GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
שאול מופז: איך חנות יכולה לדעת מה הרישום הפלילי שלך?
ליהי: בתור מנהלת חנות, אחראית, לא נתנו לי לעבוד על קופה.
שאול מופז: איך הם יודעים על הרישום הפלילי שלך?
ליהי: שאלו אותי.
ליהי: קב"ט החברה שאל אותי על הרישום הפלילי, עשו לי פוליגרף ובאמת, אני מושפלת.
ליהי: תמיד כשאני צריכה להגיע לראיון עבודה, מבקשים ממני פוליגרף.
מירי רגב: אני מבקשת שנקיים דיון נוסף.
מירי רגב: לא איכפת לי, חבר הכנסת מופז יושב ראש הוועדה, שנקיים אפילו דיון בצוות פנימי יחד עם רמ"ח ייעוץ וחקיקה כדי שנגיע לאיזה שהן הבנות שמקובלות על הצבא ועלינו.
מירי רגב: אני חושבת שאנחנו צריכים להגיע לאיזשהו מהלך אחר.
מירי רגב: לא יכול להיות שאנחנו נאשר את הצעת החוק הזאת כפי שהיא.
מירי רגב: צריך להיות כאן איזשהו מדרג נוסף שנותן בידי בית הדין אפשרות לפטור מרישום פלילי בכלל מי שישב בכלא, מי שהוענש, ואני בעד ענישה.
מירי רגב: שלא יהיו אי הבנות, אני בעד ענישה אבל אני לא בעד שהצבא ירחיב את סמכותו ל-17 שנים לילדים כמוה.
שאול מופז: אלוף משנה ינון.
משה יעלון: יש לי הצעה שאני חושב שאפשר יהיה לסיים את העניין הזה בישיבה אחת ואני חושב שחשוב לסיים את זה כמה שיותר מהר.
משה יעלון: לדעתי הנושא ששנוי במחלוקת בין הצדדים הוא נושא התקנות.
משה יעלון: העבירות המופיעות בתקנות.
משה יעלון: עידו ניסח סעיף שתומך בגישה של מי שרוצה להשאיר את העבירות האלה כעבירות שהן פטורות מרישום פלילי בכלל בעוד שהעמדה שלנו, העמדה של הפצ"ר, העמדה של היועץ המשפטי לממשלה היא שהסעיף הזה לא צריך להופיע.
משה יעלון: הדיון צריך בעצם להיות על הסעיף הזה.
משה יעלון: אני לא חושב שצריך להקים צוות.
משה יעלון: הדיון הבא צריך להיות מיוחד לסעיף הזה.
משה יעלון: אנחנו נשכנע בעמדתנו, ננסה לשכנע, חברי הכנסת יציגו את עמדתם ותהיה הצבעה.
שאול מופז: ראשית, אנחנו הולכים לאחד את ארבעת הצעות החוק להצעה אחת.
שאול מופז: שנית, אני מבקש שבשבועיים הקרובים תשבו על מנת להגיע לניסוח כי האווירה כאן ברורה ואני די תומך בעמדת חברי הכנסת.
שאול מופז: תנסו להגיע לניסוח שאומר שהסמכות לבתי הדין ללא רישום על פי החלטה שלהם, כמובן של בתי הדין, לגבי העבירות שהן בתקנות.
שאול מופז: לקחת את הנושא הזה ולראות כיצד אפשר להגיע לניסוח, שזה עולה בקנה אחד עם התהליך המבורך אותו התחיל הפצ"ר לתיקון רטרואקטיבי לגבי 17 שנים לרישום המופחת שלדעתי זהו הישג גדול מאוד.
שאול מופז: יחד עם זאת, שמענו כאן את ליהי לגבי מסע התלאות שהיא עוברת בקבלת עבודה או באי קבלת עבודה או בחוסר היכולת להתקבל לעבודה.
שאול מופז: אני מציע שנמצא כאן את שביל הזהב בין הרצון של המחוקקים ויש לזה רוב בוועדה לבין הרצון של המערכת הצבאית והשיפוטית בצבא לשמור על מסגרת ערכית עם כללי התנהגות וקודי התנהגות מאוד ברורים, שגם את זה אני יכול להבין.
שאול מופז: אנחנו ניתן לזה שבועיים ובעוד שבועיים נכנס כאן דיון ונצביע על מה שתסכמו ועל מה שלא תסכמו.
שאול מופז: אני מקווה שתגיעו לכלל הסכמה באופן שבו נוכל גם ללא הצבעה לברך על המוגמר.
משה יעלון: אם יורשה לי, הבעיה היא פחות ניסוח ויותר אי הסכמה בין הצדדים.
מירי רגב: כבוד היושב ראש, שלא יסכמו את העניין של הנוסח.
מירי רגב: אמרת בגדול את העיקרון שלך, מה שאתה מאמין בו, ואני מבקשת שבשבועיים האלה נשב, אני אקח על עצמי לתאם פגישה ואודיע לכל חברי הכנסת, עם רמ"ח ייעוץ וחקיקה וננסה להגיע לאיזושהי פשרה.
מירי רגב: בסוף יחליטו חברי הכנסת אם הם הולכים לקראת זה, אם מצביעים או לא.
מירי רגב: מה שיחליטו, נחליט, אבל בוא לפחות נגיע לידי פשרה.
מירי רגב: אנחנו כן רוצים להגיע לפשרה.
מירי רגב: אנחנו מבינים שרוצים לשחרר את החוק הזה ואנחנו בעד העניין הזה.
