GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
רוני בר-און: לרשות הזו - הועדה המייעצת תעשה את הבקרה והמעקב.
ניסים זימבר: הכוונה לתכניות השנתיות לא לכל תכניות הרשות, לא לתכנית הפעילות - - -
רוני בר-און: חד משמעית כן.
רוני בר-און: זו המהות של הועדה המייעצת.
בצלאל טרייבר: היא ועדה מפקחת היא לא ועדה מייעצת.
מירי פרנקל-שור: הבהרה: זה לא כל התכניות של הרשות אלא התכניות הרב שנתיות והתכניות השנתיות.
מירי פרנקל-שור: זו היתה הכוונה.
רוני בר-און: רב שנתיות ושנתיות.
רוני בר-און: איזה עוד תכניות יש?
רות סרמינגר: שאלה.
רות סרמינגר: דיברנו על הדיווח של הועדה שהדיווח יהיה בישיבה לא חסויה.
רות סרמינגר: לא ראיתי את זה.
רות סרמינגר: צריך היה להיות בסעיף 11 במסגרת הדווח לוועדה, שהישיבה לא תהיה חסויה.
מירי פרנקל-שור: אני מתנגדת לכתוב את זה בחוק.
מירי פרנקל-שור: יש כללים של תקנון הכנסת לענין ועדת חוץ ובטחון ויש אפשרות לפתוח -כמו שעשינו עכשיו, ואני לא רוצה עכשיו להתחייב.
רוני בר-און: לא בטוח שזו ישיבה.
רוני בר-און: לא כתוב פה ישיבה.
רוני בר-און: יכול להיות דווח בכתב שבעקבותיו תהיה ישיבה.
רוני בר-און: אני לא רואה מישהו שימנע את מתן הפומבי לדוח הזה, בהנחה שהוא לא כולל סודות צבאיים.
ישראל טרייכמן: פרק ד': פינוי שדות מוקשים סימן א': תכניות לפינוי שדות מוקשים ותיאום עם גופים נוספים אישור תכניות לפינוי שדות מוקשים 14.
ישראל טרייכמן: (א) בתוך שנה מיום פרסומו של חוק זה תגיש הרשות לשר ולוועדה המייעצת הצעה לתכנית רב-שנתית לפינוי שדות מוקשים.
ישראל טרייכמן: (ב) הרשות תגיש לשר ולוועדה המייעצת הצעה לתכנית שנתית לפינוי שדות מוקשים, בכל שנה, לא יאוחר מתשעים ימים לפני תחילתה של כל שנת כספים.
ישראל טרייכמן: (ג) השר רשאי לאשר הצעת תכנית רב-שנתית או הצעת תכנית שנתית, ורשאי הוא להורות לרשות לשנותן כפי שיורה; החלטת השר תינתן לאחר שעיין בחוות הדעת של הוועדה המייעצת לעניין אותה תכנית, שנמסרה לו לפי סעיף 13.
ישראל טרייכמן: (ד) אישר השר תכנית לפי סעיף קטן (ג), יציג אותה בפני הממשלה.
מירי פרנקל-שור: לסעיף 14(א) לגבי בקשת המשרד לאיכות הסביבה בענין המיקוש בים, אנחנו נוסיף "תכנית רב שנתית לפינוי שדות מוקשים הנמצאים בים תוגש בתוך שנתיים מיום פרסומו של החוק".
רוני בר-און: מסכימים.
ישראל טרייכמן: שיתוף פעולה בין הרשות לצבא הגנה לישראל 15.
ישראל טרייכמן: (א) צבא הגנה לישראל יעביר לרשות את רשימת שדות המוקשים, ואחת לשנה לפחות יעביר לה את רשימת השינויים שחלו בה.
ישראל טרייכמן: (ב) צבא הגנה לישראל יעביר לרשות את כל המידע שברשותו לגבי שדות המוקשים הניתנים לפינוי, לרבות סוג המוקשים, קווי הגדרות ונקודות ייחוס לסימון שדות המוקשים.
ישראל טרייכמן: (ג) הרשות רשאית לבקש מצבא הגנה לישראל הבהרות, שיימסרו בתוך זמן סביר, לגבי האפשרות לפנות מוקשים מאזור מסוים שברצונה לכלול בתכנית שהיא מכינה.
