GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
מירי פרנקל שור: הוראות סעיף 12 לחוק המקורי נותנות את המענה והג"א נשאר בתמונה אולי למורת רוחו.
מעיין כהן: חבל.
מעיין כהן: לא יהיה דיווח.
מעיין כהן: לא יהיה דיווח לתושבים.
מעיין כהן: התושבים לא ידעו איזה פעולות הרשויות עשו.
מעיין כהן: זאת הסכמה היסטורית - אליה הגענו עם מרכז השלטון המקומי ומשרד הביטחון, אחרי שבאמת עשינו כאן
מעיין כהן: כמה שאפשר מאמצים משני הכיוונים – נופלת ללא שום סיבה.
מעיין כהן: תשאלו אותי אחרי הדיון הזה למה נפלה ההצעה – אני לא אדע להסביר.
אריה אלדד: אני כבר הבנתי שהממשלה מדברת בשני קולות אבל כאן פיקוד העורף מדבר בשני קולות.
מעיין כהן: גם דלית מסכימה.
מעיין כהן: מדובר במכלול.
מעיין כהן: מדובר בסמכות לבצע ביקורת.
מעיין כהן: מדובר בחובת דיווח.
מעיין כהן: מדובר בפרסום לתושבים.
מעיין כהן: בסוף מה שאנחנו אומרים, וגם היושב ראש מכיר את זה טוב מאוד, שכאשר האזרח יודע מה עשו אצלו, גם לראש העיר יהיה איכפת.
מעיין כהן: כשיהיה דיווח באתר האינטרנט מה עשינו השנה, גם ישאלו את ראש העיר מה הוא עשה השנה וכך לאט לאט נתקדם.
מעיין כהן: אפשר גם לא לעשות כלום.
נסים זאב: אני מבקש להצביע על הסעיף.
מעיין כהן: הרי המקלטים במצב נהדר.
מעיין כהן: בוא נשאיר את המצב כפי שהוא.
זאב בילסקי: רבותיי, נצביע על הסעיף הזה.
זאב בילסקי: אנחנו רוצים להתקדם.
זאב בילסקי: נצביע על הסעיף כפי שהוא מופיע כאן.
אריה אלדד: עם המחיקה?
זאב בילסקי: עם המחיקה.
זאב בילסקי: אני בטוח שמשרד הפנים ומשרדי הממשלה האחרים יביאו הצעות חוק נוספות.
זאב בילסקי: אפשר לתקן את זה.
זאב בילסקי: משרד הפנים הוא המשרד שאחראי על הרשויות המקומיות ויש לו עניין ישירות במצב המקלטים.
זאב בילסקי: מירי, אני יכול להצביע?
מירי פרנקל שור: להחלטתך.
זאב בילסקי: אנחנו מצביעים על כל סעיף 8 כפי שהקראנו אותו.
זאב בילסקי: בעד אישור הסעיף – 2 נגד אישור הסעיף – 1 הסעיף אושר
זאב בילסקי: הסעיף התקבל.
זאב בילסקי: אנחנו ממשיכים.
אריה אלדד: אני מבקש להגיש הסתייגות לסעיף שאומר שהמחיקה תימחק.
זאב בילסקי: ההסתייגות נרשמה.
זאב בילסקי: אנחנו צריכים להצביע על ההסתייגות?
זאב בילסקי: ההסתייגות לא התקבלה.
זאב בילסקי: הסעיף אושר.
מירי פרנקל שור: רק למען הסר ספק.
מירי פרנקל שור: צריך להצביע גם על סעיף 7, כפוף לתיקוני נוסח.
זאב בילסקי: תסבירי שוב לגבי סעיף 7 לטובת חבר הכנסת נסים זאב שהגיע עכשיו.
עידו בן יצחק: סעיף 7 מתקן את סעיף 11 לחוק שעניינו תחולה על המדינה.
עידו בן יצחק: הוא בעצם קובע שהפיקוח על המקלטים של המדינה יהיה של הרשויות המקומיות אלא של הג"א.
נסים זאב: תצביע.
זאב בילסקי: אנחנו מצביעים על סעיף 7.
זאב בילסקי: בעד אישור סעיף 7 – פה אחד סעיף 7 אושר
זאב בילסקי: סעיף 7 אושר פה אחד.
מירי פרנקל שור: סעיף 6 לא הוצבע.
מירי פרנקל שור: צריך להצביע גם עליו.
עידו בן יצחק: הגדרה של מקלט משותף.
עידו בן יצחק: מקלט משותף הוא מקלט שבבית משותף שנועד לשמש שש דירות.
נסים זאב: לא הבנתי למה שש דירות?
נסים זאב: ואם בבית יש ארבע דירות?
אריה אלדד: מה ההגדרה אם יש ארבע דירות?
עידו בן יצחק: זה מקלט פרטי.
מירי פרנקל שור: מה התפיסה?
מעיין כהן: התפיסה כאן היא מקום שבו יש בעיית נציג, כשיש ריבוי גורמים מעורבים ואז יש מקום להכניס את המעורבות של הרשות.
מירי פרנקל שור: אם יש עשר דירות, לא יכולה להיות מחלוקת?
מעיין כהן: מחלוקות יכולות להיות.
זאב בילסקי: צריך אולי להבדיל בין המגזר הערבי לבין המגזר היהודי.
זאב בילסקי: שני ערבים יכולים להסתדר, אבל אצל היהודים בטוח תהיה מחלוקת.