מירי רגב: אני פשוט לא רוצה שיהיו יותר סיפורים מהסוג הזה.
רחל גוטליב: החוק החדש היה עוזר לה.
אורי אריאל: הערה קצרה.
אורי אריאל: אני רוצה לבקש מאנשי הצבא ומהפצ"ר, גם לכם יש דרכים להוציא הודעות לחיילים ולמשתחררים, מעיתון במחנה ועד גלי צה"ל ואני לא יודע מה.
אורי אריאל: תעשו מאמץ להבהיר לחיילים המשתחררים בעיקר, תעשו ממש עבודה כדי שיהיו פחות מקרים.
אורי אריאל: תמיד יהיו מקרים, אני בטוח, אבל יהיו פחות מקרים מהסוג שלי, ואם הם קורים, המשוחררים ידעו מה לעשות עם זה.
אביחי מנדלבליט: אני חייב לומר אדוני שהסיפור לא נשמע הגיוני כי יש הנחיה.
אביחי מנדלבליט: אם הייתה בקשת חנינה, היינו מצטרפים אליה.
שאול מופז: תבדקו את זה אחר כך.
מירי רגב: אתה סומך על ציפורי שהוא אומר דברים מדויקים.
שאול מופז: חברים, אנחנו ניפגש בעוד שבועיים ברוח הדברים שסיכמנו.
שאול מופז: אני מודה לכם מאוד.
שאול מופז: אישור מספר יוצאי הצבא המוצבים ביחידות שירות בתי הסוהר, בהתאם להוראת סעיף 24ב לחוק שירות ביטחון
מתי שולץ: אני ראש מינהל תכנון של שירות בתי הסוהר, מקביל פחות או יותר בהגדרה לראש אג"ת.
מתי שולץ: הבנתי שהסוגיה שנשארה פתוחה מהדיון הקודם היא סוגיית מספר חיילי החובה שמוצבים בשירות בתי הסוהר.
מתי שולץ: שירות בתי הסוהר הסכים להצעה של הצבא להפחית את מספר החיילים ולהעמיד אותו על 961 כעמדה מוסכמת בין שירות בתי הסוהר לבין הצבא.
מתי שולץ: אנחנו מבקשים שהוועדה תאשר את המספר הזה.
שאול מופז: איפה זה מופיע כאן?
שמואל לטקו: מה היה הוויכוח?
מתי שולץ: לא היה ויכוח.
מתי שולץ: לא היה ויכוח בינינו לבין הצבא.
שמואל לטקו: לא הגענו לסעיף הזה.
שאול מופז: איפה הסעיף הזה מנוסח?
מתי שולץ: בתוך נתוני פנייה להארכת התוקף של הוראת השעה, 24(ב) לחוק שירות ביטחון, יש הכרזה על מספר החיילים שמוצבים בשירות בתי הסוהר.
מתי שולץ: בינינו לבין הצבא אין ויכוח.
מתי שולץ: הוויכוח היה בין הצבא לבין המשטרה.
מתי שולץ: יש הסכמה מוחלטת בין הצבא לבינינו והגענו להסכמה מוחלטת.
מתי שולץ: אנחנו מבקשים לאשר את הסעיף הזה.
עידו בן יצחק: כעיקרון אני אעיר שגם בדיון הקודם המכתב שהגיע הגיע מהממשלה ולא משר הביטחון.
שאול מופז: אבל הבהרנו את זה גם במליאה.
עידו בן יצחק: במליאה אישרנו את עצם ההקצבה.
עידו בן יצחק: מספר החיילים טעון אישור הוועדה, וזה בנוסף.
שמואל לטקו: אני לא ראיתי מכתב ממשרד הביטחון.
עידו בן יצחק: לא, היה מכתב מהממשלה שביקשנו להוציא מכתב חדש משר הביטחון.
שמואל לטקו: אני לא קיבלתי מכתב כזה.
עידו בן יצחק: אפשר לאשר עד שיגיע המכתב.
שאול מופז: אני רוצה לסכם.
שאול מופז: צריך לפנות למערכת הביטחון שתצא בקשה לאישור מספר החיילים שמשרתים בשירות בתי הסוהר, 961 חיילים, על פי האישור שניתן בוועדת החוץ והביטחון ובמליאת הכנסת, ובכפוף לדברים שנאמרו כאן.
שאול מופז: אנחנו בעיקרון נאשר את זה.
מתי שולץ: תודה רבה.
זאב בילסקי: בוקר טוב לכולם.
זאב בילסקי: אנחנו שמחים לפתוח לדיון פתוח דיון לפי סעיף 102ד רבתי, לתקנון הכנסת.
זאב בילסקי: אני מברך את כל האורחים שבאו.
זאב בילסקי: אנחנו נפתח את הישיבה עם דבריו של השר להגנת העורף, חבר הכנסת מתן וילנאי, וזאת הזדמנות גם לברך אותך.
זאב בילסקי: אומנם אתה עוסק בזה כבר כל הזמן, במה שנקרא: מעמד של שר, אבל בכל אופן, אתה היום יושב כאן כשר.
זאב בילסקי: אז מתן, הבמה שלך, בבקשה.
מתן וילנאי: תודה רבה זאב.
מתן וילנאי: הבסיס החוקי לפעולה שלנו בעורף נשען של שני דברים: הוא נשען על חוק הג"א משנת 1951, חוק ותיק.
