GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אריה אלדד: אבל הדבר הזה נועד לאפשר לך משהו מיידי, שהוא לא בגדר מצב מיוחד, שהוא כוללני הרבה יותר, מקיף, אלא נפל טיל אחד, ואתה רוצה סמכויות.
אריה אלדד: 25 איש חצו את הגדר ועכשיו הולכים לכיוונך.
אריה אלדד: זה נותן לך סמכויות להכניס את האנשים למקלטים?
מעיין כהן: התפיסה כיום כוללת ארגוני מחבלים.
מתן וילנאי: סליחה.
מתן וילנאי: לא נתבלבל.
מתן וילנאי: זה בט"ש.
אריה אלדד: אבל בט"ש לא מוגדר פה.
מתן וילנאי: זה שטח צבאי.
מתן וילנאי: לא שטח אזרחי בכלל.
אריה אלדד: שדרות?
מתן וילנאי: כל האזור, כל מקום שהאוגדה פועלת זה שטח שהצבא פועל בתוקף ביטחון שוטף, והוא מגיב על האירוע הזה בתוקף ביטחון שוטף.
אריה אלדד: זה אני יודע.
אריה אלדד: אבל זה לא נותן לך את ... החוקי.
מתן וילנאי: כל גבולות הארץ, 10, לפחות, זה בפיקוד של האוגדות המרחביות, בפיקודים המרחביים.
מתן וילנאי: זה אפילו לא פיקוד העורף, להזכיר לכם, זה הפקמ"רים.
מתן וילנאי: זה הפיקוד המרחבי.
מתן וילנאי: אני מדבר לכם אלוף פיקוד דרום, והוא מכיר את זה היטב, וזה נופל בגדר הסמכויות שלהם, הום קובעים שם, לא המשטרה, ואף אחד אחר לא.
מתן וילנאי: הם בעלי הזכות, והם נותנים את ההנחיות, גם במקרה הזה לשדרות שהיא נופלת בתוך ה – .
מעיין כהן: זה הגדרה של אחריות ... עכשיו.
מעיין כהן: הנקודה שאתה מעלה, למשל החיזבאללה, או ארגוני מחבלים אחרים נכללת פה בהגדרה של ארגון מחבלים.
מעיין כהן: זאת אומרת, כשאנחנו מדברים על אוייב.
אריה אלדד: איפה ההגדרה?
מעיין כהן: אז אני אומר, מכיוון שאין לך את הנוסח המלא, אני אקריא את זה.
מעיין כהן: "אוייב", בסעיף 1 לחוק מוגדר "אוייב – כמשמעו בסעיף 91 לחוק העונשין".
מעיין כהן: וחוק העונשין קובע.
אריה אלדד: אני איבדתי אותך.
מעיין כהן: אני אומר, זה לא מופיע אצלך.
מעיין כהן: ... רק את התיקונים, בגלל זה הקראתי.
מעיין כהן: "אוייב, לרבות ארגון מחבלים.
מעיין כהן: זאת אומרת, זה ההגדרה בחוק העונשין שהיא הגדרה מרחיבה, ובאה לתת מענה גם ללחימה מול חיזבאללה, או לחימה מול החמאס.
אריה אלדד: אבל האחראי על האוייב ...
מעיין כהן: אני אומר, חבר הכנסת, זה מכיוון שהחוק אצלך זה רק התיקונים.
מעיין כהן: הנוסח המלא, הנוסח המשולב.
- שור: זה קבוע היום בחוק ההתגוננות האזרחית.
מעיין כהן: זה כבר קבוע היום.
אריה אלדד: עכשיו, איך אתם מגדירים: מתקפת סייבר על מדינת ישראל?
מעיין כהן: שאלה טובה.
מעיין כהן: זאת אומרת, התפיסה שלנו היום, אנחנו מתמודדים עם אירועים פיזיים.
מעיין כהן: זאת אומרת, אנחנו מתמודדים עם הפצצה, עם טיל, עם רקטה שנפלה, רקטה שהגיעה.
מעיין כהן: אם הממשלה סבורה.
מתן וילנאי: הג"א לא עוסק בסייבר.
מעיין כהן: אבל אם נראה בעוד 10 שנים שהג"א כן עוסק בסייבר, נניח.
מתן וילנאי: עזוב עוד 10 שנים.
מעיין כהן: אני אומר.
מתן וילנאי: הג"א בשלוש שנים הקרובות לא יעסוק בסייבר.
מתן וילנאי: זה אני חותם לכם.
מעיין כהן: כאן אנחנו מדברים על אירועים עובדתיים.
מעיין כהן: זאת אומרת, "שעת התקפה" מיועד לדברים שקרו בשטח.
מעיין כהן: אם אנחנו סבורים שצריך סמכויות מוגברות, לא חייבים לחכות שהטיל ייפול.
מעיין כהן: לא חייבים שהתקפת סייבר תקרה.
מעיין כהן: אפשר להכריז על מצב מיוחד בעורף אם הממשלה סבורה שיש צורך.
מעיין כהן: זאת אומרת, זה מצב משפטי, וזה מצב עובדתי.
מעיין כהן: קשה לי לאפיין עכשיו התקפת סייבר, אני לא יכול להכניס את זה לחוק.
מעיין כהן: אבל אני יכול להגיד: אתה סבור שיש עכשיו צורך בסמכויות של פיקוד העורף?
מעיין כהן: תפעיל מצב מיוחד בעורף – סמכות הממשלה.