נסים זאב: שש דירות לא מקובל עלי.
נסים זאב: אם עובדתית הבית משותף, ואני מכיר דירות כאלה, יש ארבע דירות בכל הבניין.
נסים זאב: בבניין שגרתי שנים רבות היו רק ארבע דירות.
מעיין כהן: אדוני היושב ראש, התפיסה כאן של שש דירות נבחרה מתוך רצון לעגן איזשהו גבול מסוים לחובות שמוטלות על הרשות.
מעיין כהן: זאת אומרת, גם רשות מקומית, אי אפשר להטיל עליה את כל כולו של העולם ולומר לה שמעכשיו בהצלחה עם כל המשימות הקיימות.
מעיין כהן: לכן גם כאן מידלנו את העניין הזה וזה לא שולל כלים אחרים.
נסים זאב: מה קורה אם יש ארבע דירות?
נסים זאב: מי אחראי?
נסים זאב: רק הדיירים עצמם אחראים על המקלט?
מעיין כהן: כאן מדובר בסמכות יזומה לבצע.
אריה אלדד: למה פתאום כן איכפת לך לגבי ארבע דירות?
נסים זאב: הגדרה של בית משותף.
נסים זאב: הגדרה משפטית.
נסים זאב: אם אתה אומר ש-שש דירות זה נקרא בית משותף וחמש וארבע לא, אני לא מבין את זה.
נסים זאב: זה עניין של אחריות.
אריה אלדד: זה נגזר מהגדרה ב-6.
נסים זאב: לא.
אריה אלדד: ההגדרה ב-6 מגדירה את מה שכתוב ב-8.
אריה אלדד: אתה בא להתווכח עם ההגדרה כשעל 8 הסכמת, שאף אחד לא אחראי עליהם ושעליהם לא צריך להשגיח.
אריה אלדד: עכשיו פתאום אתה רוצה שעל ארבע דירות ישגיחו?
נסים זאב: אני שואל על ההגדרה של בית משותף.
עידו בן יצחק: מקלט משותף.
נסים זאב: יש מישהו שלא הבין אותי, חוץ מאריה אלדד?
נועה בן אריה: אני לא בטוחה שההגדרה שלך לקוחה מחוק המקרקעין לגבי בתים משותפים.
נועה בן אריה: אני לא בטוחה שזה לא משהו ששאוב ממקור אחר.
נסים זאב: ברור שלא.
נסים זאב: לדעתי ודאי שלא.
נסים זאב: לדעתי לא יכולה להיות הגדרה כזאת משפטית.
נסים זאב: זה לא משנה, אפשר להצביע.
מעיין כהן: ההצבעה כוללת גם את סעיף הביקורות?
מעיין כהן: לא הקראנו אותו אבל הוא המכלול.
מעיין כהן: סעיף 14א1.
קריאה: עוד לא הגענו אליו.
קריאה: עוד לא קראנו אותו.
זאב בילסקי: נצביע על סעיף 6.
מירי פרנקל שור: רק רגע.
מירי פרנקל שור: אחז שאל מה זה בית משותף.
מירי פרנקל שור: מדוע זה שש דירות ומעלה.
מירי פרנקל שור: נבדוק מה קורה בחוק המקרקעין.
מירי פרנקל שור: השאלה אם יש מקום להגביל את מספר הדירות.
אחז בן ארי: אפשר לראות מה בדיוק ההגדרה.
מירי פרנקל שור: נחזור לסעיף אחר כך.
זאב בילסקי: הצבענו על סעיף 7 ועל סעיף 8.
זאב בילסקי: אנחנו ממשיכים בסעיף 9.
אריה אלדד: אגב, עדיין לסעיף 8, לא הבנתי למה הרשות לא חייבת לדווח על מספר המקלטים המשותפים בשטח הרשות.
אריה אלדד: דיווח.
זאב בילסקי: היום לפי המצב בשטח, פיקוד העורף מכיר יותר טוב את המצב הזה מאשר הרשות המקומית.
זאב בילסקי: לכן כדאי שפיקוד העורף ידווח לפעמים לרשות המקומית.
זאב בילסקי: סיימנו את זה.
זאב בילסקי: אנחנו בסעיף 9.
עידו בן יצחק: 9.
עידו בן יצחק: הוספת סעיף 14א1 אחרי סעיף 14א לחוק העיקרי יבוא: "14א1 ביקורת במקלט משותף ובמקלט של מפעל (א) רשות מקומית רשאית לבצע ביקורת במקלטים משותפים ובמקלטים במפעלים, הנמצאים בשטחה, לשם פיקוח על החזקתם במצב המאפשר את השימוש בהם בכל עת כמחסה מפני התקפה.
עידו בן יצחק: (ב) עובד הרשות המקומית, שהוסמך בידי ראש הרשות המקומית, רשאי בכל שעה סבירה להיכנס למקלט משותף ולמקלט של מפעל, למעט מקלט שהכניסה אליו כרוכה בכניסה למקום מגורים, לשם ביצוע הביקורת האמורה בסעיף קטן (א).
עידו בן יצחק: (ג) נמצאו ליקויים בתחזוקת המקלט, יורה עובד הרשות המקומית לדיירי הבית או לבעל המפעל על תיקון הליקויים, בתוך תקופה שיקבע.
עידו בן יצחק: לא תוקנו הליקויים כאמור, רשאי ראש הרשות המקומית, או מי שהוא הסמיכו לכך, להטיל קנס כספי על דיירי הבית או בעל המפעל, בשיעור שייקבע לפי סעיף 24א.