מתן וילנאי: והוא נשען על החלטת ממשלה 1577 מאפריל 2007.
מתן וילנאי: אנחנו כאן היום מביאים הצעות לתיקון חוק הג"א 1951, והתאמה שלהם ל – 2020 הייתי אומר.
מתן וילנאי: החוק הזה תוקן פעם אחרונה, גם אז עסקתי בזה במקרה, שהייתי סגן רמטכ"ל, כאשר עסקתי במצב מיוחד בעורף ב – 97' לאחר מבצע ענבי זעם, ואז החוק טופל בקטע של מצב מיוחד בעורף, ועכשיו אנחנו מציעים שורה ארוכה של תיקונים שהמהות שלהם התאמה למציאות שבה אנחנו חיים היום.
מתן וילנאי: יש בחוק דברים שהעברית של אז, והעברית של היום הם דברים שונים, מושגים שאנחנו לא משתמשים בהם, כמו: שעת התקפה, ודברים דומים, אחרי זה נפרט אותם.
מתן וילנאי: ומוסדות שלא קיימים עשרות שנים, אבל בחוק הם מופיעים, וצריך להסדיר כמובן גם את העניין הזה.
מתן וילנאי: השאלה, זאב, איך אתם רוצים שנעשה את זה?
מתן וילנאי: נעבור תיקון, תיקון כל סעיף, מירי, מה את אומרת?
מתן וילנאי: כל סעיף נעבור ונתייחס אליו?
מתן וילנאי: יושב איתנו כאן היועמ"ש של פיקוד העורף, ואפי, רמ"ח אוכלוסייה, נכון?
מתן וילנאי: רמ"ח אוכלוסייה של פיקוד העורף יושבים איתנו.
מתן וילנאי: אנחנו מביאים את החוק הזה, אני רוצה להזכיר, הוא עבר בקריאה ראשונה ביולי 2010, לפני כ – 8 חודשים, אחרי שזה אושר בממשלה ובועדת שרים שעסקה בעניין הזה, וזה תוצאה של עבודה של פקע"ר, פצ"ר, אג"ת, משרד הביטחון, שבסופו של דבר העבודה הסתיימה אצלי, אלוף הפיקוד כמובן, ואני אישרתי אותה, והבאנו את זה גם לממשלה, ולעדת השרים לענייני חקיקה.
- שור: אני מציעה שתציגו את החוק.
- שור: יש פה נושאים, הצעת החוק בעצם מתחלקת לשני תיקונים עיקריים.
- שור: יש פה תיקונים, והקלים שבהם הם תיקונים טכניים, אבל יש פה נושאים שהם נושאים כבדי משקל שצריך לדון בהם.
- שור: כגון: מתנדבים.
- שור: כגון: ארגוני עזר.
- שור: אנחנו, לטעמנו, יש פה איזה שהיא סתירה בין הצעת החוק לבין החלטת הממשלה בעניין הקמת רח"ל.
- שור: יש פה נושאים שהם באמת כבדים.
- שור: תחליטו אתם איך אתם.
מתן וילנאי: אין לי בעיה.
מתן וילנאי: נעבור סעיף, סעיף.
מירי פרנקל-שור: אולי שתציגו את הצעת החוק.
מתן וילנאי: אני רק רוצה להעיר עוד שתי הערות.
- שור: לפני סעיף סעיף כדאי לשמוע את ההתייחסות של כולם.
מתן וילנאי: רגע, הערה אחת – אנחנו במקביל מביאים חוק עורף, שיעסוק בכלל הכנת העורף לשעת חירום, נכון למציאות שבה אנחנו נמצאים כרגע.
מתן וילנאי: החוק הזה, מבחינת עבודת המטה, הסתיים.
מתן וילנאי: נשאר עדיין דיון אצל שר הביטחון, וזה הדבר היחיד שמעכב, אבל ברמה של כל הגופים שעוסקים בזה אנחנו כבר נמצאים בקצה, והסדרנו את הדברים שמופיעים בהחלטת הממשלה של אפריל 2007.
מתן וילנאי: וחוק העורף ייתן את המענה השלם.
מתן וילנאי: אנחנו התלבטנו ארוכות האם המענה יכול להסתפק בחוק הג"א?
מתן וילנאי: הגענו למסקנה שלא.
מתן וילנאי: זה יותר מידי הרבה תיקונים, בחוק הג"א יש הרבה מאד דברים טכניים שתיכף תיראו אותם.
מתן וילנאי: חוק העורף עוסק במהות של העניין, וככזה נביא אותו בנפרד.
מתן וילנאי: אני מניח שבתחילת המושב הבא של הכנסת.
מתן וילנאי: אני ציפיתי להביא אותו בסיום המושב הזה, לא הצלחתי.
מתן וילנאי: במושב הבא של הכנסת נביא את הדבר הזה, בתחילת המושב, והוא נותן את המענה השלם.
עתניאל שנלר: יש קורלציה ביניהם?
מתן וילנאי: אם עושים את זה באותם מקומות אז זה גם קורלציה.
עתניאל שנלר: אני שואל את זה מבחינת.
מתן וילנאי: כן, כן, אתה שואל נכון.
מתן וילנאי: שואל נכון.
- שור: כרגע איך שאנחנו ראינו את תסקיר חוק העורף, תסקיר חוק העורף הוא לא חוק רגיל.
- שור: חוק העורף כרגע, במבנה הנוכחי שלו, בתסקיר שהופץ, הוא חוק מסגרת.