מתן וילנאי: החוכמה של "מצב מיוחד בעורף" שאני ישבתי בדיונים ארוכים עם הועדה הזאת לפני 20 שנה, שהיא מאפשרת לממשלה סמכויות מאד רחבות בשטח מוגבל, ולזמן נתון.
מתן וילנאי: זה ה"קונץ פטנט" של "מצב מיוחד בעורף" כי לפני זה אפילו הכלי הזה לא היה בידינו.
מתן וילנאי: והוא נותן מענה לרוב הבעיות שעולות כאן.
מעיין כהן: ""מצב מיוחד בעורף" מצב שהוכרז לפי סעיף 9ג.
מעיין כהן: "חוק התכנון ובניה" – חוק התכנון והבניה, התשכ"ה – 1965" אלה שתי הגדרות טכניות.
מעיין כהן: אנחנו עוברים עכשיו לתיקון סעיף 2.
מעיין כהן: סעיף 2 לחוק זה הסעיף שקובע את תפקידיו של שירות ההתגוננות האזרחית.
מעיין כהן: "בסעיף 2 לחוק העיקרי – (1) בפיסקה (ו), במקום "בתקופת קרבות" יבוא "בעת מצב מיוחד בעורף".
מעיין כהן: זה בעצם שיקוף של מצבי החירום והשינוי שלהם.
מעיין כהן: (2) בפיסקה (ז) המילים "של הרשויות מקומיות" – יימחקו.
מעיין כהן: בפיסקה (3) אחרי פיסקה (ז) יבוא "להדריך ולהנחות את הרשויות המקומיות", זו הנקודה שבדיוק התייחסנו אליה, "להדריך ולהנחות את הרשויות המקומיות למילוי תפקידן בענייני ההתגוננות האזרחית, בהתאם לתכנית שתיקבע על ידי ראש הג"א, ולקיים בקרה על מוכנות הרשויות בעניינים אלה".
מעיין כהן: זאת אומרת, זה הסעיף שבה לשפר את רמת התיאום וההנחיה של פיקוד העורף עם הרשויות המקומיות.
מעיין כהן: שוב אנחנו.
אריה אלדד: קודם לא היה לו סמכות?
אריה אלדד: קודם לא היה לפיקוד העורף סמכות להדריך ולהנחות ולפקח?
מעיין כהן: אז אני אקריא את הסעיף הקיים, זה יבהיר את הנקודה הזו.
מעיין כהן: הסעיף הקיים אומר.
מתן וילנאי: הוא גם לא עשה את זה.
מעיין כהן: "סעיף קטן (ז) לתאם את פעולותיהם של הממשלה והרשויות המקומיות, של המפעלים הפרטיים בענייני ההתגוננות האזרחית".
מעיין כהן: זאת אומרת, הסמכות הקבועה היום.
אריה אלדד: אלוף פקע"ר קודם לא היה לו סמכות?
מעיין כהן: אני אומר, הסמכות היום היא סמכות תיאום.
זאב בילסקי: לתאם.
מעיין כהן: הסמכות היום היא לתאם.
זאב בילסקי: עכשיו אנחנו אומרים: גם להדריך, גם להנחות.
מעיין כהן: בדיוק.
מעיין כהן: בדומה לארגוני העזר.
מעיין כהן: אמרה פה איילת, נציגת היועץ המשפטי של המשטרה, בחוק אירוע אסון המוני, בפקודת המשטרה, קובעים כארגוני עזר גם את הרשויות המקומיות.
מעיין כהן: אנחנו אומרים: הרשויות המקומיות הם לא ארגון עזר.
מעיין כהן: הם לא איזה גוף נלווה.
מעיין כהן: אלא הם גוף בעל מעמד, בעל חשיבות, שצריך לתת לו את המעמד שלו, ולקבוע שהג"א יוכל להנחות ולהדריך אותם בהתאם להנחיה שהוא נותן ליתר הגופים הנלווים, המסייעים.
זאב בילסקי: גידי.
גידי גרינשטיין: אני רוצה, ברשותכם, להעיר שתי הערות: הערה ראשונה – ביחס לנושא של מתקפת סייבר – אני יודע שהשר אמר שלא תעסקו בזה.
גידי גרינשטיין: אני חושב שבשינוי קטן אפשר לייצר את הסמכות, בסעיף שכבר עברנו עליו, להגדרה של התקפה.
גידי גרינשטיין: פשוט להוסיף מילה שהיא לא רק התקפה צבאית.
גידי גרינשטיין: נניח משהו כמו: הפצצה אווירית, הפגזה ארטילרית או רקטית, וכל סוג אחר של ירי, או מתקפה אחרת ארוכת טווח.
גידי גרינשטיין: לדוגמא: יכולה להיות תקיפה על מתקני החשמל.
גידי גרינשטיין: מתקפת סייבר פשוטה מאד על מתקני חשמל, דברים כאלה.
גידי גרינשטיין: אני רוצה אבל להתייחס לסעיף ו'.
מתן וילנאי: גידי, זה נורא מסוכן.
מתן וילנאי: זה נורא מסוכן.
מתן וילנאי: כי יכולים להיות אנשים שינצלו את זה שלא קראו.
מתן וילנאי: יגידו: צפוייה התקפת סייבר, שזה דבר מאד בעייתי להגדיר אותו, וכתוצאה מזה אנחנו מטילים מצב מיוחד בעורף, ואנחנו נותנים כרגע הוראות של הצבא.
מתן וילנאי: מאד מסוכן.
