GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אריק לביא: המבוגרים, לפי החוק מעל 67, מקבלים תשלום חד פעמי מראש, בתחילת שנה וזה יוצא היום בערך 14,560 שקלים.
משה (מוץ) מטלון: אתם תעמדו בזה אבל, לא?
אריק לביא: אגף התקציבים יצטרך למצוא את המקורות לעניין.
אריק לביא: הסכום המעודכן יעמוד על 18,202 שקלים.
אריק לביא: זה יהיה הסכום המעודכן שיקבלו אלה שעוברים את מחסום הגיל, לפי מה שייקבע בכנסת.
שאול מופז: אוקי, תודה.
שאול מופז: גברתי, משרד המשפטים.
אריאלה קלעי: הוא שלח לי את הניסוח בהצעת החוק, אין לי מה לומר על זה.
שאול מופז: משרד האוצר?
רועי קונפינו: אני רוצה להצטרף במידה מסוימת למה שאמרו חברי ממשרד הביטחון.
רועי קונפינו: התכלית של החוק הזה היא לא תכלית סוציאלית.
רועי קונפינו: התכלית של החוק הזה היא תכלית של הכרה באיזה שהוא נזק שנגרם לאותם פדויי שבי, או הכרה בפועלם, משהו בסגנון הזה.
רועי קונפינו: לתכליות סוציאליות יש חוקים אחרים.
רועי קונפינו: אם המטרה היא לתת איזו שהיא הכרה בכך שהאנשים האלה נתנו תמורה משמעותית למדינה, אני חושב ש---
ברוך גוטמכר: הביאו את המדינה.
רועי קונפינו: שהקימו את המדינה.
רועי קונפינו: אני חושב שהסכומים הקיימים משקפים את התמורה הזאת.
רועי קונפינו: אם הכוונה היא לתת איזו שהיא עזרה סוציאלית או משהו כזה, חובה להתנות את זה במבחן הכנסה.
רועי קונפינו: אם יש מישהו שכבר מקבל ---
שאול מופז: אין פה בהצעת החוק מבחן הכנסה ואל תערבבו מין שלא במינו.
זאב אלקין: רגע, אתה לא מחויב להחלטת ממשלה?
רועי קונפינו: אנחנו מחויבים להחלטת הממשלה.
רועי קונפינו: הממשלה החליטה לתמוך בחוק, אבל אנחנו מציינים ---
זאב אלקין: כמות שהיא.
רועי קונפינו: אנחנו מציינים שמבחינתנו זאת הצעה שחשוב גם לשקף את הבעייתיות שבה.
רועי קונפינו: ולכן אני רוצה להצטרף לעובדה ש---
ברוך גוטמכר: אנחנו לא בעייתיים.
רועי קונפינו: לא, לא, אתם וודאי שלא בעייתיים.
משה (מוץ) מטלון: לא, לא, הוא לא אמר שאתם בעייתיים.
משה (מוץ) מטלון: הוא הציג שהם בעייתיים, ואני לא לקחתי תרופות הבוקר.
משה (מוץ) מטלון: תרגיע.
יואל חסון: אתה יודע, אמרת שהתמורה הזאת היא תמורה שמספיקה למה שהם צריכים לקבל.
יואל חסון: באמת זה לא התמורה וזה לא מסתכם ---
יאיר שטרן: זו תרומה ולא תמורה.
יואל חסון: בדיוק.
יואל חסון: אל תסתכל על זה כתמורה ולא על מה ---
רועי קונפינו: בסדר גמור.
יואל חסון: מה שהם עשו לטובת הקמת המדינה הזאת זה לא נספר באותם 14,000 שקלים.
יואל חסון: ממש לא.
רועי קונפינו: אני רק רוצה לציין שהשנה אנחנו נמצאים, אני מניח שכולכם מכירים את הנושא הזה, אנחנו נמצאים במצב תקציבי בעייתי במיוחד, שהגירעון כבר, כפי שמשרד ---
משה (מוץ) מטלון: תחכו עוד קצת.
משה (מוץ) מטלון: הם הולכים ומתמעטים, תעשו עוד קופה עליהם.
ברוך גוטמכר: היינו 2,700.
ברוך גוטמכר: היום 1,700.
רועי קונפינו: כפי שמשרד האוצר הצהיר גם בכנסת, הגירעון מתקרב ל-3.5%, שזה הרבה מעבר לגירעון ---
שאול מופז: אוקי.
שאול מופז: הצטרפו פה.
שאול מופז: גברתי, את רוצה לומר דבר מה?
שרה זילברשטיין-היפש: שמי שרה זילברשטיין מהמשרד לאזרחים ותיקים.
שרה זילברשטיין-היפש: רציתי לציין שזאת החלטת ממשלה, אז כמובן שאין שום צורך להוסיף על זה.
שרה זילברשטיין-היפש: וכמובן שאנחנו מברכים מאד על כך.
זאב אלקין: אבל מה העלות?
זאב אלקין: מה העלות שאתם כל כך דואגים, מה העלות השנתית של התוספת הזאת?
ישי יודקביץ: כ-5 מיליון ---
זאב אלקין: פחות.
ישי יודקביץ: לא התוספת היא כ-5 מיליון שקלים, בנתונים הקיימים.
ישי יודקביץ: מצטרפים כל הזמן נוספים.
משה (מוץ) מטלון: זה רק ירד.