- שור: זאת אומרת, משרדי הממשלה יכינו.
- שור: כלומר, מוטלת שם אחריות על אחרים, כאשר אתה לא יודע בעצם מה זה יכלול.
- שור: יש פה חוק מסגרת, הוא אומר דברים מסויימים, אבל אנחנו לא ראינו אותו כמשלים לדברים שאנחנו חושבים שהיו צריכים להיכלל במסגרת חוק ההתגוננות האזרחית.
אריה אלדד: מה למשל יהיה בחוק העורף שלא יהיה בחוק.
מתן וילנאי: חוק העורף נאמר מי אחראי למה בחירום.
מתן וילנאי: נאמר מי הם גופי העורף, ומה נדרש מהם, ומי מופקד על זה שהם אכן יעשו את הדבר.
מתן וילנאי: זה חוק שעוסק ברמה המהותית.
מתן וילנאי: זה חוק שעוסק ברמה העקרונית איך מפעילים את זה.
מתן וילנאי: אין חוק כזה.
מתן וילנאי: אין למשל, במערכת הביטחון אין חוקים כאלה.
מתן וילנאי: אין חוק שאומר איך הצבא מתארגן למלחמה בחזית רמת הגולן.
מתן וילנאי: אבל כאן, מכיוון שזה המערכת האזרחית שלנו, היא הרבה יותר רחבה, היא מקיפה את כל גופי המימשל, משרדי ממשלה והרשויות שלידם, אם זה מים, חשמל, וכל הרשויות האחרות, ולכן מצאנו צורך בחוק כזה, שכפי שמירי אמרה, הוא חוק מסגרת שקובע מי אחראי על מה, ואיך זה מתנהל, עם סעיף תקציבי שלא נוקב בכסף.
עתניאל שנלר: החוק הזה אתה רוצה לגמור אותו בשבוע, שבועיים הקרובים?
עתניאל שנלר: או אתה רוצה להתקדם איתו ואז נראה.
מתן וילנאי: לא.
מתן וילנאי: החוק הזה אני רוצה להעביר אותו בשנייה ושלישית.
מתן וילנאי: הוא סתם מונח פה חודשיים, שלושה, ארבעה, אני אומר את זה בעדינות, שהיה אפשר לטפל בזה כבר אז, ומשום מה זה לא טופל.
אריה אלדד: כמה הוא שכב אצלכם לפני כן?
מתן וילנאי: אצלנו הוא לא התעכב.
מתן וילנאי: אצלנו בנינו חוק.
מתן וילנאי: וכשבנינו חוק שמנו אותו.
זאב בילסקי: מתן, אני אגיד לך מה אני מציע.
מתן וילנאי: אבל רגע, רגע, סליחה, סליחה.
מתן וילנאי: אני מתכוון להביא אותו בשנייה ושלישית בשבוע האחרון של הכנסת.
מתן וילנאי: עוד שבועיים.
זאב בילסקי: אנחנו, לאחר שחשבנו והבנו את הקְצבים, חוק העורף ייקח לו זמן.
מתן וילנאי: לא, אני אומר לך.
זאב בילסקי: ההרגשה שלי.
מתן וילנאי: השבוע הראשון של מושב הקיץ, איך שהוא נקרא, החוק יהיה מונח כאן.
זאב בילסקי: מכיוון שאני חושב, הלוואי, בוא נאמר, אתה יודע מה?
זאב בילסקי: אני מציע שאנחנו נקדם את החוק הזה.
זאב בילסקי: עכשיו, במידה ותהיה פה הפתעה, ויבוא פה חוק, וכל משרדי הממשלה מתואמים, וכולם יודעים את התקציבים שלהם, וזה, אתה יודע מה.
מתן וילנאי: אף אחד לא יודע את התקציבים.
זאב בילסקי: אני פשוט, אתה יודע, נער הייתי וגם ראיתי פה חוקים מתקדמים.
זאב בילסקי: אני אומר, יש לנו היום, אני חושב שהדבר דחוף מאד.
זאב בילסקי: אני רואה מה שקורה היום מסביב.
זאב בילסקי: אני רואה מה שקורה ביפן.
זאב בילסקי: מדינה, אחת, אם לא המתקדמת ביותר בעולם, תיראו מה קורה שמה.
זאב בילסקי: תיראו מה קורה שמה, וזה, אם יש מישהו שמדבר על מוכנות זה היפנים, ותיראו מה שקורה שמה.
זאב בילסקי: לכן, על אחת כמה וכמה, אנחנו, שתמיד מאלתרים, ושיטת הסמוך, יש פה הזדמנות היום ללכת ולהסדיר פה דברים שהם יכולים להיות שאנחנו בשבוע הבא נצטרך אותם.
זאב בילסקי: אף אחד לא יודע פה שום דבר.
זאב בילסקי: אף אחד לא צפה פה מה שקורה במזרח התיכון.
זאב בילסקי: אף אחד לא צופה עכשיו, הרי אתה יודע, אתה מסתכל על לוב, אתה עומד המום.
זאב בילסקי: אתה לא יודע.
זאב בילסקי: העולם כבר הכירו בנציגים החדשים באו"ם, ופתאום הישנים עכשיו יחזרו חזרה.
זאב בילסקי: אתה לא יכול לדעת מה קורה פה, ואיך זה משפיע עלינו.
זאב בילסקי: לכן אני חושב שכדאי לקדם את זה.
זאב בילסקי: יש לנו פה עניין רב מאד בהרבה מאד דברים שלמדנו אותם.