עידו בן יצחק: (ד) קנס כאמור בסעיף קטן (ג) מכוח הפעלת סמכות של עובד רשות מקומית ישולם לקופת הרשות המקומית".
נסים זאב: מה זה סעיף 24א?
נסים זאב: מה גובה הקנס?
מעיין כהן: 700 שקלים לעבירה ראשונה ונדמה לי 500 שקלים לעבירה חוזרת.
מעיין כהן: זה לפי הקנס הקבוע הכללי.
נסים זאב: תוסיפו שזה יהיה אחרי התראה.
נסים זאב: שזה לא יהיה ישר קנס.
מעיין כהן: זה לאחר שלא תוקנו הליקויים.
זאב בילסקי: אתה אומר שלא מענישים, אם לפני כן לא מזהירים.
נסים זאב: נשלחת התראה.
נסים זאב: אני מבקש שתהיה התראה בכתב.
נסים זאב: אני מכיר שבאים ומיד נותנים קנסות.
נסים זאב: שקודם כל ישלחו מכתב אזהרה.
זאב בילסקי: בכל התהליך הזה צריך להיות משהו בכתב.
זאב בילסקי: אומר חבר הכנסת נסים זאב שלא יהיה מצב שמישהו מקבל מיד את הקנס אלא קודם כל היו אצלו, ביקרו אצלו, שלחו לו מכתב, אמרו לו כך וכך ורק אחר כך, אם לא עשה את כל הדברים האלה, יש קנס.
זאב בילסקי: יש בזה הגיון.
מעיין כהן: זה כתוב בסעיף קטן (ג).
נועה בן אריה: זה כתוב בסעיף קטן (ג).
נועה בן אריה: האם זה לא ברור שזה בכתב?
זאב בילסקי: אם זה כתוב, כיוונו לדעת גדולים.
זאב בילסקי: אם לא כתוב, נסדר את זה כי לא מענישים אלא אם כן קודם מזהירים.
אחז בן ארי: גם ראשי רשויות מקומיות לא רצים לעשות את זה.
זאב בילסקי: זה נכון.
נסים זאב: עם כל הכבוד, אני לא רואה את זה בסעיף (ג).
אריה אלדד: יורה לתקן.
נועה בן אריה: אתה רוצה שיהיה יורה בכתב?
זאב בילסקי: נוסיף את זה.
זאב בילסקי: ההצעה שלך טובה ונכונה.
זאב בילסקי: היא התקבלה.
זאב בילסקי: הנה מקור תקציבי לרשויות המקומיות.
זאב בילסקי: מיליונים של שכונה ד' מגיעים עכשיו לרשות המקומית.
אריה אלדד: גם בשכונות יוקרה הופכים את המקלטים למחסנים.
זאב בילסקי: אני אגיד לך מה ההבדל.
זאב בילסקי: בשכונת יוקרה אתה יכול לטפל בזה.
זאב בילסקי: אנשים, ברגע שמתעננים השמים, מהר מאוד יש שני פועלים מאריתריאה, שניים סודנים, והם מיד נכנסים, מנקים ומסדרים.
זאב בילסקי: הייתי באקירוב וראיתי, חבל על הזמן.
זאב בילסקי: עכשיו אנחנו מדברים על הרוב המוחלט של אנשים שזה לא כך לגביהם.
מירי פרנקל שור: אני בכל זאת מבקשת להעלות – אולי זה מופיע בסעיף 12 שהוועדה כבר הצביעה עליו – ולשאול מדוע אתם שמים תחת אותה מטריה את הבתים המשותפים ואת המקלטים במפעלים.
מירי פרנקל שור: אני חושבת שיש הבדל בין מקלטים בבית משותף לבין מקלטים במפעלים.
מירי פרנקל שור: אני מבינה את הקושי לפקח לפי מה שהסבירו כאן בוועדה על המקלטים בבית משותף, אבל בכל זאת יש מפעלים, אזורי תעשייה, שעובדים שם אנשים ובכל זאת אני חושבת שחובתה של הרשות המקומית באמת לוודא, לפקח ולוודא את ההחזקה של מקלטים במפעלים בהם יש עובדים אנשים רבים.
מירי פרנקל שור: אני חושבת ששם צריך להיות מקלט ראוי לשימוש.
אריה אלדד: שחלקם מוגדרים כמפעלים חיוניים, כך שאנשים חייבים להגיע אליהם.
אחז בן ארי: זה כתוב.
אריה אלדד: אחרי שפטרנו בסעיף 12 את הרשות מחובת פיקוח, גם במפעלים היא לא חייבת לפקח.
אחז בן ארי: לא, יש לה סמכות לעשות את זה.
מירי פרנקל שור: אני חושבת שיש להבדיל בין בתים פרטיים לבין מפעלים.
אריה אלדד: למרות שהאיומים על העורף הולכים ומחמירים, אנחנו הולכים אחורה מבחינת החקיקה.
נועה בן אריה: חלק מתנאי הרישוי במסגרת רישיון העסק, לוקחים בחשבון גם את העניין של המיגון והנושא של המקלוט והמרחב המוגן.
נועה בן אריה: הרשות, במסגרת תהליך רישוי עסקים.
נועה בן אריה: מירי, את מדברת על ההחזקה.