רועי קונפינו: אבל אנחנו חוששים שיהיו להצעה הזאת השלכות רוחב, מכיוון ש---
משה (מוץ) מטלון: איזה השלכות רוחב יכולות להיות?
שאול מופז: בבקשה, אתה רוצה לומר דבר מה?
שאול מופז: טוב, אני רוצה לסכם ולעבור להצבעה.
שאול מופז: תראו, ראשית אני מברך את חברי הכנסת על היזמה שלהם.
שאול מופז: אני רוצה לברך אתכם, גם את הארגון של פגועי השבי והמחתרות כי אתם עושים מעשה נכון, נבון וצודק.
שאול מופז: אני חושב שאין שאלה לגבי התרומה שלכם למדינת ישראל ואנחנו צריכים להיות גאים בכם.
שאול מופז: זה המעט שאנחנו יכולים לעשות למענכם, ואני מברך את חברי הכנסת על היזמה שלהם.
שאול מופז: אני רק חושב שצריך לאחד את שתי הצעות החוק, צריך לאחד אותן להצעת חוק אחת.
שאול מופז: זה הולך לקריאה ראשונה.
שאול מופז: אנחנו נשתדל להעביר את זה באופן שבו זה יסתיים במושב הזה ואני מבקש גם שבנוסח ההחלטה ייאמר שהתוספת הזאת היא החל מהחודש הזה, כפי שברוך ביקש, שזה כבר יהיה למפרע.
שאול מופז: אני מעמיד את הצעת החוק להצבעה.
שאול מופז: מי בעד?
מירי פרנקל-שור: רק שנייה, יש שתי הצבעות.
מירי פרנקל-שור: הצבעה אחת לפי סעיף 79 ג' לתקנון על איחוד שתי ההצעות.
שאול מופז: מי בעד האיחוד?
שאול מופז: מי נגד?
שאול מופז: מי נמנע?
שאול מופז: בעד – פה אחד
שאול מופז: ההצעה עברה.
שאול מופז: עכשיו ההצעה השנייה לאשר את הצעת החוק.
ישי יודקביץ: אני רק רוצה להבהיר, התשלום הרי שולם בינואר.
ישי יודקביץ: התשלום לפדויי השבי המבוגרים הוא שנתי והוא שולם בינואר.
ישי יודקביץ: אני מדבר על התשלום של 2012.
ישי יודקביץ: אנחנו מדברים על ההשלמה שאתם רוצים שנעשה את ההשלמה?
שאול מופז: כן, כן, רק את ההשלמה.
שאול מופז: מי בעד הצעת החוק?
שאול מופז: הצעת החוק עברה.
שאול מופז: סליחה, ברוך, אנחנו צריכים לעשות עוד דבר אחד, לקרוא את הצעת החוק.
שאול מופז: נא לקרוא את זה.
שאול מופז: לא סיימנו, אנחנו דילגנו פה על איזה שהוא שלב, אין מה לעשות, צריך לקיים את הנוהל, יש פה נוהל, צריך לקיים אותו.
ישי יודקביץ: סליחה רגע, יש כנראה בעיה טכנית.
ישי יודקביץ: יעשו את מירב המאמצים במשרד הביטחון, אבל יכול להיות שתהיה בעיה טכנית להגיע ליישום בפסח.
ישי יודקביץ: אני מניח שהחוק יעבור בשבוע הבא.
שאול מופז: אני מבקש שתתארגנו אם אפשר, אני מכיר את משרד הביטחון – אם הוא רוצה, הוא יכול.
יהל עמית: הצעת חוק תשלומים לפדויי שבי (תיקון – תוספת מענק לפדויי שבי קשישים) התשע"ב-2012.
יהל עמית: תיקון סעיף 5.
יהל עמית: לחוק תשלומים לפדויי שבי, התשס"ה-2005, בסעיף 5(א), אחרי פסקה (3) יבוא: "(4) מלאו לפדוי שבי 80 שנים, תשולם לו למשך כל ימי חייו תוספת של 25 אחוזים לתשלומים הניתנים בהתאם לאמור בפסקה (3); התשלומים החודשיים ישולמו בתשלום שנתי אחד, ב-1 בינואר בכל שנה.
יהל עמית: "
זאב אלקין: עכשיו צריך את התיקון של מה שאמר יושב הראש.
מירי פרנקל-שור: וכאן אנחנו נוסיף את ה-למפרע, של התוספת.
שאול מופז: תוסיפו את העניין הזה של ה-למפרע, מה שברוך ביקש.
שאול מופז: אתם תוסיפו את זה?
מירי פרנקל-שור: כן, כן.
שאול מופז: לוח הזמנים שלנו מאד צפוף, אבל אני החלטתי על פי הבקשה של חברי הכנסת, להביא את זה היום מוקדם בבוקר, על מנת שאפשר יהיה להשלים את זה כפי שביקשתם.
שאול מופז: אני מברך אתכם שוב ומאחל לכם חג שמח.
זאב בילסקי: אני שמח לפתוח את הישיבה המיוחדת של ועדת החוץ והביטחון שהתכנסה בפגרה.
זאב בילסקי: כינסנו את הישיבה הזאת בפגרה וחבר הכנסת אלדד ואנכי עזבנו את המשימות החשובות שהיה עלינו לעשות בפגרה ובאנו לכאן בשל חשיבות הנושא.
זאב בילסקי: מי שעוד לא יודע, הנושא הוא הצעת חוק ההתגוננות האזרחית (תיקון מס' 18), השתע"ב-2012.