זאב בילסקי: הפקנו את הלקחים ממקומות שהיינו צריכים שמה, את כל אותם גופי מתנדבים, צריך להסדיר את זה.
זאב בילסקי: במידה וחוק העורף יבוא ויחיל דברים מפה, אז אנחנו נשקול את זה אז.
זאב בילסקי: ולכן אני הייתי מציע שכדאי שתחליט מי יציג את החוק.
זאב בילסקי: לא סעיף סעיף, אלא בכללותו הוא יסביר.
מתן וילנאי: הכי צעיר יציג.
זאב בילסקי: הכי צעיר, וכולם ירשמו לעצמם נקודות.
מתן וילנאי: רגע, רק לפני זה, לפני שאתה מתחיל, רק רגע, אתה אומר נכון.
מתן וילנאי: אני רוצה רק להדגיש את זה לכולנו, פערים שייווצרו לנו כאן, ושאלות שתישאלנה, נצטרך אנחנו, בחודש וחצי שנותר לנו לפתיחת, חודשיים, לפתיחת המושב, לראות איך מכילים את החוק, בתוך חוק העורף שאנחנו הולכים להביא אותו, שאצלנו הוא כבר מבושל ועשוי, אבל ברור שכל דבר שנמצא נכון להכניס, נכניס אותו לשם גם כן.
עתניאל שנלר: אדוני היושב ראש, אני רוצה להציע הצעה.
אריה אלדד: לא נראה לי שיטה הכי נכונה.
אריה אלדד: כלומר, להעביר חוק שמראש אנחנו יודעים שיש בו פגמים, ולהגיד.
מתן וילנאי: לא, לא, לא, סליחה.
מתן וילנאי: לא, סליחה, סליחה, אני רוצה להבהיר את זה.
מתן וילנאי: החוק הזה קיים.
מתן וילנאי: אנחנו מתקנים אותו.
מתן וילנאי: זה הבדל עצום.
מתן וילנאי: כי בחוק יש דברים שאנחנו כרגע לא פועלים לפיהם.
מתן וילנאי: מועצת הג"א עליונה – אין דבר כזה בכלל כבר עשרות שנים, לא שנתיים, אז לא היה אף פעם.
מתן וילנאי: היחיד שכן עשה, זה אני, דרך אגב.
מתן וילנאי: מ – 51', הייתי ילד בן 7 אז, הראשון ... זה אני.
מתן וילנאי: לכן אלה תיקוני חוק.
מתן וילנאי: אנחנו עברנו את כל ההתלבטות הזאת.
מתן וילנאי: אם כאן נזהה פער שאומרים: יש ...
מתן וילנאי: אני רואה שפה ...
מתן וילנאי: נייר שלא למדתי אותו.
מתן וילנאי: נראה מה נכון להכניס אותו לחוק הג"א, לחוק העורף שאותו אנחנו נביא בתחילת המושב הבא.
זאב בילסקי: רק שניה, אני רוצה להביא עוד דוגמא למה שאמר מתן.
זאב בילסקי: היה פה דיון לפני כמה ימים עם יושב ראש הועדה, עם שאול מופז, והיו פה ראשי ערים.
זאב בילסקי: הזמין ראשי ערים, אנשים עם ניסיון, קב"טים של רשויות מקומיות ישבו פה.
זאב בילסקי: הסתבר, תוך כדי דיון, מספר עירייה קטנה, לא רלוונטית כל כך, עיריית תל אביב, שהם יש להם רעיון לקחת את כל החניונים, וברוך השם יש שמה הרבה מאד חניונים, ובשעת חירום נהפוך אותם.
זאב בילסקי: ואללה! אחלה רעיון.
זאב בילסקי: יפה.
זאב בילסקי: ואז בודקים, בודקים, בודקים, ומסתבר שכדי שראש העיר יכפה, ייקח חניון מסויים יגיד: עכשיו זה חניון שאני מכניס אנשים, הוא צריך ללכת לאיזה שהוא גוף בהג"א.
זאב בילסקי: הסתבר הגוף הזה בכלל לא קיים.
זאב בילסקי: כלומר, הוא יכול ללכת, וללכת, וללכת למקום שבכלל לא קיים.
זאב בילסקי: לכן אני חושב שהדברים האלה, אני קיבלתי אתמול מסמך מסודר מעיריית תל אביב, ופשוט, אתה יודע, אתה לא יודע אם לצחוק או לבכות.
זאב בילסקי: במדינה כזאת שכל כך, אתה יודע, הדברים יכולים לקרות מחר, אנחנו עדיין נמצאים עם ראש עיר שיבוא, תיכנס למקלט, יבוא בעל הבית יגיד לו: תגיד לי, מה פתאום אתה מכניס אותו לחניון שלי?
זאב בילסקי: אני יותר חשוב שהמרצדס שלי תהיה בחניון.
מתן וילנאי: אם הוא רוצה להכין את החניון, הוא בטח לא יכול.
זאב בילסקי: וודאי שלא.
זאב בילסקי: לכן הדברים האלה אני חושב שהם דחופים.
זאב בילסקי: אני מציע שאנחנו.
עתניאל שנלר: בכל זאת אני רוצה להציע הצעה.
זאב בילסקי: לך יש זכויות בועדה הזאת.
זאב בילסקי: בכלל יש לך זכויות.
עתניאל שנלר: ראשית, אני חושב שצריכים להזדרז ולמהר ולרוץ קדימה חזק ומהר.
