזה כבר איבד את המשמעות שלו.
איתן כבל: יש הסתייגויות נוספות?
איתן כבל: אין, ולכן נצביע.
איתן כבל: מי בעד התיקון?
איתן כבל: מי נגד?
איתן כבל: בעד – הרוב
איתן כבל: התיקון נתקבל.
איתן כבל: הסעיף הבא - צו שירות ביטחון (קביעת מקצועות ותפקידים לעניין פטור משירות ביטחון מחמת גיל)(מס' 2)(תיקון), התשע"ד – 2013.
איתן כבל: בשבוע שעבר התקיים דיון בראשות חבר הכנסת בנימין בן-אליעזר בנושאים כאלה ואחרים הנוגעים להארכת מועדים וכד'.
איתן כבל: ביקשתי שהסעיף המסוים הזה לא יאושר ולא יידון, כיוון שאני הובלתי אותו כאן בוועדה, כאשר חבר הכנסת מופז היה יושב-ראש ועדת החוץ והביטחון, והוא הנחה אותי לנהל את הדיונים סביב השאלות האלה.
איתן כבל: אני רוצה להדגיש במה דברים אמורים, אני אציג את העניין ואני גם אגיד מה המדרגה הסופית אליה אני מכוון.
איתן כבל: אני יכול לומר שבאתי בדברים עם רח"ט תומכ"א גדי אגמון והגעתי איתו להבנות שהיו בינינו כבר לפני יותר משנה.
איתן כבל: אני רוצה להזכיר שחוק המילואים היום מגדיר יציאה של רוב חיילי המילואים בגיל 40, בעצם לסיים את שירותם.
איתן כבל: אני מדגיש שיש קבוצות מסוימות, מקצועות מסוימים, שצה"ל בא לכאן ומבקש מאיתנו להאריך לגביהם את גיל הפטור.
איתן כבל: דא עקא, בדרך כלל המקצועות הללו הם מקצועות כאלה שאנשים, שבדרך כלל לא אוהבים להגיע לגיל 40, רוצים להגיע לגיל 40 רק כדי לסיים את המילואים, משום שבדרך כלל מדובר במסגרות לא אורגניות, שאף פעם הם לא יודעים איפה נמצאים, לא יכולים לבנו הווי וכל אותם אלמנטים שכולנו מכירים.
איתן כבל: פה ניסיתם להגדיל עשות בכך שחיילים שהגיעו לגיל 40 במקצועות הקשר וכבר "ראו את הארץ המובטחת" מהבקו"ם, הודיעו להם שמבקשים להאריך להם את גיל הפטור ממילואים.
איתן כבל: עושים להם קורס הסבה במקצועות הקשר – משום שהישיבה אינה חסויה אני לא אפרט במה דברים אמורים– ואומרים להם שיש להם עוד חמש שנים או שש שנים או שבע שנים עד לפטור ממילואים.
איתן כבל: בדיון הקודם, שהיה חלק מסדרה של דיונים, הוועדה הגיעה להבנה עם מערכת הביטחון, עם אכ"א, שהתהליך הזה, שהוא תהליך רע, לא ראוי, ייפסק לאלתר.
איתן כבל: היינו מוכנים ללכת לקראתכם באלמנט אחד, ואליו אנחנו מתכווננים.
איתן כבל: ביקשתי שמי שהגיע כבר לגיל 40, כל הסדרה המתקיימת היום, לא תיקרא עכשיו להארכת שירות.
איתן כבל: לא מתקבל על הדעת, לא יקום ולא יהיה.
איתן כבל: אני לא אומר את זה ליד, לא כאילו.
איתן כבל: הייתי מוכן להתפשר לכך שזה יהיה גיל 36, כלומר שהיום אנחנו עושים חזרה לאחור ומי שמגיע לקראת גיל 36 הוא ידע מבעוד מועד שיכול והוא יידרש לבצע את אותה הסבה נדרשת, אם אין לו אותה כהכשרה בסיסית, ולא מעבר.
איתן כבל: כלומר, היום אני מוכן להסכים להסבות עד גיל 36.
איתן כבל: נקודה.
איתן כבל: לא יום אחד מעבר לגיל 36.
איתן כבל: יושב-ראש ועדת המשנה לכוח אדם, חבר הכנסת בר-לב, אני מבקש שתקיים אצלך דיון עקרוני בכל השאלות האלה.
איתן כבל: יש לי מחשבה גדולה בכל השאלה הנוגעת למערך המילואים בצה"ל ועד איזה גיל נדרש להיות ביחידה מסתערת.