זאב בילסקי: זה חוק שנדון כאן בוועדה כבר לפני מספר חודשים ואנחנו מעריכים שכדאי מאוד שאנחנו נסיים את החוק הזה כמה שיותר מהר, ולא בגלל שאנחנו צופים דברים שיכולים להיות או לא יכולים להיות אלא שאנחנו חושבים שזה נושא של הגנת העורף שהוא חשוב מאוד.
זאב בילסקי: מכיוון שדנו בנושא ודנו גם בסעיפים – ומאז הישיבה הקודמת ועד היום התקיימו מגעים - אם יש מישהו שרוצה להעיר משהו באופן כללי, זה הזמן.
זאב בילסקי: אחר כך ניגש להקראה.
אריה אלדד: שתי הערות קצרות.
אריה אלדד: אין לך מושג כמה אני מודה לך, כי אחרת הייתי צריך להיות תקוע גם היום עם הנכדים שלי.
אריה אלדד: אמרת משימות חשובות וזה נכון.
זאב בילסקי: בקדימה יש לנו שמרטפייה ואם אתה רוצה, אתה יכול להביא לשם את הנכדים שלך.
אריה אלדד: הדבר השני הוא שלאור עמדות משרד הביטחון בחוק הזה, אני מצפה במהלך הדיון לשמוע הסברים למה הם התנגדו להצעת החוק שלי שדיברה על הנושא הזה של הכרזת מצב מיוחד.
מאיר שטרית: כי הם רוצים להביא בעצמם את החוק.
מאיר שטרית: אתה לא מכיר את הקואליציה?
אריה אלדד: הם יכלו להביא את זה לפני חצי שנה.
מאיר שטרית: אני יכול לתת לך עוד עשר דוגמאות כאלה.
זאב בילסקי: אנחנו מקדמים בברכה את חבר הכנסת מאיר שטרית, אחד מחברי הכנסת הוותיקים המעולים שכוחו רב גם בחקיקה וגם בפוליטיקה.
זאב בילסקי: כולנו, חברי קדימה, תולים תקוות רבות באנשים בעלי ניסיון.
זאב בילסקי: זה לא קשור לוועדה הזאת.
זאב בילסקי: זה לא קשור לוועדה הזאת, נכון?
מאיר שטרית: יש כאלה שקושרים הכול בוועדה הזאת.
זאב בילסקי: מירי, בואי נתחיל.
מירי פרנקל שור: זה כבר החלק השלישי של הצעת החוק.
מירי פרנקל שור: מה שמונח כאן אלה השיירים.
מירי פרנקל שור: רוב הנושאים שקשורים לשלטון המקומי.
מירי פרנקל שור: ההצעה שלנו לפישוט ולהבנת הליך על הכרזה של מצב מיוחד בעורף.
מירי פרנקל שור: אני חייבת להודות שאנחנו סברנו שיש דברים נוספים מאוד מהותיים שבעצם במסגרת של הצעת חוק ההתגוננות, תיקון לחוק ההתגוננות האזרחית, היו צריכים להגיע כמו נושאים שלי הם חסרים של תכנון ובנייה, חומרים מסוכנים, הדואליות בכובעו של מפקד פיקוד העורף גם ככפוף לרמטכ"ל וגם ככפוף לשר הביטחון, מה קורה כאשר יש מצב שהוא מצב מיוחד בעורף והממשלה לא מכריזה על מצב מיוחד בעורף.
מירי פרנקל שור: באמת הדברים המהותיים שהוועדה מלווה במשך השנים וברור היה שצריך לתת עליהם את הדעת, אבל לצערי לא באו ואנחנו לא מצליחים לקדם על בסיס הפלטפורמה של חוק ההתגוננות האזרחית.
מירי פרנקל שור: לאור הדברים האלה אני מציעה שנתחיל לקרוא.
מירי פרנקל שור: יש לנו הערה לגבי סעיף העונשין שקיים בהצעת החוק.
מירי פרנקל שור: אני אציע לפצל את הסעיף הזה ולהביא סעיף עונשין מסודר בהצעת החוק הנוכחית.
מירי פרנקל שור: אני אתייחס לדברים ביתר הרחבה כאשר נגיע לסעיף.
זאב בילסקי: בבקשה.
עידו בן יצחק: הצעת חוק ההתגוננות האזרחית (תיקון מס' 18), התשע"ב-2012 1.
עידו בן יצחק: תיקון סעיף 1 בחוק ההתגוננות האזרחית, התשי"א-1951 (להלן – החוק העיקרי), בהגדרה "מצב מיוחד בעורף", אחרי "9ג" יבוא "או 9ג1".
עידו בן יצחק: סעיף 2, אושר.
זאב בילסקי: מה שאישרנו, אישרנו.
מירי פרנקל שור: נתחיל בהכרזה על מצב מיוחד בעורף.
מירי פרנקל שור: סעיף 3 הוא תיקון טכני.
עידו בן יצחק: 3.
עידו בן יצחק: תיקון סעיף 8ד בסעיף 8ד לחוק העיקרי, במקום הסיפה החל במלים "מפקד הג"א מחוזי" יבוא "וחברי הג"א".
מעיין כהן: אם אפשר, הערה.
מעיין כהן: כבוד היושב ראש, אם אפשר לומר מילה כי אנחנו נכנסים לתתי הסעיפים.
מעיין כהן: זאת הישיבה האחרונה שלי כיועץ המשפטי של פיקוד העורף.