מירי פרנקל שור: במפעל שיש בו הרבה עובדים, כמו שהדגיש חבר הכנסת אלדד, מפעלים חיוניים או ב-14א1, רשאית לבצע ביקורת.
מירי פרנקל שור: אני חושבת שיש להבדיל, במיוחד אם יש מצב מיוחד בעורף.
מירי פרנקל שור: יש הבדל בין מפעלים לבין בתים משותפים.
זאב בילסקי: יש מפעלים בהם עובדים עשרה אנשים ויש בתים בהם חיים 150 אנשים.
זאב בילסקי: אנחנו היום נמצאים במצב לא טוב.
זאב בילסקי: מיד לאחר שנסיים את החוק הזה, בטוח שמשרד הפנים ייזום חקיקה חדשה שתביא גם כסף ותיכנס לתוך המפעלים, לתוך הבתים, תפקח, תטיל קנסות ותעשה את הכול.
זאב בילסקי: היום יש לנו שתי ברירות, או לבוא ולומר שום דבר,אין דיווח, אין שום דבר, או שאנחנו היום עושים את מה שהשלטון המקומי אומר.
זאב בילסקי: תבינו, הבסיס לדיון הזה הוא שאנחנו בישיבה הקודמת סיכמנו את זה וביקשתי מפיקוד העורף ומשרד הביטחון לשבת יחד עם השלטון המקומי.
זאב בילסקי: הם אכן ישבו וזאת התוצאה של ההסכמה.
זאב בילסקי: לכן יש לי שתי אפשרויות כאשר האפשרות האחת היא ללכת עם ההסכמה הזאת ואחר כך לשאוף לטוב ביותר, ואני קורא ואני מזמין את כולם - במיוחד את ידידיי הטובים ממשרד הפנים שאני יודע שלא ישנים בלילה בגלל מצבו של השלטון המקומי, במיוחד בנושא של הגנת העורף – לבוא, שוקי, ולהביא לכאן הצעת חוק שעומדת באותה רוח עליה דיבר חבר הכנסת אלדד, שדיברה עליה היועצת המשפטית וגם אני חושב שזה המצב הטוב ביותר, איך אנחנו מביאים 107 אלף מקלטים פרטיים ומפעלים למצב שאנחנו לא נהיה כמו במלחמה הקודמת, שהסוכנות, גידאמק ואחרים צריכים לטפל בזה.
זאב בילסקי: לכן אני קורא לכם ואני מבקש מכם לבוא בדברים עם משרד הביטחון ועם פיקוד העורף ולהביא לוועדה הזאת מיד חקיקה.
זאב בילסקי: אני מבטיח לכם שמיד כשתתקבל ההצעה שלכם, אנחנו נפנה את כל סדר היום, אני אזמין את אותם אנשים ואת אותם חברים יקרים שנמצאים כאן ואנחנו נקדם את החקיקה הזאת.
זאב בילסקי: אני מבטיח לכולם.
זאב בילסקי: אריה, אני היום הולך כאן על משהו שהוא לא הטוב ביותר.
אריה אלדד: זאת התבטאות צינית כי לבוא ולהצביע באופן פוזיטיבי על נסיגה במצב הקיים ולקרוא להם באירוניה להגיש הצעת חוק כשאתה יודע שלעולם לא תוגש.
מעיין כהן: עם כל הכבוד, הצעה שגובשה על ידי פיקוד העורף בברכת משרד הביטחון וקיבלה את אישור הממשלה.
מעיין כהן: המטרה של פיקוד העורף היא לשפר את מצב המקלטים.
מעיין כהן: ההצעה הזאת ששמנו ואושרה על ידי אלוף הפיקוד, קיבלה את ברכתו והיא באה לשפר את המצב ולאפשר לאזרח שתהיה לו כתובת, שיהיה לו מענה, שיהיו סמכויות לרשויות בצורה ברורה ויש לנו סיכום עם מרכז השלטון המקומי.
מעיין כהן: אני אומר, עם כל הכבוד, אפשר להגיד שכולם עושים נגד וכולם רוצים ללכת אחורה, אבל עם כל הכבוד, ניסינו בכל זאת לעשות צעד קטן קדימה.
אריה אלדד: בתור בוגר גדוד תותחנים, השמיעה שלי ירודה, אבל לא יכולתי שלא לשמוע את דבריה של הקצינה מפיקוד העורף שאמרה שהיא מתנגדת לפטור את הרשויות מחובת הפיקוח.
אריה אלדד: אי אפשר לומר שאנחנו ממציאים מצב שכולם נגד.
אריה אלדד: המצב הוא שאתם, בגלל הסכמים בין שר הביטחון ושר הפנים, נלחצתם ואתם מפחדים להודות בזה.
אריה אלדד: נלחצתם להגיע להסכמות שאינן מקובלות על הדרג המקצועי.
זאב בילסקי: אריה, אני חייב להעיד ממקור בטוח במאה אחוזים שידו של שר הפנים לא הייתה במעל הזה.
נתי בביוף: אנחנו אפילו לא היינו בתמונה.
זאב בילסקי: בוא נאמר ששר הפנים היה מיודע לכך שאנחנו מנסים להגיע למצב ובדרך כלל, כפי שאני מכיר את שר הפנים, אם מגיעים להסכמה עם השלטון המקומי, הוא שבע רצון מהעניין הזה.
זאב בילסקי: יחד עם זאת, אריה, כדי לפטור את כולנו מאותה תחושה שהיא קשה לכולנו, ואני מבין אותה, אני מזמין את כל הגופים שפעילים בנושא הזה לבוא ולהציע דבר חדש כדי לעשות אותו.