איתן כבל: אני יודע שהיום סוף סוף נעשות עבודות בצה"ל בשאלה מי יכול להיות מעגל ראשון מסתער, מי במעגל שני ומי מסיים בגיל 40.
איתן כבל: בעיניי זה לא הגיוני ששני-שלישים מהכוחות משתחררים בגיל 40, יש קבוצה שממשיכה עד גיל 45 וחלק עד 49, מה גם שאתם אפילו לא טורחים לומר שאולי תיתנו להם פיצוי על זה.
סא"ל אופיר קבילו: יש.
איתן כבל: אנחנו מכירים את זה.
איתן כבל: אנחנו יודעים שזה לא בא בנדיבות לב.
איתן כבל: אני לא בא אליך בטענה אישית, כי יש לנו הצעות חוק אחרות, שהאוצר יודע עליהן, לפיהן אם חיילים עושים יותר, אנחנו מבקשים שיוסיפו להם.
איתן כבל: כלומר, מי שרוצה – גם ישלם.
איתן כבל: ברשותכם, אני מבקש קודם כל לקיים את הדיון בשאלה שמונחת לפנינו, להגדיר את זה, ולאחר מכן נקיים את הדיון העקרוני.
ראובן ריבלין: יש כאן גם דיון בנושא השוויון בנטל.
ראובן ריבלין: מדובר פה בהכשרה לא של ארבע שנים אלא בהכשרה קצרה.
ראובן ריבלין: על ידי שהכשרת אותו במשך מספר ימים, הצבא מחזיק אותו חמש שנים.
ראובן ריבלין: יש לנו מתנדבים בעם יוצאים מן הכלל, אבל מבחינת השוויון בנטל לא הגיוני לקחת אדם ולומר לו שחברים שלו משתחררים בגיל 40 והוא ישתחרר בגיל 45.
ראובן ריבלין: למה?
ראובן ריבלין: כי עברת קורס של 12 יום.
סא"ל אופיר קבילו: ברשותכם, אני אציג ספציפית למקצוע הזה.
סא"ל אופיר קבילו: לצורך העניין, כשאני מציג בנושא של צו המקצועות או בקשה להחריג מקצוע, זה בא מהמקום שאנחנו מתייחסים לפערי כוח אדם באותו מערך ולא נובע מהמקום שאני רוצה סתם להאריך את השירות של אנשי מילואים.
סא"ל אופיר קבילו: אני חושב שזו נקודת מוצא לשיח, כי אם אנחנו מגיעים לוועדה הזאת כדי לדון על הארכת גיל הפטור ל- 257 חיילים או ל-500 חיילים, זה רק מצביע על החשיבות שאנחנו מייחסים למקצועות התקשוב, בטח בצבא דיגיטלי שהכל ממוחשב בדרג הנפרס ובמפקדות.
סא"ל אופיר קבילו: לכן ההתייחסות שלי כאן היא לפערים קריטיים במקצוע ואני אנסה להציג גם מה נעשה וגם מה הבקשה שלנו.
סא"ל אופיר קבילו: אני מזכיר שבדיון הקודם הורדנו את מקצוע המג"ח, זה בגין תהליך הסגירה.
איתן כבל: תודה שהורדתם את המג"ח, אנחנו ממש מודים לכם.
איתן כבל: אין מג"ח.
סא"ל אופיר קבילו: לעניין התגמול – מי שמוחרג בגיל הפטור מקבל על כל יום, מהשלב שהוא מוחרג, 100 שקלים ליום מילואים.
סא"ל אופיר קבילו: ב-2012 חולקו 2.4 מיליון שקלים לאנשי המילואים.
סא"ל אופיר קבילו: זה הוצג לוועדת החוץ והביטחון.
סא"ל אופיר קבילו: לעניין צו המקצועות בהקשר של פעולות שאנחנו עושים – אנחנו מבינים שבהמשך לכל הגילאים והעשייה הרחבה שנעשית בצמצום פערי התומכ"א במקצועות קריטיים, אנחנו מתייחסים לסב"מ – סדיר בראיית מילואים – גם כדי לחסוך ימ"מ וגם כדי לנצל את הפלטפורמה הזאת של חיילים בסדיר שטרום שחרורם אנחנו מבצעים להם הכשרות.
איתן כבל: אני רוצה לקטוע אותך.
איתן כבל: הדיון עכשיו אינו בקיצור ובהארכות של צה"ל.
איתן כבל: אני מתנצל, כי לא נערכתי נפשית לדיון כזה.
איתן כבל: באנו לכאן לסעיף מאוד מאוד מוגדר.