ישראל טרייכמן: (ד) הרמטכ"ל יהיה אחראי לביצוע ביקורות, סיורים, תיקוני גדר, שינויים בתוואי הגדר, תיקוני שילוט ושינויי שילוט וסימונים בשדה מוקשים עד למתן תעודת היתר לפי סעיף 22, וכן בשטח שקבע כי הימצאותם של מוקשים בו חיונית לביטחון המדינה.
ישראל טרייכמן: פינוי שדה מוקשים בגן לאומי, בשמורת טבע ובאתר עתיקות 16.
ישראל טרייכמן: (א) בגן לאומי או בשמורת טבע או באתר עתיקות יחולו הוראות חוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, התשנ"ח - 1998 או בחוק העתיקות, התשל"ח – 1978, לפי הענין.
ניסים זימבר: בסעיף הזה אנחנו מרוקנים את החוק מתוכן.
ניסים זימבר: זה פועל כניטרול יכולת לפנות הרבה מאד שדות מוקשים.
ניסים זימבר: כי גן לאומי וכל מקום שיש פה גם ערכים מוגנים, הרי ערך מוגן זה כל צמח כל פרח ויש כללים איך צריך לטפל בפרחים האלה ובצמחים האלה לפני שמכניסים את המכונות שמפנות מוקשים וההמלצה תגרום לזה שלא ניתן יהיה לפנות את שדות המוקשים האלה.
ניסים זימבר: זה סובב ומסוּבַב.
ניסים זימבר: כלומר, אתה לא יכול להיכנס לשדה מוקשים, להוציא קודם כל את הפרחים ואחר כך לפנות את המוקשים.
מירי פרנקל-שור: סעיף 23 לחוק גנים לאומיים ושמורות טבע מדבר על סייג לגבי המערכת הבטחונית והוא קובע: "בשטח צבאי איסורים והגבלות לפי חוק זה, ההגבלות והכללים שעל פיו לא יחולו על צבא הגנה לישראל או שלוחה אחרת של מערכת הבטחון שהשר הגדיר".
ניסים זימבר: זה לא צבא הגנה ולא שלוחה אחרת.
מירי פרנקל-שור: אבל השר צריך לאשר אתכם ולכן, מה שנשאר לכם, בשדה המוקשים שהוגדר כשטח צבאי סגור.
רוני בר-און: בענין הזה נדון בממשלה.
רוני בר-און: נחה דעתי, שבהתאם להוראות סעיף 23(א) לחוק גנים לאומיים, שמורות טבע, אתרים לאומיים ואתרי הנצחה, מה שמכסה בעצם את כל החבילה הנזכרת בסעיף 16.
ניסים זימבר: היא אזרחית.
ניסים זימבר: היא לא שלוחה אחרת.
ניסים זימבר: עכשיו יש רשות וחברות פינוי.
רוני בר-און: אבל אם זה שטח צבאי, אז כשהמפעיל עומד בפנים - - -
ניסים זימבר: מבחינה משפטית, יש כאן איזו סתירה.
מירי פרנקל-שור: נבדוק את זה.
מירי פרנקל-שור: ותסמיכו אותנו שאם צריך לעשות תיקון לפי סעיף 23 אז נעשה.
איריס ליגומסקי: אם תיקון לפי סעיף 23 לחוק הגנים אז אני רוצה שזה יובהר.
מירי פרנקל-שור: לא ייאמן כיצד הסעיף הזה הופך ל"ליבה" של החוק.
מירי פרנקל-שור: הרעיון הוא שבשטח שהוא שטח צבאי סגור יחול סעיף 23.
מירי פרנקל-שור: אנחנו רוצים לוודא שההוראות האלו יחולו גם על המפעיל, גם על החברה המפקחת וגם על הרשות.
רוני בר-און: אני מציע שיוּסָף פה סעיף שאמור להיות בסעיף 23 לגבי ההשראה של צה"ל במובן שחוק זה יחול גם על מי שצה"ל הירשה אותו לפינוי המוקשים.
ניסים זימבר: הרשות, לא רק צה"ל.
רוני בר-און: הרשות לפינוי מוקשים.
רוני בר-און: הייתי מסתפק בסעיף 23 אבל שם נותנים את הרשות לצה"ל זאת אומרת שכשאני מפעיל וצה"ל מוציא אותי אז - - -
איריס ליגומסקי: גוף או שלוחה ששר הבטחון אישר.