זאב בילסקי: בואו נתקדם הלאה.
מעיין כהן: סעיף 14א1 הוצבע?
אריה אלדד: אני מבקש להגיש הסתייגות.
אריה אלדד: כלומר, לא לתקן אלא להשאיר את הנוסח המקורי: רשות מקומית תבצע ביקורת במקלטים משותפים.
זאב בילסקי: על זה כבר הצבענו.
אריה אלדד: זה סעיף 14א1.
אריה אלדד: עוד לא הצבענו עליו.
זאב בילסקי: אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חבר הכנסת אלדד.
מירי פרנקל שור: אתה רוצה לאשר את סעיף 9?
זאב בילסקי: אנחנו מצביעים על אישור סעיף 9.
זאב בילסקי: בעד אישור סעיף 9 – 2 נגד אישור סעיף 9 - 1 הסעיף אושר
עידו בן יצחק: 11.
עידו בן יצחק: החלפת סעיף 24א במקום סעיף 24א יבוא: "24א עבירת קנס (א) שר הביטחון רשאי, בהסכמת שר המשפטים ובאישור ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, לקבוע, בצו, עבירה על דיני ההתגוננות האזרחית כעבירת קנס, דרך כלל או בתנאים או בסייגים שקבע.
עידו בן יצחק: (ב) קבע שר הביטחון עבירה כעבירת קנס, יקבע, בצו, את שיעור הקנס, ורשאי הוא לקבוע שיעורים שונים לעבירה חוזרת או נוספת או לעבירה נמשכת שעבר אותו אדם או בהתחשב בנסיבות ביצוע העבירה, ובלבד ששיעור הקנס לא יעלה על השיעור הקבוע בסעיף 221(ב) לחוק סדר הדין הפלילי (נוסח משולב), התשמ"ב-1982.
עידו בן יצחק: קביעה כאמור טעונה את הסכמת שר המשפטים וועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת".
מירי פרנקל שור: סעיף 24 שהוא סעיף העבירות בחוק ההתגוננות האזרחית קובע ש"מי שעשה אחת מאלה עבר על דיני ההתגוננות האזרחית או התרשל במילויים ולא נקבע לעבירה עונש אחר בחוק זה, דינו מאסר שלושה חודשים או קנס ואם נעברה העבירה בעת מצב מיוחד בעורף, דינו מאסר שנה או קנס".
מירי פרנקל שור: נעשו הרבה שינויים בחוק ומה שמבקשת הממשלה עכשיו זה להפוך את העבירות שמי שעבר על דיני ההתגוננות האזרחית תהיה גם אפשרות לשר הביטחון, בהסכמת שר המשפטים, לקבוע כי העבירה הפלילית תהיה עבירת קנס.
מירי פרנקל שור: אני חושבת שלפחות אם משנים, עושים איזשהו שינוי בחוק ההתגוננות האזרחית, מן הראוי שסעיף העונשין ינוסח כראוי.
מירי פרנקל שור: לא כל כך ברור.
מירי פרנקל שור: אנחנו אתמול סקרנו את חוק ההתגוננות האזרחית ושאלנו את עצמנו איזו היא עבירה על דיני ההתגוננות האזרחית והתשובה היא לא פשוטה אלא היא מורכבת.
זאב בילסקי: את רוצה להציע עכשיו ניסוח?
מירי פרנקל שור: רצינו להציע ניסוח אבל זה לא כל כך פשוט מכיוון שאנחנו גם בעצמנו לא יכולים להחליט מה זה דיני ההתגוננות האזרחית.
זאב בילסקי: אנחנו יכולים להתקדם עם זה ואחר כך בחוק הבא, ננסח.
נסים זאב: אבל הסבירות כן אומרת שלא צריך להפוך את זה לפלילי.
מירי פרנקל שור: עבירה על דיני ההתגוננות האזרחית, היא מושג סתום.
נסים זאב: זה לא פלילי.
נסים זאב: זה צריך להיות קנס.
מירי פרנקל שור: אבל אנחנו לא יודעים אפילו מה יהיה פלילי ומה יהפוך לעבירת קנס.
מירי פרנקל שור: אני חושבת שהשינויים שנעשו כאן, גם על העמדת ציוד, צריך לעבור ולראות מהי עבירה לפי דיני ההתגוננות האזרחית בהתאם לנוסחים המודרניים שאנחנו מכירים מה זה סעיף עונשין ראוי.
זאב בילסקי: אחז, מה אתם אומרים?
מירי פרנקל שור: מה החוקים היום אומרים?
מירי פרנקל שור: את הקובע מהו סעיף העונשין ואתה אומר שהסעיפים האלה הם סעיפי עונשין והסעיפים האלה לקבוע שהסעיף יהיה עבירת קנס, במקום שהוגש כתב אישום.
אחז בן ארי: את אומרת מלכתחילה.
אחז בן ארי: מהי עבירה לפי דיני ההתגוננות.
מירי פרנקל שור: נכון, כי זה לא ברור.
מירי פרנקל שור: זה מושג סתום.
מירי פרנקל שור: עבירה על דיני ההתגוננות האזרחית, מה זה?
זאב בילסקי: אפשר להוריד את זה?
מירי פרנקל שור: לא, זה מקל.
מירי פרנקל שור: עבירת קנס באה להקל.