מעיין כהן: בשבוע הבא אני מסיים תפקיד ואני מאוד רוצה להודות לוועדה על התיקון המסיבי והתיקונים שהעברנו בשנתיים האחרונות.
מעיין כהן: לדעתי זה הישג בלתי רגיל.
זאב בילסקי: בעניין של התודות לוועדה, תרגיש חופשי.
זאב בילסקי: בנושא הזה אתה לא מוגבל בזמן ואתה יכול לפרט ככל שאתה מוצא לנכון.
זאב בילסקי: אתה גם יכול להתייחס ליושב ראש הוועדה אם אתה רוצה, אבל כמובן אתה לא חייב.
מאיר שטרית: לאן אתה הולך?
מעיין כהן: אני נוסע לארצות הברית עם אשתי.
מעיין כהן: אנחנו נוסעים ללימודים, להרחיב קצת דעת.
מעיין כהן: אני אלמד בג'ורג' טאון והיא תלמד באוניברסיטת וירג'יניה.
מעיין כהן: אנחנו נוסעים לפרק זמן קצר בארצות הברית על מנת לחזור.
זאב בילסקי: לחבר הכנסת שטרית יש סיווג גבוה ואתה יכול לפרט עוד.
מעיין כהן: באמת תודה רבה.
מעיין כהן: אני חושב שאנחנו כאן נוכל היום להביא את הבשורה בסעיפים שעוד נשארו ולהשלים את התיקון.
מעיין כהן: מילה לגבי סעיף 3 שהוקרא.
מעיין כהן: הוועדה בתהליך המסיבי שעשינו שינתה חלק מההערות, למשל סוגיית המתנדבים.
מעיין כהן: בהצעה המקורית ביקשנו לבטל אותה ואחרי חושבים נוספים והערות מצד הוועדה ובמחשבה נוספת השארנו את מודל המתנדבים.
מעיין כהן: לכן בסעיף 3 צריך להשאיר את הסיפה האומרת שלא יוטלו תפקידים צבאיים אלא על חייל.
מעיין כהן: זאת אומרת, הסעיף שמדבר על כך שהרמטכ"ל יכול לקבוע תפקידים שהם צבאיים על אנשי הג"א ולכן ההצעה שלנו היא: במקום למחוק את הסיפה, לרשום "יימחקו המלים מפקד הג"א מחוזי, מפקד הג"א פיקודי ואנשי הג"א" ובמקומם יבוא "וחברי הג"א".
מעיין כהן: זאת אומרת, להשאיר את האפשרות לקיומם של מתנדבים.
מעיין כהן: ההערה הזאת מתואמת גם עם משרד המשפטים.
זאב בילסקי: מירי, בסדר?
זאב בילסקי: סוכם.
עידו בן יצחק: 4.
עידו בן יצחק: החלפת סעיף 9ג והוספת סעיפים 9ג1 עד 9ג3 במקום סעיף 9ג לחוק העיקרי יבוא: "9ג.
עידו בן יצחק: הכרזת הממשלה על מצב מיוחד בעורף (א) שוכנעה הממשלה כי קיימת סבירות גבוהה שתתרחש התקפה על האוכלוסייה האזרחית, רשאית היא להכריז, במדינה כולה או בשטח מסוים, על מצב מיוחד בעורף, לתקופה שלא תעלה על 45 ימים.
עידו בן יצחק: (ב) הממשלה תודיע לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת (בסעיף זה – הוועדה) על הכרזתה לפי סעיף קטן (א) בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ-24 שעות מעת שניתנה.
עידו בן יצחק: תוקפה של ההכרזה יפקע כעבור חמישה ימים מיום שניתנה, אם לא אושרה בידי הוועדה קודם לכן.
עידו בן יצחק: (ג) הוועדה רשאית לאשר את ההכרזה, בשינויים או בלי שינויים, לתקופה שלא תעלה על 45 ימים, או לא לאשרה.
עידו בן יצחק: (ד) החליטה הוועדה שלא לאשר את ההכרזה, יפקע תוקפה בתום 48 שעות משעת החלטתה.
עידו בן יצחק: (ה) אישרה הוועדה את ההכרזה או את הארכת תוקפה וקבעה את תקופתה, רשאית הממשלה לחזור ולבקש את אישור הוועדה להארכת תוקף ההכרזה לתקופות נוספות, שלא יעלו על שלושים ימים כל אחת.
עידו בן יצחק: (ו) לעניין מנייני השעות בסעיף קטן (ב) ו-(ד), לא יובאו שבתות ומועדים במניין השעות.
עידו בן יצחק: 9ג1.
עידו בן יצחק: הכרזת שר הביטחון על מצב מיוחד בעורף (א) שוכנע שר הביטחון כי קיימות נסיבות המצדיקות הכרזה על מצב מיוחד בעורף, והממשלה טרם הכריזה על כך, רשאי הוא להכריז על מצב מיוחד בעורף.
עידו בן יצחק: הכריז שר הביטחון כאמור, יודיע על כך מיד לממשלה ולוועדת החוץ והביטחון של הכנסת.
עידו בן יצחק: (ב) תוקפה של ההכרזה לפי סעיף זה יפקע בתום 48 שעות משעה שניתנה, כפי שניתנה או כפי ששינה אותה שר הביטחון בתום 48 השעות האמורות, זולת אם בוטלה לפני כן בידי הממשלה או בידי שר הביטחון.
עידו בן יצחק: (ג) הממשלה רשאית להאריך את תוקפה של ההכרזה או לשנותה.