עתניאל שנלר: יחד עם זאת, אסור לעשות טעויות.
עתניאל שנלר: אני רוצה להציע לא להחליט עכשיו על מועד הצבעה כלשהו.
עתניאל שנלר: נתקדם עם החוק ככל שרק ניתן מהר נעשה את כל הדברים.
עתניאל שנלר: בהנחה ונגיע למכלול יכול להיות שאני אציע להצביע רק קריאה שנייה ולא שלישית, יכול להיות שלא, לא חשוב.
עתניאל שנלר: אבל בשלב הזה אני לא מציע לקבוע את הסיכום, כי לפעמים המהירות,
זאב בילסקי: מהשטן.
עתניאל שנלר: לא בדיוק הדבר הנבון, אבל חייבים להתקדם מהר.
זאב בילסקי: מאה אחוז עותני, קיבלנו.
זאב בילסקי: מתן.
מתן וילנאי: המסמך של טיומקין, כשאתה אומר ...
מתן וילנאי: זה טיומקין הרי, ניצב טיומקין.
זאב בילסקי: במקרה לא טיומקין, אבל לא משנה.
מתן וילנאי: זה הוא, זה הוא, הוא מאחרי ... תאמין לי, אני כבר חקרתי אותו לעילא ולעילא.
מתן וילנאי: התיקונים פה נותנים לו מענה, בין היתר.
זאב בילסקי: אם נקים גוף שלא היה קיים, אתה יודע, אז.
מתן וילנאי: לא, יש גם שהאזרח מערער למישהו שלא קיים בכלל, אין לו לאן לערער, הוא יכול לצעוק: הושיעו נא, ואף אחד לא עוזר לו.
מעיין כהן: היושב ראש, אני מציע שנפתח את ההצגה של החוק.
מעיין כהן: אנחנו באמת נמצאים פה בהזדמנות חגיגית לעשות תיקון שלא נעשה שנים ארוכות בחוק הג"א, להתאים אותו למצב הפרקטי בשטח, להטמיע בתוכו לקחים מתוך אירועים גדולים כמו מלחמת לבנון השנייה, ומבצע עופרת יצוקה.
מעיין כהן: הלקחים שהוכנסו פה הם בעיקרם לקחים ותובנות שהתגבשו לאורך הדרך, שבאות לעגן את פעילות פיקוד העורף.
מעיין כהן: הרי חוק הג"א שמסדיר את פעילות שירות ההתגוננות האזרחית היום מסדיר את פעילות פיקוד העורף בקובעו כשירות ההתגוננות האזרחית, ובין היתר הדוגמא שנתת היא דוגמא טובה לכך שקיימים מוסדות אנכרוניסטיים שאין מקום לשמור אותם היום בחוק.
מעיין כהן: אנחנו יכולים לנצל את ההזדמנות הזאת כדי לרענן ולחדש אותו, והביא לפעילות טובה יותר, ולהכנת המרחב האזרחי.
מעיין כהן: אני אציג בתמצית את עיקרי התיקונים, ולאחר מכן באמת נראה איזה מהם אנחנו יכולים לקדם בפרק זמן קצר כדי להתקדם הלאה.
מעיין כהן: התיקון הראשון ואולי הפשוט ביותר להבנה זה התיקון שעוסק במצבי החירום.
מעיין כהן: היום חוק הג"א מדבר על ארבעה מצבי חירום: שעת התקפה.
מעיין כהן: מצב מיוחד בעורף, באמת, שנכנס בשנת 97' כחלק מלקחי ענבי זעם ומבצעי דין וחשבון.
מעיין כהן: תקופת קרבות, שזו התקופה שמיועדת לאירועים נמשכים, אירועים בעלי היקף נרחב.
מעיין כהן: ומצב הכן.
מעיין כהן: המצבים האלה היום לא מסודרים באיזה שהוא סדק כרונולוגי, או בסדר עצימות.
מעיין כהן: כל אחד קובע את הסמכויות ואת התנאים שאפשר להפעיל בכל אחד ואחד מהם.
מעיין כהן: ההצעה שלנו כאן היא לאחד אותם לשני מצבים עיקריים: המצב הבסיסי של אירועים שיתרחשו בשטח, אירועים פתאומיים.
מעיין כהן: יש שעת התקפה.
מעיין כהן: למשל, אני לוקח את האירוע של הגראד שנפל בבאר שבע לפני מספר שבועות.
מעיין כהן: אירוע כזה יקים באופן אוטומטי סמכויות להנחיית האוכלוסייה ל – 24 שנות.
מעיין כהן: זאת אומרת, לא נצטרך להגיע למצב של הכרזה על מצב מיוחד בעורף.
מעיין כהן: הסמכויות יהיו מדודות לפרק זמן קצוב, להנחיית האוכלוסייה באופן מיידי.
אריה אלדד: לא כל פיצוץ בהכרח יכיל באופן אוטומטי מצב כזה.
מעיין כהן: אנחנו מדברים על כל התקפת תמ"ס.
מעיין כהן: זאת אומרת, כל התקפה תלולת מסלול, כל התקפה שמגיעה מהאוויר.
מעיין כהן: אירועים שהם במהותם אירועי הג"א אלה אירועים שהם לא אירועי חזית.
מעיין כהן: לא אירועי פח"ע, או אירועי פיגועים חבלניים אחרים.
אריה אלדד: כל קסאם שנופל בשדרות מכיל מצב כזה.