נסים זאב: היא באה להקל וזה סביר.
נסים זאב: בגלל שלא יודעים מה זה, אמרו שישיתו קנס ואחר כך יבדקו מה זה.
קריאה: צריך לקבוע את הסעיפים עליהם זה יחול.
קריאה: זה אומר שראש רשות מקומית שלא יתקין מקלט, יקבל קנס.
אחז בן ארי: יש דברים שהם ברורים.
אחז בן ארי: נגיד ראש הג"א נתן הוראה למפעל בעניין סילוק חומרים מסוכנים.
אחז בן ארי: ברור שאם הוא לא מבצע את הדבר הזה, זאת עבירה.
מירי פרנקל שור: כך לא מתנהל הדין הפלילי.
אחז בן ארי: בדברים שהם לא כל כך ברורים, ממילא לא נוכל להגיש כתב אישום.
אחז בן ארי: לגבי עבירת קנס, ממילא נצטרך לעבור את ההתחבטות הזאת כי גם נצטרך להגדיר מה זאת עבירה, אם זה מעורפל.
מירי פרנקל שור: נכון, היות שאתם צריכים לעשות את העבודה הזאת מלכתחילה.
אחז בן ארי: שנית, לקבוע שאנחנו רוצים שזאת תהיה עבירת קנס ועל זה לקבל אישור של שר המשפטים וגם אישור של ועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת.
אחז בן ארי: שוב, זאת התקדמות והיא תאפשר, אגב, לרשויות המקומיות ביתר קלות לאכוף את החוק.
נסים זאב: היועצת המשפטית, אני אומר לך שבגלל שלא יודעים את הסעיף ולא מבינים אותו, אמרו שנהפוך את זה ממאסר לקנס.
נסים זאב: בואו נצביע על זה.
נסים זאב: יש הרבה דברים שלא מובנים וגם לעולם לא נבין אותם.
זאב בילסקי: שכנעת את היועצת המשפטית וגם אחז הסביר לה.
מירי פרנקל שור: רק לפרוטוקול, לא שוכנעתי.
נסים זאב: פעם ראשונה שאני מסביר ולא משכנע.
זאב בילסקי: אותי שכנעת.
זאב בילסקי: אנחנו מצביעים על סעיף 11.
זאב בילסקי: בעד אישור סעיף 11 – פה אחד סעיף 11 אושר
זאב בילסקי: אנחנו ממשיכים בסעיף 12.
מירי פרנקל שור: אלה תיקונים טכניים.
מירי פרנקל שור: אנחנו נקרא את הסעיפים ברצף.
עידו בן יצחק: 12.
עידו בן יצחק: תיקון חוק עבודת הנוער בחוק עבודת הנוער, התשי"ג-1953, בסעיף 25(ב)(3)(א), אחרי "9ג" יבוא "או 9ג1".
עידו בן יצחק: 13.
עידו בן יצחק: תיקון חוק לעידוד השקעות הון בחוק לעידוד השקעות הון, התשי"ט-1959, בסעיף 94(5א)(ב), במקום "כמשמעותו בסעיף 9ג לחוק ההתגוננות האזרחית" יבוא "כהגדרתו בחוק ההתגוננות האזרחית".
עידו בן יצחק: 14.
עידו בן יצחק: תיקון חוק שירות עבודה בשעת חירום בחוק שירות עבודה בשעת חירום, התשכ"ז-1967, בסעיף 1, בהגדרה "מצב מיוחד בעורף", במקום "כמשמעותו בסעיף 9ג לחוק ההתגוננות האזרחית" יבוא "כהגדרתו בחוק ההתגוננות האזרחית".
עידו בן יצחק: 15.
עידו בן יצחק: תיקון חוק שיקים ללא כיסוי בחוק שיקים ללא כיסוי, התשמ"א-1981, בסעיף 1, בהגדרה "הכרזה על שעת חירום", בפסקה (1), אחרי "9ג" יבוא "או 9ג1".
עידו בן יצחק: 16.
עידו בן יצחק: תיקון חוק התקשורת (בזק ושידורים) בחוק התקשורת (בזק ושידורים), התשמ"ב-1982, בסעיף 13א, בהגדרה "החלטה על שעת חירום", בפסקה (1), אחרי "9ג" יבוא "או 9ג1".
עידו בן יצחק: 17.
עידו בן יצחק: תיקון חוק הגנה על עובדים בשעת חירום בחוק הגנה על עובדים בשעת חירום, התשס"ו-2006 – (1) בסעיף 1, בהגדרה "מצב מיוחד בעורף", במקום "כמשמעותו בסעיף 9ג לחוק ההתגוננות האזרחית" יבוא "כהגדרתו בחוק ההתגוננות האזרחית".
עידו בן יצחק: (2) בסעיף 2(א), במקום "לפי סעיף 9(ג), או הוראה שניתנה בעת מצב מיוחד בעורף" יבוא "או בעת מצב מיוחד בעורף לפי סעיף 9(ה) לחוק ההתגוננות האזרחית, או הוראה שניתנה בשעת התקפה או בעת מצב מיוחד בעורף".
עידו בן יצחק: על פסקה (2) לא צריך להצביע.
עידו בן יצחק: היא כבר הוצבעה.
מירי פרנקל שור: אלה תיקונים טכניים, לאור הצעתנו לשנות את הנוסח.
זאב בילסקי: אני חושב שזה ברור.