עידו בן יצחק: עשתה הממשלה כן, יחולו על ההארכה הוראות סעיף 9ג החלות על הכרזת הממשלה, על מצב מיוחד בעורף, בשינויים אלה: (1) המניין של חמישה ימים לעניין פקיעת תוקפה שלה הכרזה עקב אי אישור הועדה כאמור בסעיף 9ג(ב), יחל ביום ההכרזה על ידי שר הביטחון.
עידו בן יצחק: (2) מניין השעות לעניין פקיעת תוקפה שלה הכרזה לפי סעיף 9ג(ד), יחל בשעת ההכרזה על ידי הממשלה.
עידו בן יצחק: 9ג2.
עידו בן יצחק: ביטול הכרזה על מצב מיוחד בעורף (א) שר הביטחון רשאי לבטל את הכרזתו על מצב מיוחד בעורף, כל עוד לא שונתה או לא הוארכה על ידי הממשלה.
עידו בן יצחק: (ב) הממשלה רשאית לבטל את הכרזתו של שר הביטחון על מצב מיוחד בעורף.
עידו בן יצחק: (ג) הממשלה רשאית, בכל עת, לבטל את הכרזתה על מצב מיוחד בעורף, גם אם הכרזה זו אושרה על ידי ועדת החוץ והביטחון של הכנסת.
עידו בן יצחק: 9ג3.
עידו בן יצחק: פרסום מיד לאחר הכרזה על מצב מיוחד בעורף, שינויה, הארכתה, אישורה, ביטולה וכן פקיעתה לפי סעיף 9ג(ב) או (ד), יודיעו על כך שר הביטחון או הממשלה, לפי העניין, ברדיו ובטלוויזיה וכן בהקדם האפשרי, ברשומות, באתר האינטרנט של משרד הביטחון ובכל דרך שימצאו לנכון".
מירי פרנקל שור: אני רוצה להתייחס לדברים שאנחנו תיקנו ולהפנות את תשומת לב הוועדה.
מירי פרנקל שור: יש דברים שאנחנו השמטנו ואני חושבת שראוי להוסיף.
מירי פרנקל שור: ראשית, שוכנעה הממשלה.
מירי פרנקל שור: היום החוק קובע שכאשר הממשלה שוכנעה שיש מקום להכריז על מצב מיוחד בעורף, החוק לא נוקב בתקופה של זמן.
מירי פרנקל שור: אנחנו סבורים שיש מקום – אחד השינויים שאנחנו מציעים – להגביל את תקופת ההכרזה.
מירי פרנקל שור: צריך לזכור שלגבי משך תקופת הכרזה על מצב מיוחד בעורף קובע החוק בסעיף 9ד, שם למשל הוא מסמיך את הרמטכ"ל, את מפקד פיקוד העורף ואנשים נוספים לאסור ולהגביל את הלימודים במוסדות חינוך.
מירי פרנקל שור: זאת אומרת, הצבא מחליט האם יהיו לימודים או לא יהיו לימודים.
מאיר שטרית: הגיוני.
מירי פרנקל שור: נכון, הוא בהחלט הגיוני.
מאיר שטרית: הבעיה שראשי הערים מכריזים.
זאב בילסקי: הבעיה כשהוא לא מחליט.
מירי פרנקל שור: אני רק אומרת שהמצב הזה שהצבא לוקח את הפיקוד ומנהל, במדינה דמוקרטית צריך להשתמש בסמכות הזאת במסורה.
מירי פרנקל שור: לכן לדעתי יש מקום להגביל את תקופת ההכרזה של הממשלה.
מירי פרנקל שור: בהתחלה חשבנו ש-45 ימים מהווים תקופה ראויה.
מאיר שטרית: מה היה קודם לכן?
מירי פרנקל שור: לא היה בכלל.
מאיר שטרית: לא הייתה מגבלה.
מירי פרנקל שור: לא הייתה מגבלה של זמן.
מירי פרנקל שור: לכן אנחנו חושבים שיש להגביל את תקופת ההכרזה בזמן כאשר דבר נוסף הוא ש-45 ימים לא מהווים תקופה ארוכה מדי.
מאיר שטרית: מה קורה אם זה לא נגמר ב-45 ימים?
מירי פרנקל שור: אפשר לשוב ולהכריז.
מאיר שטרית: הממשלה יכולה להכריז מחדש.
מירי פרנקל שור: הכנסת, ועדת החוץ והביטחון יכולה.
זאב בילסקי: מה את מציעה לגבי התקופה?
מירי פרנקל שור: אני מציעה את ההכרזה הראשונית לתקופה של שלושים ימים על מנת לשוב ולחשוב האם יש מקום להמשיך בהכרזה.
זאב בילסקי: למישהו יש התנגדות לזה?
מאיר שטרית: כל עוד הממשלה יכולה להאריך, אין בעיה.
זאב בילסקי: אני חושב שזה נכון.
זאב בילסקי: 45 ימים הם באמת תקופה ארוכה במדינה דמוקרטית ושלושים יום זאת בהחלט תקופה סבירה.
מירי פרנקל שור: בסעיף 9ג(א)(2) לחוק נאמר שהכריזה הממשלה על מצב מיוחד בעורף, היא צריכה להודיע לוועדת החוץ והביטחון והחוק המקורי הסמיך את הוועדה לקרוא לראש הממשלה, לשר הביטחון או לרמטכ"ל להופיע בפני הוועדה בתוך 48 שעות.