מירי פרנקל-שור: שלוחה של מערכת הבטחון.
איריס ליגומסקי: אז ששר הבטחון יאשר.
ניסים זימבר: שלוחות זה דבר מוגדר בחוק.
מירי פרנקל-שור: הוא טוען, שזה לא נותן לו אפשרות כיוון שהשר לא יכול להכריז עליהם כשלוחה של מערכת הבטחון אבל אתם לא צריכים להתנגד לזה.
רוני בר-און: אין לָך בעיה עם זה.
רוני בר-און: אנחנו שומרים על החוק הזה ויותר מכך, אנחנו מַפנים אל החוק המרכזי, ששומר עליכם ושם עשיתם -כנראה מצרכים בטחוניים- את הפשרה כלפי צה"ל שזה לא יחול על צה"ל בשטח צבאי סגור, כל מה שאנחנו מבקשים זה לצרכי חוק זה בלבד ולכן הוא יופיע פה בלי שהוא יופיע בחוק המרכזי, מי שצה"ל הירשה לו, מי שהרשות הירשתה לו הופך לצורך הענין הזה ספציפי להיות צה"ל וזה הגיוני לחלוטין.
מירי פרנקל-שור: נעביר לכם את הצעת הנוסח ונסכים עליו.
מירי פרנקל-שור: סעיף 23 חל על הרשות, על המפעיל ועל החברה המפקחת, יראו אותם כאילו הם שלוחה של הבטחון.
דודי דקל: רוצה להתייחס לזה ולחזק את עמדת רשות הטבע והגנים.
דודי דקל: בפינוי מוקשים הומניטרי הפינוי לא מתבצעת בהכרח על ידי הכנסת מכונות לשטח.
דודי דקל: אם זה שמורת טבע או אם זה אתר הטבילה אתה צריך לשמור גם על ערכי מורשת וגם על הטבע.
רוני בר-און: בשביל זה הועדה המייעצת תעבוד.
מירי פרנקל-שור: קבענו בסעיף 4 שהרשות תקבע כללים לפינוי שדות מוקשים בשמורות טבע ובגנים לאומיים בהתאם להנחיה.
רוני בר-און: מה אתה חושב?
רוני בר-און: שהוא יכנס עם ה D-9 של הצבא בשביל להפוך את השטח כדי להוציא משם איזה מוקש?
רוני בר-און: !
דודי דקל: בדיוק מה שניסים אמר.
דובר: האם בשביל איזו כלנית עכשיו תעצרו לנו את העבודה?
רוני בר-און: הם יעשו את זה, בשביל זה אנחנו עושים את הרשות ואנחנו מכניסים שם את הפיקוח של רשות גנים לאומיים של המשרד לאיכות הסביבה ושל כל המשרדים האחרים, כדי שהמקומות האלה, להם נדרש טיפול שנקרא פחות אלים מהטיפול הצבאי המקובל הם יקבלו אותו.
רוני בר-און: חד משמעית ברור.
רוני בר-און: ואני מציע לכם פתרון לפיו אנחנו בחוק הרשות לפינוי מוקשים נסמיך את מי שהרשות הסמיכה להיות זה שעושה את העבודה לצורך הסמכויות שמוקנות לו על פי החוק הכללי בסעיף 23, וזה הרבה יותר טוב מאשר לטפל בסעיף 23 לחוק.
רוני בר-און: ואנחנו מסמיכים את היִעוץ המשפטי למצוא את הנוסח הראוי.
ישראל טרייכמן: סימן ב': מפעיל וחברה מפקחת מפעילים 17.
ישראל טרייכמן: (א) הרשות תתקשר עם חברה העומדת במפרט הלאומי לעסוק בפינוי שדות מוקשים (בחוק זה – מפעיל).
ישראל טרייכמן: (ב) מפעיל שהתקשרו עימו לפי חוק זה יפנה את המוקשים משדה המוקשים שהוטל עליו לפנותו ויבצע כל תפקיד שהוטל עליו, בהתאם להוראות חוק זה ולכללים שקבעה הרשות.
ישראל טרייכמן: 18א (א) מי שפעל כמפעיל לפי חוק זה לא יִבָּחֵר לחברה מפקחת, ומי שפעל כחברה מפקחת לפי חוק זה לא יבחר למפעיל.