מעיין כהן: כל קסאם שנופל בשדרות מאפשר באותו מרחב, במרחב שבו מתקיימת שעת ההתקפה להנחות את האוכלוסייה, לרבות ביטול הלימודים, לרבות שאר ההנחיה של גופי העזר, וכן הלאה.
מתן וילנאי: זה נותן סמכות לצבא, במקרה הזה, לפיקוד העורף לתת הנחיות, כי כך האוכלוסייה אומרת: אנחנו אזרחים, מה אתם נותנים לנו פקודות?
מתן וילנאי: אנחנו לא חיילים.
מתן וילנאי: זה נותן את התוקף לעשות את זה.
מעיין כהן: היום קיימת סמכות בשעת התקפה, אבל זה סמכות פרקטית בשטח.
מעיין כהן: החוק קובע היום שכל חבר הג"א יכול לתת כל הוראה סבירה, והפרשנות שאנחנו נתנו.
עתניאל שנלר: וזה גובר על כוחו של ראש המועצה בהגדרה.
מעיין כהן: בהקשר הזה, כן.
מעיין כהן: זאת אומרת, זה סמכות רחבה, סמכות גורפת שאומרת:
מעיין כהן: אלוף פיקוד העורף, בכובעו כראש הג"א יכול להנחות את האוכלוסייה, ולענייננו, להנחות את האוכלוסייה במרחב הרלוונטי להתקפה, בין היתר לביטול לימודים, או שהייה במקלטים.
עתניאל שנלר: לא, זה השאלה: במה יש לו הסמכות?
עתניאל שנלר: אתה אומר: רחבה.
עתניאל שנלר: השאלה: איפה?
עתניאל שנלר: להחליט פטור מס יכול?
מעיין כהן: אז אני אומר, התפישה היא לתת הנחיות התגוננות, באמת רמ"ח אוכלוסייה פה שמגבש את הנחיות ההתגוננות ומעביר אותם להמלצת האלוף.
קריאה: ראש רשות לא יודע לתת הנחיות התגוננות.
עתניאל שנלר: אני אומר את זה כי יכול להיות שבחוק צריך להיות נספח מה כן, מה כן, לא מה לא.
עתניאל שנלר: כי אחרת זה נשאר כזה ענק, זה יכול להיות מחר מ.
מתן וילנאי: זה הנחיות הג"א בלבד.
מתן וילנאי: לא פטור ממס.
מעיין כהן: יש התייחסות פרטנית.
מתן וילנאי: הנחיות הג"א.
עתניאל שנלר: למשל, פטור ממס מע"מ על ממ"דים.
עתניאל שנלר: הוא יכול לתת?
מתן וילנאי: לא זה עניין אחר.
עתניאל שנלר: אז אני אומר, אז אני חושב שכדאי להכניס,
מתן וילנאי: למה?
מתן וילנאי: לא שעת חירום.
עתניאל שנלר: זה יעזור לכם להכניס כתקנות שיתקין שר לביטחון העורף שמגדיר מה כן ומה לא.
מעיין כהן: היום הסמכויות האלה פרוטות.
מעיין כהן: הן אומרות: שהייה במקלטים, נשיאת ערכות מגן.
מעיין כהן: הגבלת לימודים.
מעיין כהן: זה הדוגמאות הפרטניות.
מעיין כהן: מעבר לזה.
עתניאל שנלר: הפעלת תחבורה ציבורית.
עתניאל שנלר: מי מחליט על זה?
עתניאל שנלר: אני רוצה להזכיר לכם הגליל השני זה היה נקודת תקלה גדולה מאד מערכתית.
עתניאל שנלר: סתם כדוגמא.
עתניאל שנלר: אז מי מחליט על זה?
אפי מישוב: אז אני רוצה להסביר.
אפי מישוב: הנחיות התגוננות, יש מפעלים חיוניים שעובדים גם בשעת התקפה ובשעת חירום.
אפי מישוב: לצורך העניין, לכל משרד ממשלתי, או כל רשות ייעודית יש לה מפעלים כאלה.
אפי מישוב: הם עובדים, הם לא צריכים אישור ממישהו כדי לעבוד.
אפי מישוב: הם חייבים לעבוד על פי חוק.
אפי מישוב: עכשיו, יש הנחיות התגוננות, לדוגמא: כמה אנשים יהיו באוטובוס כדי לגרום למיזעור הנזק, או משהו כזה, זה אנחנו, בתיאום עם אותו סקטור, אנחנו נותנים את זה כהנחיות התגוננות.
אפי מישוב: זה משהו שאנחנו עושים אותו גם בשגרה וגם בחירום.
אפי מישוב: דרך אגב, זה משהו שלא היה קיים במלחמת לבנון השנייה.
עתניאל שנלר: אתם מתעקשים על דבר שהוא מיותר.
עתניאל שנלר: להחליט איזה תחנת אוטובוס אסור לעשות שימוש, כי היא לא ממוגנת, באיזה מותר?
עתניאל שנלר: אם קו זה עובר או לא עובר?
עתניאל שנלר: אני מציע לכם לעשות נספח שתגדירו מה הסמכויות שלו ביחס.
זאב בילסקי: רק שניה, בואו, תרשמו לכם את הנקודה הזאת.
זאב בילסקי: נקודה מאד הגיונית.
זאב בילסקי: ואתה יודע, זה דברים שבאו זה, ובואו נתקדם הלאה.
זאב בילסקי: אתה יודע, יש הערות.