מירי פרנקל שור: לפי החוק אם הם לא מופיעים, הוועדה רשאית שלא להכריז.
מירי פרנקל שור: ניסיון העבר בוועדה מלמד שגם כאשר הזמינה הממשלה את ראש הממשלה וגם כאשר הזמינה את שר הביטחון ואת הרמטכ"ל, הם לא הופיעו.
מירי פרנקל שור: תמיד הופיע או שר הביטחון פעם אחת או מפקד פיקוד העורף.
מירי פרנקל שור: לכן אני חושבת שנכון יהיה לא להשמיט בכלל את סמכות הוועדה למרות שהיא לא כל כך חשובה כיוון שהיא יכולה בתקנון הכנסת להזמין את האדם הרלוונטי, אבל כן לזמן את שר הביטחון.
מירי פרנקל שור: אם שר הביטחון לא יופיע, הוא יורה לאחד מאנשיו, אם זה יהיה מפקד פיקוד העורף או מישהו אחר.
זאב בילסקי: בהחלט.
זאב בילסקי: יש למישהו התנגדות לכך?
זאב בילסקי: אין.
זאב בילסקי: קיבלנו.
זאב בילסקי: לא זוכר הרכב כזה של ועדה שכך את מעבירה דברים.
מירי פרנקל שור: לפי סעיף 9ג(א)(3) לחוק היום הממשלה, באישור מראש של ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, רשאית להאריך את תקופת תוקפה של ההכרזה.
מירי פרנקל שור: אנחנו השמטנו מהנוסח הנוכחי את האישור מראש להסמיך את הממשלה להאריך ככל שניתן ואנחנו סבורים שיש מקום שהכנסת וועדת החוץ והביטחון כן חייבת להמשיך ולקיים בקרה על הכרזה על מצב מיוחד בעורף.
מירי פרנקל שור: לכן אני חושבת שיש להשמיט את הסמכת ועדת החוץ והביטחון לתת מראש אישור לממשלה לשוב ולהכריז.
זאב בילסקי: גם זה נשמע הגיוני.
מירי פרנקל שור: לסעיף 9ג(ג) המוצע, שהוועדה רשאית לאשר את ההכרזה בשינויים או בלי שינויים בתקופה שלא תעלה על 45 ימים, גם כאן אנחנו נתקן בהתאם.
זאב בילסקי: נתאים לשלושים ימים.
מירי פרנקל שור: בסעיף 9ג1(ג)(1) המוצע בהצעת החוק, המניין של חמישה ימים לעניין פקיעת תוקפה של ההכרזה עקב אי אישור הוועדה, ספירת חמשת הימים תחל ביום שהוכרז על ידי הממשלה ולא ביום הכרזת שר הביטחון.
זאב בילסקי: כלומר, יש כאן הפרש של 48 שעות.
מירי פרנקל שור: החוק היום קובע שאם הממשלה מאריכה, חמישה ימים נספרים מיום הכרזת שר הביטחון.
מירי פרנקל שור: זה קצת לחץ בזמנים ואנחנו אומרים שחמשת הימים יהיו מיום הכרזת הממשלה.
זאב בילסקי: הוספנו עוד 48 שעות.
מאיר שטרית: את מבטלת את (ג)(1)?
מירי פרנקל שור: לא.
מירי פרנקל שור: אני משנה את (ג)(1) ולכן אני מבטלת את (2).
מאיר שטרית: מה השינוי של (ג)(1)?
מירי פרנקל שור: במקום יחל ביום ההכרזה על ידי שר הביטחון, יבוא על ידי הממשלה.
מאיר שטרית: זה כתוב ב-(ג)(2).
מאיר שטרית: תבטלי את (ג)(1) ו-(ג)(2) יהיה (ג)(1).
מירי פרנקל שור: בסדר.
זאב בילסקי: הכוונה חמישה ימים לאחר החלטת הממשלה.
אריה אלדד: אם הממשלה לא מחליטה וזאת רק החלטת שר הביטחון, היא חייבת לבוא לאישור תוך 48 שעות?
קריאה: סעיף קטן (2) מתייחס למשהו אחר.
קריאה: אתם לא מבטלים אותו, נכון?
מירי פרנקל שור: תמיד ספירת ה-48 שעות תהיה מיום הכרזת הממשלה והיא מתייחסת לכך גם אם זאת הייתה הכרזת שר הביטחון וגם אם הייתה זאת הכרזה על ידי הממשלה.
קריאה: כן.
קריאה: את סעיף קטן (1) הבנתי, את התיקון, אבל זה לא אומר שזה מבטל את סעיף קטן (2).
מירי פרנקל שור: לא, זה לא מבטל את סעיף קטן (2).
מירי פרנקל שור: אנחנו נתאים את זה.
מירי פרנקל שור: העיקרון הוא מיום הכרזת הממשלה.
אריה אלדד: בואו נתאר לעצמי מצב בו יורים טילים בדרום, שר הביטחון מכריז על מצב חירום, כעבור 24 שעות יש שקט והוא מבטל את זה.
אריה אלדד: יורים עוד טילים, הוא מכריז עוד פעם.
אריה אלדד: שקט, הוא מבטל את זה.
אריה אלדד: אנחנו מגיעים למצב שבו הממשלה בכלל לא בתמונה אלא רק שר הביטחון הוא זה שמכריז על מצב מיוחד בעורף, מכריז ומבטל, מכריז ומבטל.