גידי גרינשטיין: אז אני רק רוצה, ברשותכם, להתייחס לסעיף ו'.
גידי גרינשטיין: בסעיף קטן (ב) לחוק ההתגוננות נקבעה סמכות לאימון חברי הג"א בלבד, והסעיף מתייחס.
מעיין כהן: איפה אתה?
גידי גרינשטיין: אני מדבר על סעיף 2, בפיסקה ו'.
גידי גרינשטיין: להוסיף את המילה: "ולתרגל".
גידי גרינשטיין: זאת אומרת, שהנוסח יהיה: "להדריך, לכוון, ולתרגל את ארגוני העזר".
מעיין כהן: הסמכויות כלפי ארגוני העזר.
גידי גרינשטיין: כן.
מעיין כהן: נקבעות בהמשך, והם קובעות שהסמכות של פיקוד העורף היא להדריך את ארגוני העזר, ולהנחות אותם בשעת חירום, שזה מצב מיוחד בעורף, ובתמרוני הג"א.
מעיין כהן: תמרוני הג"א זה תרגילים.
מעיין כהן: ראיתי את נייר העמדה, והנקודה שהצפתם היא נכונה, כשמדברים על "תמרוני הג"א" הכוונה היא "תרגילים", זה משיקולי נוסח של משרד המשפטים נשאר.
מעיין כהן: אנחנו הצענו לתקן את זה, אבל התפיסה היא שצריך להשאיר את הנוסח אז איז.
מעיין כהן: והסמכות לתרגל את ארגוני העזר קיימת, ואנחנו ניגע בזה בסעיפים הרלוונטיים לארגוני העזר.
זאב בילסקי: הלאה.
מעיין כהן: שאלה לסדר: אנחנו רוצים להצביע?
זאב בילסקי: בוא רק תרשום לך, אנחנו בסוף ניקח.
אבי כהן: לא, באותו סעיף.
אבי כהן: באותו סעיף.
אבי כהן: השר דיבר מקודם על תיאום בין הגופים.
אבי כהן: אני שוב, משרד הפנים, בחוק הקודם הרי היו מועצות, מועצת הג"א העליונה והמחוזית, שם היו חברים אנשי רשויות מקומיות.
אבי כהן: עכשיו זה בוטל.
אבי כהן: השאלה היא: במסגרת ההדרכה זה בסדר.
אבי כהן: אבל ההנחייה, ככל שמדובר בהנחיות מחייבות.
זאב בילסקי: אין שום בעיות.
זאב בילסקי: הגופים האלה בחיים לא התכנסו.
אבי כהן: כן, כן, אני יודע.
אבי כהן: בסדר.
זאב בילסקי: אז לא קרה כלום.
אבי כהן: מחשבת המחוקק הייתה, לפחות עד עכשיו, שהרשויות המקומיות ייטלו חלק במוכנות לשגרה לקראת חירום.
אבי כהן: עכשיו, אם מדובר פה על הנחיות, אז איפה הרשויות המקומיות פה נותנות את דברן?
אבי כהן: למה אין פה התייעצות עם הרשויות המקומיות?
מתן וילנאי: מה קרה בין 51', ל – 2006?
מתן וילנאי: בשנתיים בין.
אבי כהן: לא, לא, הכל בסדר.
אבי כהן: בפועל.
מתן וילנאי: קרה משהו במועצות האלה?
זאב בילסקי: הוא צעיר.
זאב בילסקי: מה אתה רוצה ממנו מהשנים האלה?
אבי כהן: בפועל בוודאי שיש התייעצויות, והשיתוף פעולה הוא טוב.
אבי כהן: השאלה אם פה לא כדאי לשקול להכניס בכל זאת, כי מדובר פה על שגרה, אני מבין.
אבי כהן: זה הדרכות והנחיות בשגרה.
אבי כהן: לא בחירום.
אבי כהן: בחירום אין חובה כזאת, אבל להדריך והנחות את הרשויות המקומיות בהתייעצות עימן למילוי תפקידן.
זאב בילסקי: אפשר בהחלט להוסיף את זה.
מתן וילנאי: אפשר להוסיף.
זאב בילסקי: אם תמצא את הדרך.
מתן וילנאי: בהתייעצות אפשר להוסיף.
מעיין כהן: אנחנו עברנו על סעיף 1, סעיף ההגדרות.
מעיין כהן: האם לא נכון שנצביע עליו כבר?
מעיין כהן: מכיוון שאין לו הערות.
זאב בילסקי: לא, לא, לא, אני אגיד לך, גם ככה אני כמעט גורם להתקף לב ליועצת המשפטית.
זאב בילסקי: אז אל זה.
זאב בילסקי: אנחנו נקיים תוך 48 שעות דיון נוסף.
מעיין כהן: 48 שעות?
- שור: זה עניין שלנו בועדה.
מעיין כהן: אני פשוט מוטרד מהשאלה איך אנחנו מביאים לידי ביטוי את כל ההערות שעלו כאן?
זאב בילסקי: אנחנו, אני אגיד לך מה, אתה רשמת לעצמך את כל ההערות.
זאב בילסקי: עכשיו, תלך הביתה, חלק מהם תחשוב, תוכל להכניס את זה.
זאב בילסקי: לדיון הבא תבוא, זהו.
זאב בילסקי: נצביע.
זאב בילסקי: נעבור הלאה.
זאב בילסקי: פשוט, היו פה הרבה מאד הערות שאתה רשמת.