אריה אלדד: אני מבקש להבין בין קסאם שעף ונופל, לבין מחבל מתאבד שמתפוצץ?
אורי כהן: זאת נקודה חשובה.
אריה אלדד: למה אנחנו מחליטים שטרור מסוג א' צריך להחיל עליו את הכללים הללו, ומחבלים מתאבדים, או גל של פיגועי התאבדות זה לא חל עליהם?
אריה אלדד: איך אנחנו נוהגים במקרה השני?
מעיין כהן: אני אתייחס לזה בהמשך.
מעיין כהן: זה נקודה חשובה, באמת נוגעת ליחסי הגומלין עם המשטרה, והשאלה: איפה מתחילה האחריות של כל גוף ונגמרת?
מעיין כהן: אני אגע בזה בהמשך.
מתן וילנאי: זו הנקודה.
מתן וילנאי: מה שאורי אמר כרגע זו הנקודה המרכזית, נגיע לזה הלאה.
מעיין כהן: רק שניה, עוד הערה, אחר כך תתייחס.
מעיין כהן: מצב הכן, מה שהיה בעבר, אפשר היה להגיד עוד לפני שנפל הקסאם, נגיד, כן, ויש נניח ידיעות מודיעיניות, אז כבר אומרים, עוד לא נפל כלום, אבל כבר לתת הנחייה לא ללכת ללימודים, או לא לקיים אירוע.
אורי כהן: גם זה נכלל בתוך מצב מיוחד בעורף שסבור שר הביטחון, או הממשלה שצפויה התקפה.
אורי כהן: אבל גם כשהמצב הוא צפוי, איזה שהיא מתיחות, אפשר לתת, ברגע שמוכרז מצב מיוחד בעורף, להבדיל משעת התקפה, שהיא עובדתית.
אורי כהן: נפל הטיל.
אורי כהן: אז נגענו בשני מצבי החירום החדשים שיכללו את אותם הסמכויות הקיימות היום.
אורי כהן: הסוגיה השנייה, ואולי יותר אקוטית באמת בהקשרים שאנחנו מסתכלים על אירועים כמו האירועים ביפן, אירועים מרחביים.
אורי כהן: הסמכויות של חברי הג"א, חיילי פיקוד העורף היום, תלויות במחולל האירוע.
אורי כהן: זאת אומרת, גם כשיש מצב מיוחד בעורף, מצב שבו אנחנו מניחים שהמדינה נמצאת במלחמה בעצימות גבוהה, לפי המצב החוקי היום פיקוד העורף יכול לטפל רק באירועים שהם מלחמתיים.
אורי כהן: התפישה שפיקוד העורף מחזיק בה היום, וגם התפישה ככלל אומרת: במלחמה, באירוע רחב היקף, פיקוד העורף צריך לטפל בכל מה שקורה.
אורי כהן: כל האירועים שנדרשים לשם הצלת הנפש והרכוש, יזדקקו בהם לסמכויות ולכלים שמצויים בפיקוד העורף, וזה בין היתר מסוגית היקף הסד"כ.
אורי כהן: זאת אומרת, אם משטרת ישראל מונה כמות מסויימת של שוטרים, פיקוד העורף, כשהוא מגוייס במלואו, בכמות כמעט כפולה, הוא יוכל, מטבע הדברים לסייע באירועים שבשגרה מטופלים רק על ידי המשטרה.
אורי כהן: אז כאן אנחנו באים להגדיר באופן פרטני את הסמכויות שמסורות לחיילים במצב מיוחד בעורף ובשעת התקפה, בעיקר חברי הג"א כמובן.
אורי כהן: והסמכויות האלה לא יהיו תלויות באירוע המחולל, אלא במצב המשפטי.
אורי כהן: ברגע שהוכרז מצב מיוחד בעורף הסמכויות המוגברות מוענקות גם לחיילים.
עתניאל שנלר: כולל מעצר?
אורי כהן: לא, לא, אנחנו מדברים על ארבעה סוגים של סמכויות: הסמכות לסגור שטח, או לפנות שטח מאנשים, בעיקר בהתרחש אירוע, למשל, אירוע כימי.
אורי כהן: משהו בסגנון כזה, שמחייב פינוי אוכלוסייה.
אורי כהן: סמכות להשתמש בציוד או בחומר.
אורי כהן: זאת אומרת, אני נמצא באיזה שהוא אתר הרס, בסביבה יש איזה באגר, איזה שהוא כלי שיכול לסייע לי, אני יכול להורות לאותו אדם: בוא תצטרף אלי כאן לסייע, או לפחות להשתמש בציוד.
אורי כהן: אותו דבר בחומר, אם יש איזה שהיא שריפה שמתרחשת, להשתמש בחומר לכיבוי.
אורי כהן: מדובר בסמכות להנחיית גופי העזר.
אורי כהן: אלה שלושת הגופים המגיבים הראשונים, ניגע בהם בהמשך.
אורי כהן: וסמכות להורות על הריסה.
אורי כהן: זאת אומרת, היום יש בית אתר הרס, נפגע מטיל, והמצב מסכן את האוכלוסייה, אנחנו אומרים: לא נמתין כרגע שיבוא מהנדס העירייה ויקבע שמדובר במבנה מסוכן ויוציא היתר בניה.
אורי כהן: אלא קצין בפיקוד העורף, גם כאן זה סמכות שתהיה רק לדרג מסויים, יוכל להורות על הריסת אותו מבנה שמסכן.