אריה אלדד: מה עמדתנו ביחס למקרה הזה?
מאיר שטרית: זה הגיוני.
מאיר שטרית: אתה יכול להזמין אותו לדיון אבל זה הגיוני.
זאב בילסקי: אני חושב שרוח הדיון של הוועדה היא שניתנת הסמכות הזאת לשר הביטחון רק בגלל המהירות.
זאב בילסקי: אנחנו לא רוצים שיעבור זמן עד שהוועדה תתכנס.
זאב בילסקי: צדקה מירי שאמרה שאנחנו מדברים בהחלטת הממשלה וזה מה שחשוב לנו.
זאב בילסקי: יכול להיות כאן מצב ביניים, כפי שאתה מתאר, שבפרקי זמן כאלה עדיין הממשלה לא הכריזה.
זאב בילסקי: זה נראה לי מאוד יוצא דופן מכיוון שברגע שמתחיל מצב שהשר כבר הכריז ומבטל ועוד פעם מכריז ומבטל, בוודאי הממשלה תיכנס לזה.
אריה אלדד: יש אינטרס לבטל כמה שיותר מהר.
זאב בילסקי: זה נכון אבל אתה יוצר מצב ואומר שזה קורה פעם, פעמיים ושלוש פעמים ברצף.
זאב בילסקי: לא נראה לי מצב שהממשלה ברצף הזה – כי עוברים כמה ימים – לא תתכנס ואף אחד לא ידבר, יבטלו ויעשו.
זאב בילסקי: לכן אני אומר שהרעיון הוא שהממשלה מתכנסת.
מאיר שטרית: הממשלה באמת יודעת מה קורה?
מאיר שטרית: מי שיודע, זה שר הביטחון.
אריה אלדד: בכל זאת אנחנו רוצים אישור ממשלה תוך 48 שעות, למרות שאתה אומר שהם לא יודעים מה הם עושים.
מאיר שטרית: לכן תהיתי על החוק.
מאיר שטרית: זאת השאלה שהייתה לי על הסעיף הזה.
מאיר שטרית: יכול להיות מצב ששר הביטחון מכריז על מצב חירום עוד לפני שהממשלה מחליטה.
אריה אלדד: לא מצב חירום.
אריה אלדד: מצב מיוחד בעורף.
מירי פרנקל שור: כן, לפני שהממשלה מחליטה עליו.
אריה אלדד: לא רק יכול להיות אלא זאת חובתו לעשות את זה.
אריה אלדד: לצערי במלחמת לבנון זה לא קרה.
אריה אלדד: שר הביטחון לא הכריז על מצב מיוחד בעורף.
מירי פרנקל שור: שם הייתה הכרזה, אבל בדרום בהסלמה לא הייתה הכרזה.
מאיר שטרית: לקח הרבה מאוד זמן.
מאיר שטרית: במלחמת לבנון לא הייתה הכרזה על מצב מיוחד בעורף ולכן לא הפעילו את מל"ח פס"ח.
מירי פרנקל שור: לא, לא הפעילו את מל"ח פס"ח, לא בגלל זה.
מירי פרנקל שור: אלה שני דברים שונים.
מירי פרנקל שור: הוכרז על מצב מיוחד בעורף אבל למרות זאת לא הייתה הכרזה.
מאיר שטרית: אפשר להפעיל מל"ח בלי מצב מיוחד בעורף?
מאיר שטרית: מי מחליט על כך?
מאיר שטרית: שר הביטחון.
מירי פרנקל שור: שר הביטחון.
קריאה: הממשלה.
זאב צוק רם: ועדת השרים לנושא מל"ח.
זאב צוק רם: שר הביטחון הוא יושב ראש הוועדה.
קריאה: שר הביטחון הוא לא יושב ראש הוועדה.
קריאה: השר להגנת העורף הוא יושב ראש הוועדה.
זאב צוק רם: נכון, סליחה.
מאיר שטרית: אז מה קרה במלחמת לבנון?
מאיר שטרית: לא הפעילו את מל"ח פס"ח.
זאב צוק רם: גם לא הפעילו מצב מיוחד בעורף בהתחלה.
מאיר שטרית: זה מה שאמרתי.
זאב צוק רם: גם במלחמת יום הכיפורים לא הפעילו מל"ח.
מאיר שטרית: זה מה שאמרתי, שלא הפעילו מצב מיוחד בעורף במלחמת לבנון.
זאב בילסקי: אנחנו קצת מתרחבים.
זאב בילסקי: אני חושב שאנחנו מתייחסים להכרזת הממשלה ולכן התיקון נכון.
זאב בילסקי: אנחנו סופרים חמישה ימים מהכרזת הממשלה.
זאב בילסקי: העיר נכון פרופסור אלדד כשאמר שיכול להיות מצב מסוים ואנחנו צריכים לחשוב שאם זה קורה נניח פעם שלישית בלי שהממשלה מתכנסת, אבל זה כבר משהו אחר וזה לא לחוק הזה.
מירי פרנקל שור: יש פערים ובמשך עבודת ועדת החוץ והביטחון אנחנו בהחלט ראינו שיש פערים בהכרזה.
מירי פרנקל שור: הסעיף לא מציע דברים חדשים.
מירי פרנקל שור: יש מקום להציע.
מירי פרנקל שור: הסעיף בנוסחו כל כך מסורבל ואנחנו מבקשים לפשט את מה שקבוע היום בחוק.
זאב בילסקי: לכן אני אומר שנרשום לנו את זה בצד.