ישראל טרייכמן: (ב) לא יעסיק מפעיל אדם שהועסק על ידי חברה מפקחת ולא תעסיק חברה מפקחת אדם שהועסק על ידי מפעיל, אלא אם כן חלפו שלוש שנים מתום העסקתו, לפי ענין.
ישראל טרייכמן: (ג) בסעיף זה "מפעיל" ו"חברה מפקחת" לרבות בעל עניין ונושא משרה בהם.
ניסים זימבר: סליחה, שלש שנים זה לא נראה נכון, לא דיברנו על זה לפני כן, שלש שנים נראות לי תקופת זמן צינון ארוכה מאד לאדם שעובד בחברת בינוי.
ניסים זימבר: זה בסך הכל אנשי הנדסה קרבית לשעבר או כאלה מרקע דומה ואתה מונע מהם לעסוק בחברות אחרות בגלל שהם רבו עם המפעיל שלהם במקום אחר.
ניסים זימבר: נראה לי תקופה ארוכה מדי.
אבי דיכטר: לדעתי זה נלקח מחוק הצינון.
רוני בר-און: אבל זו הערה הגיונית.
רוני בר-און: זה לא תחום נפרס, הפרנסה הזאת, כפי שהיה פעם באחת מהיחידות שסילקה פצצות.
רוני בר-און: זה לא היה מה שנקרא: "ראש סדר עדיפויות בבחירה של המנילה".
רוני בר-און: ואם מישהו פה הגיע למצב שהוא לא יכול ממש להיות מפעיל ועובר לפיקוח.
מירי פרנקל-שור: אז כדאי להתייחס.
מירי פרנקל-שור: יש פה הפרדה מוחלטת בין מי שהיה מפעיל לבין מי שיכול להיות מפקח.
רוני בר-און: חומות סיניות.
מירי פרנקל-שור: אומר לכם וקודם כל נראה מאיפה הגענו למסקנה שצריכה להיות תקופת צינון ארוכה.
מירי פרנקל-שור: אני רוצה שתקראו את כל ההסדר או כל החבילה ועוד לא הגענו לסעיף ניגוד עניינים.
מירי פרנקל-שור: יש פה תפיסה שאומרת ואולי קודם כל נראה מאיפה הגענו.
מירי פרנקל-שור: אנחנו חשבנו שצה"ל צריך לפנות והמדינה חייבת לעשות את זה.
מירי פרנקל-שור: היות והמדינה לא עושה אז העברנו את זה למשרד הבטחון.
מירי פרנקל-שור: משרד הבטחון גם לא עושה את זה, אנחנו מפריטים את התהליך.
מירי פרנקל-שור: משרד הבטחון יקח גם חברה פרטית כמפעילה וסביר להניח שיקח גם חברה פרטית לפיקוח.
מירי פרנקל-שור: נכון שההסדר פה הוא נוקשה אבל אנחנו סבורים שמדובר פה ב"מטריה" שיש בה כל מיני אפשרויות, שמישהו פעם יהיה מפעיל ובמקום אחר יהיה מפקח ופעם העובד יעבור מן המפעיל ויגלה את סודות הפיקוח ולכן אנחנו אומרים שעובד שעבד כמפקח לא יכול לעבור אל חברה מפעילה שלא יגלה את הסודות וחייבת להיות שמירה בחומות סיניות כמו שאתה מגדיר את זה.
מירי פרנקל-שור: בתשובה לשאלתך, נכון שאין תקדים של שלש שנים אבל כאן אנחנו מדברים על "מטריה" של פינוי מוקשים ואם הפיקוח וההפעלה יתערבבו זה בזו ולא יעבור מספיק זמן אז מישהו יהיה מפקח וכעבור שנה יהיה מפעיל ובסופו של דבר יעשו כל מיני דברים ותיעשה עבודה שהיא לא מאה אחוז והיא עלולה לעלות בחיי אדם ולכן ההסדר הוא סביר ומידתי בנסיבות בענין.
דודי דקל: אני רוצה לחזק את מירי פה, מנסיוננו בעולם, למשל ה state department, הם לוקחים חברה ספציפית שזאת ההתמחות שלה - פיקוח והיא לא עוסקת אף פעם בפינוי והיא יחידה על פני כל המדינה המפונית.
דודי דקל: ויש את המפעילים שעובדים ויש חומה הרבה יותר גבוהה מחומת סין בענין הזה.