איתן כבל: ברשותך, אני לא מתכוון להרים ידיים כהוא זה, בהמשך לשיח של חבר הכנסת רובי ריבלין.
איתן כבל: זה נושא שאין לי שום כוונה לוותר עליו.
איתן כבל: זה דיון עקרוני, הרבה מעבר לשאלה הספציפית.
איתן כבל: אני מבקש שתציג את המקרה הספציפי, מה גם שכבר הגענו להבנות.
סא"ל אופיר קבילו: אני מניח שתשאלו אותי מה נעשה כדי שלא נגיע להחרגת גיל הפטור ולכן אני רוצה להציג פעולות שנעשו בצבא, כי אנחנו חושבים שההחרגה אינה מקובלת.
איתן כבל: ברשותך, לא היום.
סא"ל אופיר קבילו: אוקיי.
סא"ל אופיר קבילו: אני אציג את הפערים הקיים במקצוע מפעיל תקשוב מקצועי – בסדיר 50% מהמערך הוא נשים ו-50% גברים.
סא"ל אופיר קבילו: זה משפיע בהיבט של איוש מערך המילואים, כי נשים שאינן במקצועות לחימה, בכל גיל שהן מגיעות להורות, הן יוצאות לפטור.
סא"ל אופיר קבילו: זה לא משהו שאני יודע לתכנן אותו ולקחת אותו בחשבון.
סא"ל אופיר קבילו: בהיקף המקורות שאני צריך בשנה כדי לאייש את מערך התקשוב במילואים, אני צריך 870 מקורות כוח אדם בשנה.
ראובן ריבלין: למה אתה לא מכשיר יותר?
סא"ל אופיר קבילו: אנחנו עושים גם הכשרות.
סא"ל אופיר קבילו: לאור מה שאמרתי, אני בפער קבוע של 460 מקורות בשנה כדי לאייש את המערך ב-100%.
סא"ל אופיר קבילו: בסך הכול 280 חיילים פער לתקן.
סא"ל אופיר קבילו: חשוב לי לומר בהקשר של הנשים, שאין בעיה עם שילוב נשים.
סא"ל אופיר קבילו: להפך, שילוב נשים בצה"ל הוא דבר חשוב, משמעותי ותורם, רק שבמילואים רובן יוצאות לפטור בגיל 28, 29, בגלל הורות.
סא"ל אופיר קבילו: זה בסדר גמור, רק שאני לא יודע לתכנן את בהיבט הזה, מה שמשפיע לי על המצבות.
סא"ל אופיר קבילו: צריך להבין שאם הן משולבות בסדיר, זה מקור כוח האדם היחיד שיש לי גם במילואים.
סא"ל אופיר קבילו: בהתייחס להתפתחות המצבות – אני רוצה להעיר שההחרגה של גיל הפטור אינה מדברת על ייעוד קדמי 0 ו-1.
סא"ל אופיר קבילו: כלומר, לא מדבר בכלל על הגדודים.
סא"ל אופיר קבילו: ההחרגה שמדוברת במקצוע הספציפי הזה – וכל המקצועות, כי אין החרגה של גיל הפטור ביחידות ייעוד 0 ו-1 – מדברת על ייעוד 2 ו-5.
סא"ל אופיר קבילו: המשמעות של לא תהיה החרגה היא פערים במערך הזה, מה שיקשה עלינו באיוש.
סא"ל אופיר קבילו: זה אומר שלאחר מכן נצטרך להשקיע יותר משאבים ולהשלים את הפערים האלה.
סא"ל אופיר קבילו: ביחידות האלה אני מדבר על האלמ"רים, הפצ"פים, שגם הם תומכים את המערך הלוחם ולכן קיימת חשיבות לזה שהם ימשיכו.
איתן כבל: הכל חשוב, אבל כשאמרת אלמ"רים וכו', לזה בדיוק אני מתכוון.
איתן כבל: זה לא אומר שאם הייתי יודע שהם נשארים בגדודים ייעודיים זה היה עושה את החיים יותר קלים, אלא שהעובדה שהם לא ביחידות אורגניות זה בבחינת להוסיף חטא על פשע.
סא"ל אופיר קבילו: אני אומר שוב, היחידות האלה גם תומכות את המערך הלוחם.
איתן כבל: זה ברור לגמרי, אין לי ויכוח אתך.
איתן כבל: לא חשבתי שהם באים להסתלבט באלמ"ר.
איתן כבל: אני לא רוצה לקיים אתך כרגע את הדיון העקרוני כי אני רוצה שרח"ט תומכ"א יהיה פה ואולי אפילו ראש אכ"א.