מאיר שטרית: זה מצב הגיוני.
מאיר שטרית: בבית המשוגעים בו אנחנו חיים, זה יכול לקרות ששר הביטחון מכריז על מצב מיוחד בעורף בדרום כיוון שיש בעיה, אבל מחר הוא מכריז על הצפון כי שם יש בעיה ומחרתיים הוא מכריז על ירושלים כי שם יש בעיה ואחר כך הוא מבטל.
מאיר שטרית: זה בסדר גמור.
מאיר שטרית: מה לא בסדר בזה?
זאב בילסקי: הרעיון המרכזי הוא שאנחנו רוצים החלטת ממשלה.
זאב בילסקי: אחז, אתה תאיר את עינינו.
אחז בן ארי: יש מצב מיוחד בעורף שזאת הכרזה שמשתרעת על פני תקופה שתיקבע.
אחז בן ארי: יש את המצב האחר שהוא שעת התקפה וגם הוא מוגדר בחוק.
אחז בן ארי: הסמכויות שיש לרשויות הצבאיות להגביל אזרחים, לתת הוראות בענייני הצלת הנפש והרכוש מתקיימות גם בשעת התקפה וזה דבר מובן מאליו.
אחז בן ארי: אם יש ירי פתאום, צריך שיינתנו הוראות לאוכלוסייה האזרחית.
מאיר שטרית: על פי החוק מי שמוסמך להחליט על סגירת בתי הספר, זה פיקוד העורף.
אחז בן ארי: אפשר גם לסגור בתי ספר באותו יום.
מאיר שטרית: מי שמוסמך לעשות את זה, זה אלוף פיקוד העורף.
אחז בן ארי: רשויות הצבא.
מאיר שטרית: לא ראש עיר.
אחז בן ארי: לא ראש עיר.
מאיר שטרית: אנשים שוכחים את זה לפעמים.
קריאה: כתוב לו שהוא אחראי על ביטחונם ורווחתם של תושבי עירו.
זאב בילסקי: אנחנו גולשים.
אחז בן ארי: מצב של שעת התקפה הוא מצב שאנחנו מכירים בדרום שיום כן ויום לא, זה מצב שאנחנו מכירים ואנחנו רוצים לתת לו תשובה ואיזשהו הסדר אחר שאנחנו נציע לכנסת.
מירי פרנקל שור: להתייחס לדברים של אחז.
מירי פרנקל שור: שעת התקפה היום מוגדרת כזמן שבו מתנהלת בשטח מסוים התקפה מתחילתה או ממתן אות אזעקה לפי המוקדם.
מירי פרנקל שור: אנחנו הערנו על זה לפיקוד העורף בדיון הקודם ואמרנו שיש איזשהו כשל מחשבתי בהגדרה.
מירי פרנקל שור: הוא לא נותן מענה באמת למציאות בשטח מכיוון שאו ש-24 שעות או שמסתיימת ההתקפה, לפי המוקדם.
מירי פרנקל שור: זאת אומרת, אם מסתיימת ההתקפה לפני תום 24 שעות, בטלה הגדרת שעת התקפה ולא מכריזים על מצב מיוחד בעורף.
מירי פרנקל שור: אמרתם שאין צורך לעגן בסעיף הוראה שאתם יכולים לשוב ולהכריז מכיוון שברור שאם יש התקפה מתמשכת, יוכרז מצב מיוחד בעורף אבל המציאות מדברת אחרת.
מירי פרנקל שור: גם אין לך אפשרות על פי חוק להאריך את שעת ההתקפה, למרות שאני מבינה שאתם פועלים כך, וגם במציאות נדרשת לא הוכרז מצב מיוחד בעורף.
מירי פרנקל שור: צריך לתת על זה את הדעת.
אריה אלדד: זה גם דבר שאתה יודע בדיעבד.
אריה אלדד: כלומר, איך תדע מראש שההתקפה הסתיימה?
אחז בן ארי: ההסדר הנוכחי הוא לא הסדר מספיק משוכלל.
אחז בן ארי: אני מציע שנסיים הפעם עם מצב מיוחד בעורף ונביא למושב הבא הצעה אחרת.
אריה אלדד: יש בעיה לראות את זה מקטעים-מקטעים כי אחת הבעיות הקשות שיש בעורף היא שהממשלה נמנעת מהכרזת מצב מיוחד בעורף.
אריה אלדד: בדרך כלל היא מהססת לעשות את זה ויש לזה השלכות כלכליות כבדות.
אריה אלדד: היא לא רוצה אבל יש מיליון אזרחים במקלטים ומה עכשיו?
אריה אלדד: אם אנחנו מנתקים את הדיון מדיון על שעת התקפה, אנחנו לא יוצרים לוועדה תמונת מצב שהיא יכולה לקבל החלטה עם הסעיף הזה כמות שהוא מספיק טוב או שאנחנו רוצים להכניס כאן סעיף מה עם הממשלה נמנעת מהכרזה.
אריה אלדד: אומרים לי שזה ימצא פתרון.
אריה אלדד: אני מציע לראות את הדברים כמכלול ולא לאשר את הדברים כאן כי עכשיו יש חור עצום.
אריה אלדד: הסעיף כמו שהוא איננו מספק.
אריה אלדד: מה עם הממשלה לא רוצה להכריז?
אריה אלדד: אומר אחז שזה ימצא פתרון.
מעיין כהן: מבחינתנו אפשר לדחות את התוספת הזאת.