דודי דקל: אני חושב שמירי הקלה פה ממה שנהוג בעולם.
אפרת פרוקצ'יה: אני מבינה את הרציונל של צינון מוגבר כאשר מפעיל הופך להיות מפקח כי בעצם הוא מפקח על הפעולה שלו אבל למה זה שונה מחוק הצינון הכללי שחל לגבי חברה מפקחת שהופכת להיות מפעילה?
אפרת פרוקצ'יה: הרי אין שום הבדל, לגלות סודות הוא לא דבר שונה מאשר חוק שירות הצבור לאחר פרישה, אין כאן דבר שהוא שונה במהותו מחוקי צינון אחרים.
רוני בר-און: קודם כל הענין הזה לא יחול על עובדי צבור לאחר פרישה כי אנחנו מדברים כאן על גופים פרטיים וגופים פרטיים יודעים להגן על עצמם טוב מאד כנגד גילוי סודות והם לא צריכים את העזרה של החקיקה שלנו וכל אחד שהיה אי פעם במקומות האלה ונחשף לקנין רוחני של פירמה יודע מה מחכה לו אם יקפוץ לפירמה אחרת וימכור את הסודות.
מירי פרנקל-שור: זה לא רק נושא של גילוי סודות אלא שחייבת להיות פה הפרדה.
רוני בר-און: מי שהלך פה לגילוי סודות עשה טעות.
רוני בר-און: זה כמו הפרדה בין רשות לשלטון.
רוני בר-און: הקפיצה הזאת, אני לא משווה את זה לרשות השופטת, היום הוא שופט, מחר הוא שר, מחרתיים שוב שופט.
רוני בר-און: זה ערבוב תחומים.
רוני בר-און: אני חושב שכיוון הזרימה מהפעלה לפיקוח ואני מדגיש מהפעלה לפיקוח, הוא הנדרש להגנה.
רוני בר-און: אני לא בטוח שגם הכיוון מפיקוח להפעלה חייב להיות כל כך מחוסן.
רוני בר-און: ההגיון והדעת נותנים שעד שאנחנו אומרים למישהו שהוא מפקח אז אנחנו לא רוצים לדעת שראינו אותו בשדה ההפעלה שנה או שנתיים קודם.
מירי פרנקל-שור: אני רוצה לוודא ואני חושבת שאין ברירה אחרת, זה חייב להיות מעוגן.
מירי פרנקל-שור: אני מוכנה לשמוע שני נכבדים שנמצאים כאן שהתייעצתי אתם וכל מי שיש לו הודעה בנושא- - -
רוני בר-און: אז אולי אתם תגידו וגם תאמרו, האם אתם מפקחים או מפעילים?
זאב לבנון: אם אדם יעבור מצד לצד אז במשך הזמן יתחילו להיות "שירקיס" בין הצדדים.
זאב לבנון: אם עברתי מחברת פיקוח ונהייתי מפעיל אז אני מצפה שאותו אחד שהוא היה מפעיל, שיעשה לי טובה ולא יפקח עלי כמו שצריך אז כדאי לקחת את זה בחשבון.
זאב לבנון: ה"שירקיס" ייתכנו ולכן ומי שבפיקוח ישאר בפיקוח לעולמי עד.
רוני בר-און: זו פגיעה בחופש העיסוק.
זאב לבנון: אם הוא יתחיל לעבור מצד לצד, אז יד תרחץ יד.
רוני בר-און: זה חייב להיות מידתי.
איתן כבל: גם ככה שלש שנים נראה לי יותר מדי אבל אי אפשר להסתכל על כל דבר בעין שמנקודת המבט שלה כולם כל הזמן מרמים.
רוני בר-און: אנחנו לא ממציאים פה גלגל.
רוני בר-און: זה קיים גם בתחומי הבניה וברור לחלוטין שאנשים שמפקחים על פרויקטים נמנעים שנתיים שלש מהשתתפות בפרוייקט.
רוני בר-און: ולמרות שנראה בסוף היום ששלש שנים הן תקופה לא פשוטה עדיין, תראו, אנחנו מתעסקים בחיי אדם, להבדיל מפיקוח על איכות מוצר למשל.
איתן כבל: ובבניה אנחנו לא עוסקים בחיי אדם?
רוני בר-און: לא באופן דרמטי.
איתן כבל: בשביל זה הצינון של המטכ"ל הוא שלש שנים.