זאב בילסקי: יכול להיות שחלק מהם אתה יכול להכניס אותם, לשלב אותם, ואז כבר נצביע על משהו שגם היועצת המשפטית סמכה את ידיה, כי אנחנו לא זזים בלי הייעוץ המשפטי שלנו.
מעיין כהן: כמו בפיקוד העורף.
זאב בילסקי: ללא ספק.
מעיין כהן: בשמחה.
מעיין כהן: בסדר גמור.
מעיין כהן: אז נתקדם.
מעיין כהן: הסעיף הבא קובע את סוגיית ההתרעה.
מעיין כהן: זאת אומרת, היום החוק מדבר על קביעת צפירות ומתן אותות.
מעיין כהן: אנחנו רוצים לקבוע פה "בסעיף (ח) בתפקידי שירות ההתגוננות האזרחית.
מעיין כהן: אחרי "לקבוע" יבוא "את אופן מתן ההתרעה לאוכלוסייה האזרחית, ובכלל זה לקבוע", את ההמשך.
מעיין כהן: ההמשך אני אקריא אותו לטובת התמונה המלאה.
מעיין כהן: "לקבוע את אופן מתן ההתרעה לאוכלוסייה האזרחית, ובכלל זה לקבוע אותות אזעקה והרגעה ולהפעילם".
מעיין כהן: היום פיקוד העורף עובד על תכנית של התרעה בסלולר.
מעיין כהן: זאת אומרת, כל אדם שירצה, ויוכל לקבל התרעה אם הוא נמצא במרחב שמופעלת בו אזעקה, אנחנו רוצים לעגן את האפשרות לקבוע את כלל הדרכים למתן התרעה לאוכלוסייה.
קריאה: גם כורזיות של ביפר, ודברים כאלה הם גם כן ...
מעיין כהן: וודאי.
מעיין כהן: "סעיף (5) מדבר על פיסקה (י) המילים "לטפל בהסוואת מבנים" – יימחקו".
מעיין כהן: התפיסה היא שהיום אנחנו כבר לא עוסקים בהפצצות מסוג שמחייב הסוואת מבנים ואיפול, לכן אנחנו חשבנו שנכון לבטל את הסמכות הזאת.
מעיין כהן: אנחנו מתקנים פה את סעיף 3, סעיף 3 לחוק, סעיף קטן (ב) מדבר על הקמתו, קביעתו של ראש הג"א.
מעיין כהן: אני אקריא את הסעיף המלא, כדי שתיראו את התמונה המלאה.
מעיין כהן: סעיף 3 היום הוא קובע כך: "שר הביטחון, על פי המלצת הרמטכ"ל, ימנה קצין בצה"ל לכהן בתפקיד ראש הג"א.
מעיין כהן: הודעה על מינויו תפורסם ברשומות".
מעיין כהן: סעיף קטן (ב) קובע "ניהול הג"א והפיקוד על כל חבריו יהיו בידי ראש הג"א שיהיה מוסמך לפעול בשם הג"א בכל עניין".
מעיין כהן: ופה התוספת: "ובכלל זה להפעיל כל סמכות הנתונה בידי מפקד הג"א המחוזי".
מעיין כהן: זאת אומרת, גם כאן הסמכות כלפי ארגוני העזר מסורה למפקדים המחוזיים.
מעיין כהן: זו תפיסה שהייתה מעין תפיסה של ביזור הסמכות והשליטה.
מעיין כהן: אנחנו רוצים להגיד: כל סמכות שקיימת למפקד מחוז ...
מעיין כהן: מוענקת גם לראש הג"א.
מעיין כהן: זה לא תיקון מהותי, אבל הוא בא להבהיר את המצב שאם יש לנו ארגון שפועל בפריסה ארצית, אנחנו לא רוצים לחייב אותו לפעול רק מול מחוז ספציפי.
- שור: תגיד לי, מה זה: "דיני ההתגוננות האזרחית"?
מעיין כהן: "דיני ההתגוננות האזרחית" מוגדרים בחוק.
מעיין כהן: אם את רוצה נשב על זה.
מעיין כהן: זה בסוף החוק.
זאב בילסקי: אתה מדבר על המשולב?
מעיין כהן: אצלי כמובן, בנוסח המשולב.
מעיין כהן: זה נקודה שהיא משפטית.
קריאה: איפה זה?
מעיין כהן: להציג את זה?
זאב בילסקי: תסביר במילים לפחות.
מעיין כהן: התפיסה היא שכלל הקביעות של הנחיות, תקנות הג"א, איך צריך להחזיק מקלטים?
מעיין כהן: איזה חומרים אתה צריך שיהיה בהם?
מעיין כהן: אתה צריך שיהיה שם ערכת עזרה ראשונה, או שאתה צריך שיהיה שם דוקר לחילוץ, וכן הלאה.
מעיין כהן: אלה תנאים שחלים על מקלטים.
מעיין כהן: דיני ההתגוננות האזרחית אלה אותם דינים שחלים מכוח חוק הג"א וקובעים חובות פוזיטיביות.
מעיין כהן: אגב, החוק קובע שהפרה של דיני התגוננות אזרחית היא עבירה, שהיא במהותה עבירת קנס.
מעיין כהן: אנחנו גם את המצב הזה באים לחדש ולרענן.
מעיין כהן: זאת אומרת, לאורך השנים היו מצבים שהפעילו את הסעיף הזה, אבל היום אנחנו לא רואים את המשטרה מגישה כתבי אישום כנגד אדם שסירב להחזיק תיק עזרה ראשונה במקלט הציבורי, אם הוא ממונה עליו.