זאב בילסקי: אנחנו מצביעים על הסעיפים.
זאב בילסקי: בעד אישור סעיפים 12 עד 17 – פה אחד הסעיפים אושרו.
זאב בילסקי: אנחנו מצביעים על הצעת החוק.
זאב בילסקי: בעד הצעת החוק – 3 הצעת החוק התקבלה פה אחד
זאב בילסקי: החוק אושר.
אריה אלדד: יש לי עוד הסתייגות אחת שצריך לשבץ אותה היכן שרוצים והיא נוגעת לאותו דיון שעסקנו בו בשאלה של מצב מיוחד בעורף מול שעת התקפה.
אריה אלדד: כיוון שלא הוצגו שני הדברים כמקשה אחת, כחטיבה אחת, לנגד עינינו ולא ניתן פתרון לשאלת המצב שבו הממשלה נמנעת מהחלטה, והוועדה דחתה את הסתייגותי שהוועדה תכריז על מצב מיוחד בעורף, אני מבקש להגיש כהסתייגות הצעת חוק או נוסח הצעת חוק שנחתמה על ידי כל חברי ועדת החוץ והביטחון כולל חבר הכנסת זאב בילסקי.
זאב בילסקי: כלומר, אתה מבקש ממני שאני אצביע נגד עצמי עכשיו.
אריה אלדד: אני מבקש שתצביע בעד.
אריה אלדד: אני אקרא לך את הנוסח ותראה שאתה יכול להצטרף אליו.
אריה אלדד: לא הוועדה לוקחת על עצמה סמכויות של הרשות המבצעת אלא כל חברי הוועדה.
זאב בילסקי: אני זוכר שבהתחלה לקחתי חוקים שלא אושרו בכנסות קודמות והגשתי ואלה שהציעו אותן בכנסת הקודמת, הייתי בטוח שהם אתי אבל פתאום ראיתי שהם מצביעים נגד עצמם.
זאב בילסקי: היית מאמין שיכול להיות דבר כזה?
אריה אלדד: זה לא לוגי.
אריה אלדד: ההסתייגות אומרת שנמשכה שעת התקפה – כלומר, שעת ההתקפה הוכרזה באופן כזה או אחר – בשטח מסוים 48 שעות, יראו כאילו הוכרז מצב מיוחד בעורף באותו השטח.
אריה אלדד: כלומר, החלה אוטומטית של מצב מיוחד בעורף אחרי 48 שעות של שעת התקפה.
אריה אלדד: לא אתה, לא אני, לא ועדת החוץ והביטחון תכריז אלא אוטומטית בהגדרת שעת התקפה שנמשכת יותר מ-48 שעות.
נסים זאב: לא, ואומר לך גם למה לא.
אריה אלדד: אבל אתה חתום על זה.
נסים זאב: מי צריך להגדיר את זה?
נסים זאב: אם יש לך כל שעה טיל אחד או כל שלוש שעות טיל אחד, זה מצדיק?
אריה אלדד: בגלל זה.
נסים זאב: אז מה זה אוטומט?
זאב בילסקי: אני מציע שנצביע על כך.
זאב בילסקי: זה הכול נכון וצודק.
אריה אלדד: הגשתם את זה בדיוק כי הייתם ערים למצב הזה בו יש טפטוף של טילים, לא הוכרז מצב מיוחד בעורף, התושבים צריכים פתרון.
זאב בילסקי: יש בזה הרבה הגיון במיוחד שאני חתום על זה, אבל אני לא יכול עכשיו להכניס את זה למה שעשינו כאן
זאב בילסקי: כי אני רוצה שמשרד הביטחון ופיקוד העורף ילמדו את זה כי יש לזה השלכות.
זאב בילסקי: אני אמליץ שהם יעשו את זה, אבל עכשיו ברגע זה להכניס את זה, אני מבקש לא לעשות זאת.
אריה אלדד: זאת ההסתייגות שלי.
זאב בילסקי: אתה צודק אבל אני לא יכול עכשיו להיכנס כאן למשהו שהוא חדש.
אריה אלדד: אם לא נכניס את זה כהסתייגות, הממשלה לא תיכנס לדיון בנושא הזה.
מעיין כהן: התקיים דיון בנושא הזה.
זאב בילסקי: אנחנו נרשום לעצמנו שהממשלה לקחת את זה ומטפלת בזה.
זאב בילסקי: תנסחי לפרוטוקול משהו שמשרד המשפטים אומר כדי שאנחנו נדע.
גאל אזריאל: הדבר היחיד שאני יכולה בינתיים לגבי ההצעה הזאת היא שמדובר בהצעת חוק פרטית שנדונה בוועדת השרים לענייני חקיקה והממשלה התנגדה להצעת החוק הזאת בגלל שיקולים כאלה ואחרים.
זאב בילסקי: אולי בגלל שהיא ראתה את השם של אריה אלדד.
אריה אלדד: לא, הם ראו את השם שלך, של מופז, של אלקין, של נסים זאב, של מטלון ושל חוטובלי.
זאב בילסקי: יכול להיות.
אריה אלדד: זאת הצעת חוק פרטית.
זאב בילסקי: אני מציע שנוציא את כולם ונשאיר רק את אלקין, כי אז זה יעבור.
זאב בילסקי: אתה רוצה שנצביע על זה?
אריה אלדד: אני מבקש להכניס את זה כהסתייגות נוספת לסעיף 12.
אריה אלדד: תמצאו את המקום הנכון.