איתן כבל: בגלל חיי אדם.
אבי דיכטר: אני טוען שפרק זמן של שנה הוא סביר, הגיוני, והתקדים של שלש שנים הוא לא סביר.
אבי דיכטר: כשעוברים אנשים מן האוצר למשל, מאגף תקציבים לאגף אחר ואני עונה גם להערה שלך, שזה כן קשור, בהחלט, המעברים האלה הם שונים ושנה זה פרק זמן סביר.
רוני בר-און: כמה זמן נדרש למעבר בפיקוח על הבניה?
רוני בר-און: אני לא יודע מה הכללים לגבי מישהו שעבד פעם ברשות מקומית בתור קבלן מבצע ופתאום מתייצב בפרוייקטים דומים מן הסוג הזה כמפקח, לא יודע אם שנה זמן מספיק.
איתמר לוי: אני עובד בחברה של פינוי מוקשים.
איתמר לוי: הסוגיה היא ברמת הקידום האישי כי אם אנחנו רוצים שגם התחום של הפיקוח - שיגיעו אליו אנשים עם נסיון ומצד שני יש הפרדה טוטלית זאת אומרת, מי שהגיע לפיקוח מעולם לא עבד כמפעיל אז מאיפה יבוא הנסיון שלו?
איתמר לוי: זאת אומרת אם נעשה הפרדה של שלש שנים אז זה אומר שמי שעבד בתחום אחד לעולם לא יגיע לתחום האחר, הצינון הזה אומר שהוא צריך לחכות שלש שנים בלי לעסוק בכלל בתחום של שדה מוקשים, בגלל שאולי הוא יהיה בתחום של פיקוח.
איתמר לוי: צריך לחשוב גם על הצד הזה.
מעוז חלפון: אנחנו עובדים כחברה בינלאומית שמפנה מוקשים בעולם בקרוב לשלושים מדינות בעיקר באפריקה.
מעוז חלפון: החברה מתעסקת גם בפיקוחים.
מעוז חלפון: באותה מדינה שהיא עובדת בפיקוח היא לא מפנה ובמדינת שבהן היא מפנה היא ל א עובדת בפיקוח וזה פֶּר פרוייקט.
מעוז חלפון: העובדים חופשיים לעבור מחברה לחברה.
מעוז חלפון: לצורך העניI, כשעכשיו ניגשים לפרוייקט בינלאומי, העובדים רובם ככולם מגיעים ממדינה אחת, קמבודיה או ממדינות שיש בהן המון נסיון בפינוי מוקשים והעובדים לא נושאים את נטל האחריות של העברת מידע כזה או אחר, אין פה מידע סודי.
מירי פרנקל-שור: זה לא ענין של המידע הסודי זה ענין של ההקלות.
רוני בר-און: הנישואין בתוך המשפחה מוציאים ילדים לא טובים ולא טוב שמישהו פעם האבא ופעם הבן.
רוני בר-און: אני יכול להציע פשרה, הרי המעבר היותר קריטי הוא מהפעלה לפיקוח כי בכל אופן, דומיננטיות של הפיקוח היא משמעותית אז אני מציע שנתיים מהפעלה לפיקוח ושנה מפיקוח להפעלה.
רוני בר-און: האם אפשר יהיה לעמוד בזה?
מעוז חלפון: מדוע משרד הבטחון לא מפקח על זה בעצמו?
מירי פרנקל-שור: זה לא בדיוק שהוא לא מפקח בעצמו.
רוני בר-און: הוא מפקח על המפקחים אבל הוא צריך עוד פיקוח.
דובר: זה המודל היותר נפוץ בכל העולם.
דובר: שנתיים צינון מהפעלה לפיקוח ושנה צינון מפיקוח להפעלה.
ישראל טרייכמן: ניגוד עניינים 19.
ישראל טרייכמן: (א) הרשות לא תתקשר עם חברה מפקחת העלולה להמצא במצב של ניגוד עניינים, במישרין או בעקיפין, בין ביצוע תפקידה לפי החוק, לבין ענין אחר שלה או של בעל ענין בה או של נושא משרה בה, או בין ביצוע תפקידה כאמור לבין תפקיד אחר שאותו כל אחד מהם ממלא.
ישראל טרייכמן: (ב) הרשות לא תתקשר עם מפעיל העלול להימצא במצב של ניגוד עניינים כמשמעותו בסעיף קטן (א).