קריאה: איפה אתה רואה את הדינים?
סיוון טייגרמן: בסעיף ההגדרות.
מעיין כהן: לא, לא, זה לא בסעיף ההגדרות.
סיוון טייגרמן: זה לא חוק, זה התקנות ...
מעיין כהן: זה בסוף החוק צריך להופיע.
סיוון טייגרמן: מעיין, זה לא אחרי הגדרת רשות מקומית?
סיוון טייגרמן: בהגדרות.
מעיין כהן: רגע אחד, נראה.
זאב בילסקי: איזה עמוד?
סיוון טייגרמן: דיני התגוננות אזרחית, חוק זה, התקנות שהותקנו לפיו, וכן כל צו והוראה שינתנו לפיה.
מעיין כהן: תודה רבה.
מעיין כהן: בסעיף ההגדרות.
סיוון טייגרמן: סעיף ההגדרות, דיני ההתגוננות האזרחית, פירושו חוק זה התקנות שהותקנו לפיו, וכן כל צו והוראה שניתנו לפיהם.
מעיין כהן: אז דיברנו על תיקון סמכות של ראש הג"א.
מעיין כהן: סעיף 4 לחוק מדבר על המועצות.
מעיין כהן: "מועצה ארצית – תוקם מועצה ארצית", וכן הלאה.
מעיין כהן: קובע את ההיקפים שלה.
מעיין כהן: אנחנו קובעים בפשטות: "סעיף 4 לחוק העיקרי – בטל".
מעיין כהן: כמו שאמרנו, המועצה לא הוקמה, לכן אין כאן משום חידוש רב.
מעיין כהן: החידוש העיקרי הוא בהקשר של המחסות הציבוריים, ודיברנו על זה.
מעיין כהן: סעיף 5: אנחנו מדברים על סמכויותיו של מפקד הג"א מחוזי, ועל הסמכות שיש לו להפעיל את ארגוני העזר.
מעיין כהן: אני אקריא את הסעיף המלא, כדי שתהיה לנו התמונה המלאה: "סעיף 5(ב): מפקד הג"א מחוזי אחראי לארגון וניהול ההתגוננות האזרחית במחוזו, ולשם כך (1) הפיקוד על חברי הג"א במחוזו.
מעיין כהן: (2) הסמכות להפעיל את ארגוני העזר שבמחוז בתקופת קרבות, ובשעת תמרוני הג"א".
מעיין כהן: כיוון ש"תקופת קרבות" מבוטלת, אנחנו מחליפים את זה ב"מצב מיוחד בעורף".
מעיין כהן: סעיף 6: סעיף 6 קובע שסעיפים 6 עד 8א.
מתן וילנאי: פה את המושג "חברי הג"א" הייתי מבטל.
מעיין כהן: בהתאם להערה של חבר הכנסת.
מתן וילנאי: בהתאם להערה.
מתן וילנאי: על זה נדבר על זה אחרי זה.
מתן וילנאי: זה נכון.
מתן וילנאי: זה הרי ברור שמפקד מפקד על חיילים שלו.
מתן וילנאי: לא צריך לכתוב את זה בחוק.
מעיין כהן: ברגע שאנחנו מבטלים את הגופים הנלווים, אז זה ברור.
מתן וילנאי: בדיוק.
מעיין כהן: שאין כאן משום רבותא.
מעיין כהן: סעיפים 6, 7.
מעיין כהן: אני אקריא את הסעיפים העיקריים, שנדע מה אנחנו מבטלים, או מה הצענו לבטל.
מעיין כהן: סעיף 6 מדבר על המועצה המחוזית.
מעיין כהן: מלבד המועצה הארצית תוקם בכל מחוז מועצה מחוזית.
מעיין כהן: כמו שאמרנו, זה גם גוף שהוא לא יעיל לשימוש בחירום.
מעיין כהן: סעיף 6א מדבר על פיקוד הג"א.
מעיין כהן: פיקוד הג"א זה תפיסה שאמרה: מעל שני מחוזות יכול ראש הג"א להקים פיקוד הג"א.
מעיין כהן: ככל שרוצים לבזר את זה כלפי מטה.
מעיין כהן: התפיסה היום היא שיש שישה מחוזות, הם נותנים מענה.
מעיין כהן: גם את זה אפשר לבטל.
מעיין כהן: סעיף 6ב עוסק בסדרי עבודה של המועצות.
מעיין כהן: גם הוא כבר איננו רלוונטי.
מעיין כהן: סעיף 7 קובע תפקידים נדרשים בהג"א.
מעיין כהן: כמו שאמרנו, אותם פחחים.
מעיין כהן: סעיף 7א מדבר על הודעות קריאה לתפקידים נדרשים.
מעיין כהן: סעיף 7ב מדבר על פטור מתפקיד נדרש.
מעיין כהן: גם זה הסדר שכבר איננו רלוונטי.
מעיין כהן: 7ג – ביטול הודעות פטור.
מעיין כהן: 7ד – חיוב אחרי מילוי אחרי קריאה.
מעיין כהן: 7ה – עוסק בתשלום בתקופת קרבות לממלאים תפקיד נדרש.
מעיין כהן: גם כאן הוא איננו רלוונטי יותר.
מעיין כהן: סעיף 8 – זה הסעיף העיקרי שמבטל את הגופים שאינם גופי חיילי הג"א.