נסים זאב: אני היחיד שיכול לדבר נגד ולהצביע בעד.
זאב בילסקי: גם אני.
זאב בילסקי: אתה רואה?
זאב בילסקי: אני התקדמתי.
זאב בילסקי: אנחנו מצביעים על ההסתייגות של חבר הכנסת אלדד כפי שנוסחה יפה ונסמכת על הצעת חוק של חברי כנסת שלא נקריא את שמותיהם אבל הם מופיעים בהצעת החוק.
אריה אלדד: חברי ועדת החוץ והביטחון.
זאב בילסקי: חברי ועדת החוץ והביטחון.
זאב בילסקי: בעד קבלת הסתייגות - 1 נגד קבלת ההסתייגות – 2 ההסתייגות לא התקבלה
זאב בילסקי: רבותיי, אני רוצה להודות לכם מקרב לב על כך שבאתם.
מירי פרנקל שור: גם סעיף המשטרה לא הוצבע.
מירי פרנקל שור: התיאום.
מירי פרנקל שור: צריך להחליט.
מעיין כהן: הסעיף כמו שהקראנו אותו מתואם ומוסכם על ידי הצבא והמשטרה.
מעיין כהן: זאת אומרת, הסעיף הוקרא.
זאב בילסקי: סעיף 5, סעיף שהמשטרה והצבא הגיעו להסכמה על התיאום ביניהם.
זאב בילסקי: הם ניסחו סעיף שמקובל גם על משטרת ישראל וגם על הצבא.
זאב בילסקי: יחד עם זאת, לפני שנצביע, אנחנו קוראים למשטרת ישראל ולצבא לנסות ולגבש יותר ויותר תקנות.
זאב בילסקי: אנחנו מצביעים על סעיף 5.
זאב בילסקי: בעד אישור סעיף 5 – 2 נגד אישור סעיף 5 - 1 הסעיף אושר
קריאה: צריך להצביע על סעיף 6.
קריאה: רציתם לבדוק לגבי שש דירות.
מעיין כהן: אדוני היושב ראש, בהקשר של המשטרה היה לנו גם את הסעיף שנגע לסמכויות באירוע אסון המוני ואמרנו שהנוסח יסוכם אבל המהות אושרה.
זאב בילסקי: נשאר רק הבית המשותף.
מעיין כהן: נועה יצאה אבל אני חוזר ואומר שהרציונאל הוא לאפשר פיקוח של הרשות המקומית במקום שבו זה נדרש, במקום שבו עיקר המחלוקות נמצאות ושהסמכות להטיל קנסות וכולי עליה דיברנו לא תהיה באופן גורף גם אם מדובר בשני אנשים בלבד.
מעיין כהן: לכן בחרנו את הרציונאל הזה וגם כדי לשמור על איזושהי הרמוניה ולהיצמד לשש דירות.
מעיין כהן: כמובן הוועדה יכולה גם לקבל החלטה אחרת, זה לא נסמך על איזושהי תורה סדורה הרבה מעבר וזה בהחלט נתון לשיקול דעת.
נסים זאב: אני מבקש ארבע דירות.
זאב בילסקי: בסדר גמור.
זאב בילסקי: לא צריך הסתייגות, אנחנו נשנה את זה.
מירי פרנקל שור: מדוע לא לקבל את ההגדרה של חוק המקרקעין?
מירי פרנקל שור: בית משותף הוא בית משותף.
מעיין כהן: אני בעד להיצמד להצעה של חבר הכנסת זאב כי בכל זאת יש מחשבה מאחורי העניין הזה.
זאב בילסקי: נלך על ארבע דירות, כפי שהציע נסים זאב.
זאב בילסקי: בעד הצעתו של חבר הכנסת נסים זאב – 2 נגד ההצעה של חבר הכנסת נסים זאב - 1 ההצעה התקבלה
זאב בילסקי: ההצעה התקבלה.
אריה אלדד: אני מבקש להגיש הסתייגות האומרת חמש דירות, שש דירות, הסתייגות אחרת שבע דירות, שמונה דירות, תשע דירות, עד 120 דירות.
זאב בילסקי: אנחנו יכולים להצביע על זה כמכלול?
אריה אלדד: אתה יכול להצביע כמכלול.
אריה אלדד: אני רק אבקש לדבר במליאה כמספר ההסתייגויות שיש לי.
זאב בילסקי: כמה שהיושב ראש ייתן לך.
מירי פרנקל שור: כל הסתייגות היא הסתייגות.
זאב בילסקי: אני כבר יודע שבשעה 9 בלילה נהיה שלושה חברי כנסת ושלושתנו נשב שם.
זאב בילסקי: אנחנו מצביעים על ההסתייגויות של חבר הכנסת אריה אלדד.
זאב בילסקי: בעד קבלת ההסתייגויות של חבר הכנסת אריה אלדד – 1 נגד קבלת ההסתייגויות של חבר הכנסת אריה אלדד – 2 ההסתייגויות לא התקבלו
זאב בילסקי: ההסתייגות לא התקבלו.
זאב בילסקי: תודה רבה לכם.
זאב בילסקי: שיהיה לכולם פגרה נעימה.
רוני בר-און: בוקר טוב לכולם.
רוני בר-און: אני מתכבד לפתוח את הישיבה.
רוני בר-און: על סדר היום, הצעת החוק לפינוי שדות מוקשים תשע"א - 2011, הכנה לקראת קריאה שניה ושלישית.