שמואל לטקו: זאת אומרת, אי אפשר לקרוא לפי זה יותר לאיזה נהגי טרקטורים שאתה עכשיו חייב אותם פתאום.
מתן וילנאי: אין מושג כזה.
מעיין כהן: זאת שאלה טובה.
מעיין כהן: זאת אומרת, אנחנו אומרים היום: אם אתה רוצה להפעיל את אותו נהג טרקטור, תפעיל אותו כחייל במילואים.
מעיין כהן: ברגע שקבעת.
מתן וילנאי: כולם חיילי מילואים.
מעיין כהן: לחילופין?
מעיין כהן: לחילופין ניתן להפעיל אותו כמתנדב ברשות.
שמואל לטקו: יש תכנית אופרטיבית בפיקוד העורף, הייתה לפחות, סליחה, אולי כבר לא, שאם במקרה יש בעיות בוואדי ערה, אז, אני לא יודע איך, אבל יש סמכות להוציא עכשיו מהבית מישהו מאום אל פאחם, עם הטרקטור שלו: לך תתקן את המעביר מים שהתפוצץ.
שמואל לטקו: או.קיי?
שמואל לטקו: אז זה אין יותר אפשרות כזאת.
מעיין כהן: אנחנו מבטלים את זה.
מעיין כהן: זאת אומרת, זה באמת יש כאן גם מחיר מסויים.
מעיין כהן: אנחנו אומרים: ההיבט הזה של מתנדבים.
שמואל לטקו: למה לא להשאיר את האופציה?
שמואל לטקו: מה זה מפריע?
מעיין כהן: התפיסה היא שזה אפשרות שלא הפעלנו אותה, וההתבססות על המרחב עצמו, על העמותות, על ארגונים, על התאגידים, ועל הרשות המקומית והנלווים לה.
מתן וילנאי: ועל הצבא.
אפי מישוב: אני רוצה להגיד משהו.
אפי מישוב: התפיסה אומרת שאנחנו נותנים את הכוח לרשות המקומית.
אפי מישוב: הרשות המקומית קולטת את האנשים האלה, נותנת להם את המשימות.
אפי מישוב: זה התפיסה שלנו.
אפי מישוב: כל הנושא הזה הוא לא היה קיים באמת.
אפי מישוב: זאת אומרת, זה כמו ועדות הג"א, דרך אגב.
אפי מישוב: זה על הנייר.
אפי מישוב: זה לא היה קיים.
אפי מישוב: לא גייסנו ...
אפי מישוב: להיות חבר הג"א.
אפי מישוב: לא היה.
אפי מישוב: עכשיו, כשאתה בודק את זה, היום הסמכות, כל המתנדבים כשמדברים גם ארגוני מתנדבים, הם מגיעים לרשות המקומית, היא מפעילה אותם, לא הפעלה ארצית.
אפי מישוב: אין לזה שום משמעות.
אפי מישוב: הרשות המקומית יודעת הכי טוב לעשות את זה.
מעיין כהן: הסעיף הבא הוא ארגוני עזר.
מעיין כהן: זה סעיף מהותי.
מעיין כהן: אני מציע שכן נתעכב עליו לרגע אחד.
מעיין כהן: סעיף 7 להצעת החוק.
מעיין כהן: "חבר ארגון עזר (א) חבר ארגון עזר חייב לציית לכל הוראה שניתנה לו בתחום ההתגוננות האזרחית מהגורמים המוסמכים לפי חוק זה לצורך מילוי תפקידו.
מעיין כהן: סעיף קטן (ב) – חבר ארגון עזר, הממלא תפקיד לפי הוראה כאמור בסעיף קטן (א), שנחבל או חלה תוך כדי ועקב מילוי תפקידו, או שמת כתוצאה מחבלה או ממחלה שאירעו בנסיבות כאמור, יחולו עליו ועל בני משפחתו חוק הנכים (תגמולים ושיקום), וחוק משפחות חיילים שנספו במערכה, (תגמולים ושיקום).
מעיין כהן: לעניין חוקים אלה יראו את התפקיד האמור כשירות צבאי, ואת יום גמר התפקיד כיום שחרורו משירות צבאי".
מעיין כהן: אני אגיד מילה.
מעיין כהן: ההסדר הביטוחי שחל כאן, הוא בעצם ההסדר שחל על חיילים, וזה הזכות העיקרית שמקבל ארגון שהוא ארגון עזר.
זאב בילסקי: טוב מאד.
זאב בילסקי: כן, גידי.
גידי גרינשטיין: אנחנו מציעים פה להוסיף את המילים, לעניין סעיף קטן (ג) לכתוב: "לעניין סעיף זה חבר, לרבות מתנדב".
מתן וילנאי: לרבות מתנדב.
מתן וילנאי: זה ברור לגמרי.
מתן וילנאי: נו.
מעיין כהן: אתה מתכוון מתנדב מד"א וחבר מד"א ראוי שיזכו לאותה.
גידי גרינשטיין: אני רוצה אבל לחדד פה.
גידי גרינשטיין: לא מדובר פה על מתנדב שהתעשת והופיע באיזה תחנת מד"א.
גידי גרינשטיין: מדובר על המתנדבים הקבועים שהם חלק מהסד"כ.
מתן וילנאי: כמו שהילד שנהרג באסון הכרמל.
גידי גרינשטיין: אלעד.
מתן וילנאי: הנער הזה.
גידי גרינשטיין: ופה מדובר על שני הצדדים של המטבע: מצד אחד ההוראות שמופעלות על העובדים של ארגוני העזר, חלות גם על המתנדבים, הם חייבים לפעול על פי ההוראות שהם יקבלו.
גידי גרינשטיין: מצד שני – גם הזכויות.
מתן וילנאי: הם מפוּצים.
מתן וילנאי: נכון.
גידי גרינשטיין: אז, ולכן להערכתי זה יחייב את אותם ארגוני עזר להעביר מראש, אולי פעם בשנה, את המתנדבים הרשומים שלהם.
מתן וילנאי: רק הסעיף הזה שווה לעבוד על החוק הזה, כי עד עכשיו זה היה פירצה עם כל מיני פירושי רש"י.
מתן וילנאי: זהו.
מתן וילנאי: גומרים את זה.
איילת אלישר: השאלה היא, סליחה שאני אומרת, אבל מי שמתנדב בגוף הוא לא חבר בו?
איילת אלישר: אני שואלת.
גידי גרינשטיין: זה בדיוק התפיסה שאנחנו.
איילת אלישר: ההיפך, אני חושבת שאתם יוצרים פה עמימות מאד בעייתית.
איילת אלישר: הגוף צריך לדעת מיהם חבריו, מיהם מתנדביו, והם חברי הגוף.
איילת אלישר: מאותו רגע שאתה אומר שיש עוד משהו, זה פותח.
גידי גרינשטיין: לא, אבל בגופים כאלה יש מספר, לעיתים, בחלק מהם, יושב פה יהודה משי זהב, הוא יכול לספר, וגם "הצלה", יש להם לעיתים מספר קטן של עובדים, ומספר גדול של מתנדבים.
איילת אלישר: בסדר.
איילת אלישר: אבל הם עדיין חברי הגוף.
איילת אלישר: זאת התפיסה.
גידי גרינשטיין: זה פשוט הנקודה שאנחנו חושבים שחשוב להבהיר אותה.
מתן וילנאי: ההיפך, הגופים האלה בנויים בעיקר, מי שיודע את זה, על הכוח הזה.
מתן וילנאי: בדיוק עליהם.
מתן וילנאי: בסדר גמור.
מעיין כהן: אני רק אעיר התפיסה שלנו אומרת, שגם היום, גם היום במצב החוקי הקיים, חבר ארגון עזר, לרבות המתנדבים שקיימים בו, זאת אומרת, אנחנו לא באים ליצור הבחנה בשאלה: האם אתה מתנדב או לא מתנדב?
מעיין כהן: אלא יהיה מבחן שיגיד: האם מילאת תפקיד בתחום ההתגוננות האזרחית כחבר, או כחלק באותו ארגון עזר?
מעיין כהן: זאת אומרת, אם עכשיו פורצת מלחמה, אני לא בא לשאול את השאלה: כמה פעמים בשבוע התנדבת במד"א.
מעיין כהן: כן?
מעיין כהן: כי מד"א מוכרזת כארגון עזר.
מעיין כהן: הייתה באותו זמן באירוע, פעלת במסגרת מד"א ונפגעת מטיל שנפל עליך, תקבל את אותם הזכויות, וזה תפיסה שגם היום מעוגנת.
מעיין כהן: אני חושב שההערה פה של איילת היא נכונה במובן הזה שהמצב הזה בא לשקף את ההגנה גם על המתנדבים.
זאב בילסקי: אני חושב שזה באמת מאד חשוב, מתן.
זאב בילסקי: זה נותן לנו באמת.
מתן וילנאי: זה שאלה שעולה כל הזמן.
זאב בילסקי: זה גם דחיפה גדולה מאד לארגוני המתנדבים שהם יכולים מכל אחד לספר לכל אלפי המתנדבים שלהם: תיראו, הנה ממשלת ישראל הכירה בחשיבות של הפעולה שלכם.
עידו בן יצחק: שאלה.
עידו בן יצחק: אנחנו אומרים פה שחבר ארגון עזר חייב לציית לכל הוראה שניתנה לו מהגורמים המוסמכים.
עידו בן יצחק: נניח שציית להוראה, וגרם נזק לאזרח.
עידו בן יצחק: איך אנחנו מגינים על אותו חבר ארגון עזר מפני תביעות נזיקין?
מעיין כהן: ההסדר החוקי היום שקבוע לגבי ארגוני עזר בחוק, אני אקריא אותו לטובת התמונה המלאה, אני אגיד את זה בתמצית.
מעיין כהן: החוק קובע היום שלא תוגש תובענה בפלילים או בנזיקין כנגד חבר ארגון עזר שמילא תפקיד בהתאם להנחיות.
מעיין כהן: אנחנו באים היום בהצעה לתיקון החוק לרענו ולעדכן את ההסדר הנזיקי והפלילי שחל על ארגוני העזר, לכל סוגיה, שבעיקר מובלת על ידי משרד המשפטים, בקביעה שאומרת: אחריות בנזיקין תהיה בהתאם להסדרים הקבועים בפקודת הנזיקין, אחריות עובדי המדינה וגופים ציבוריים נלווים.
מעיין כהן: כיוון שזו סוגיה רחבה, אני לא חושב שנכון ... כאן, אבל התפיסה אומרת:
מעיין כהן: אותם הגופים שנהנים היום מהגנה לפי חוק אחריות המדינה בנזיקין, אחריות עובדי הציבור, יקבלו את ההגנה גם אם יפעלו כארגוני עזר.
מעיין כהן: זאת אומרת, אם אנחנו משווים למצב של אירוע אסון המוני וההסדרים פה הם הסדרים שדומים לאירוע אסון המוני, אנחנו רוצים לעשות השוואה: טיפלת ברעידת אדמה ונפגעת, לא תקבל זכויות פחותות מאלה שתקבל אם טיפלת במלחמה ונפגעת.
מעיין כהן: ההשוואה תהיה כנקודת ייחוס לאירוע אסון המוני, וההסדרים שיחולו שם יחולו גם כאן.
מעיין כהן: פה בהצעת החוק בנוסח הכחול, ההסדר הזה לא מופיע מכיוון שכשפרסמנו אותו בסוף חודש יולי זה לא נכנס לנוסח עצמו, ואנחנו גיבשנו עמדה שתהיה מקובלת, כמובן בתיאום עם הייעוץ המשפטי של הועדה, ליצור הסדר ראוי להגנה נזיקית ופלילית לאותם ארגוני העזר שפועלים בחירום.
מעיין כהן: הסעיף הבא הוא חשוב, הוא עוסק בסמכויות החיילים.
זאב בילסקי: קדימה.
מעיין כהן: "סמכויות חברי הג"א – סעיף (א) ראש הג"א, מפקד הג"א מחוזי וחבר הג"א שהוסמך לכך בידי ראש הג"א או בידי מפקד הג"א מחוזי, רשאי להיכנס בכל שעה סבירה למקלטים ולכל מקום אחר, למעט למקום המשמש למגורים ולמקלטים שהכניסה אליהם כרוכה בכניסה למקום מגורים.
מעיין כהן: וזאת לשם פיקוח על דיני ההתגוננות האזרחית באותו מקום, או כדי לנקוט בו אמצעי התגוננות אזרחית".
מעיין כהן: הסמכות לכניסה למקלטים גם היום היא קיימת, ואנחנו רוצים לצמצם אותה ולהפוך אותה ליותר ריאלית.
מעיין כהן: אתה לא תיכנס לממ"ד של אותו פלוני כדי לראות מה קורה בממ"ד, אבל אתה כן תוכל להיכנס למקלט המשותף, גם אם הוא פרטי, כדי לבחון את המצב שלו, ואת הסיטואציה, ולתת הנחיות לאנשים שמחזיקים.
אריה אלדד: סתם לא מבין: למה צריך את הפירוט: ראש הג"א , מפקד הג"א מחוזי, וחבר הג"א.
אריה אלדד: אם הדרג הנמוך ביותר כבר מוסמך, קל וחומר שגם הממונים עליו.
מעיין כהן: לא, אנחנו רוצים להגיד: חבר הג"א שהוסמך לכך בידי ראש הג"א.
מעיין כהן: אני לא רוצה ליצור מצב שכל טירון, וכל חייל עושה זאת, אלא מי שקיבל הנחיה, הסברה, הבנה לאיך מבצעים את הדבר הזה.
מעיין כהן: זה תפקיד שהוא במהותו מאד פוגעני.
מעיין כהן: מאד פולשני.
מעיין כהן: אתה רואה חייל עכשיו נכנס אליך לבית.
מעיין כהן: אני רוצה שיהיה פיקוח ובקרה על הסמכות הזאת, ושתהיה מדורגת.
מעיין כהן: לכן דווקא מתחילים מלמעלה.
מעיין כהן: הסמכות, ברור שאם היא קיימת לחייל פשוט, היא קיימת גם לראש הארגון.
מעיין כהן: אבל חשוב לי להדגיש שלא כל חייל יקבל את הסמכות הזאת, אלא רק הבכירים ומי שהסמיכו לכך, ממש ברחל ביתך הקטנה.
אריה אלדד: למה לא תכתוב: חייל הג"א שהוסמך לכך בידי ראש הג"א?
מעיין כהן: ככל שאנחנו, אפשר לשקול את זה גם.
מעיין כהן: זה לא משנה.
מעיין כהן: אני אומר מבחינת הגישה בחקיקה היא להתחיל מראש.
זאב בילסקי: אריה, בוא תרשום לך, ותנסה.
זאב בילסקי: אתה יודע.
זאב בילסקי: אגב, אריה, בזמן היעדרך אנחנו עשינו התקדמות רצינית מאד בעניין של הג"א.
זאב בילסקי: קצרנו הצלחה, ויש סיכוי סביר מאד שבהנחיית השר אנחנו, "הציונים הכלליים" ו"חבר הג"א" יעברו מן העולם.
מעיין כהן: "בשעת תמרוני הג"א, רשאי חבר הג"א או חבר ארגון עזר, לצורך מילוי תפקידו, להיכנס לכל מקום בהתאם להוראות סעיף קטן (א), ובלבד שתימסר לבעלים, או למחזיק במקום הודעה על כך זמן סביר מראש".
מעיין כהן: גם בחינה ותרגילים יהיה, אבל עם הודעה מתאימה.
מעיין כהן: "סעיף קטן (ג)", וזה סעיף הסמכויות: "בעת מצב מיוחד בעורף, או בשעת התקפה, רשאי חבר הג"א או חבר ארגון עזר, לצורך מילוי תפקידו – (1) להיכנס לכל מקום בהתאם להוראות סעיף קטן (א).
מעיין כהן: (2) להשתמש במידה סבירה של כוח כדי לכפות את הציות לדיני התגוננות אזרחית".
מעיין כהן: אני מזכיר, זה רק במצב מיוחד בעורף הסמכויות האלה.