ישראל טרייכמן: השעיה או ביטול התקשרות 20.
ישראל טרייכמן: הרשות רשאית, בכל עת, להשעות או לבטל התקשרות עם מפעיל או עם חברה מפקחת, לאחר שנתנה להם הזדמנות להשמיע את טענותיהם, אם נוכחה כי התקיים אחד מאלה: (1) ההתקשרות נעשתה על יסוד מידע כוזב או מטעה; (2) המפעיל או החברה המפקחת, לפי העניין, הפרו הוראה מההוראות לפי חוק זה או תנאי מתנאי ההתקשרות; (3) המפעיל או החברה המפקחת עלולות להימצא במצב של יש ניגוד עניינים כמשמעותו בסעיף 19.
ישראל טרייכמן: סימן ג': שטח סגור ושחרורו 21.
ישראל טרייכמן: בסימן זה – "מפקד צבאי" – כהגדרתו בתקנות ההגנה (שעת חירום) 1945; "צו סגירה", "שטח סגור" ו-"תעודת היתר" – כמשמעותם בתקנה 125 לתקנות ההגנה (שעת חירום), 1945.
ישראל טרייכמן: פעילות בשטח סגור 22.
ישראל טרייכמן: (א) מפקד צבאי או מי מטעמו ייתן תעודת היתר בכתב לרשות, למפעיל ולחברה מפקחת להיכנס לשטח סגור לביצוע תפקידיהם לפי חוק זה.
ישראל טרייכמן: (ב) (1) עם סיום עבודתו בשדה מוקשים יודיע המפעיל לרשות ולחברה המפקחת שהשטח פנוי ממוקשים.
ישראל טרייכמן: (2) חברה מפקחת תבדוק אם שדה מוקשים שהוטל על מפעיל לפנותו פנוי ממוקשים, ותודיע לרשות ולמפעיל על תוצאות בדיקתה, ותעודת ההיתר שניתנה למפעיל ולחברה המפקחת תבוטל.
ישראל טרייכמן: (ג) מצאה הרשות או חברה מפקחת כי שדה מוקשים שמפעיל פעל בו אינו פנוי ממוקשים, רשאית הרשות להורות למפעיל לשוב ולפנותו.
ישראל טרייכמן: (ד) הורתה הרשות כאמור בסעיף קטן (ג), ייתן המפקד הצבאי או מי מטעמו תעודת היתר למפעיל ולחברה המפקחת, והוראות סעיפים קטנים (א) עד (ג) יחולו.
ישראל טרייכמן: (ה) הושעתה או בוטלה התקשרות עם מפעיל או עם חברה מפקחת בהתאם לסעיף 20, תבוטל תעודת ההיתר שניתנה להם.
ישראל טרייכמן: שחרור של שטח סגור על ידי מפקד צבאי 23.
ישראל טרייכמן: (א) הרשות תפנה למפקד הצבאי לשם ביטול צו הסגירה החל על אותו שטח בשל הימצאותם של מוקשים; לאחר שפעלה לפי כללי הפיקוח שנקבעו לפי סעיף 4(1)(ו) ולאחר שהמפעיל והחברה המפקחת הצהירו בפניה בכתב כי פעלו בהתאם למפרט הלאומי וכי השטח פנוי ממוקשים.
ישראל טרייכמן: (ב) פנתה הרשות כאמור, יבטל המפקד הצבאי את צו הסגירה, ובלבד שנוכח כי קיימים אישורים של המפעיל, החברה המפקחת והרשות כי השטח פנוי ממוקשים.
ישראל טרייכמן: (ג) לאחר ביטול צו הסגירה כאמור בסעיף קטן (ב) המפקד הצבאי או מי מטעמו יסיר את הגדר סביב השטח.
ישראל טרייכמן: סמכות כניסה 23א.
ישראל טרייכמן: לשם ביצוע הוראות חוק זה, רשאים הרשות, המפעיל והחברה המפקחת להיכנס לשטח סגור שניתן להם תעודת היתר לפי סעיף 22(א), לרבות לשטח סגור שבבעלות פרטית.
דודי דקל: אני מעלה שוב, מירי, את הענין של הבטחת דרגת הוודאות הגבוהה ביותר של שטח פנוי ממוקשים.
דודי דקל: אני חושב שיש טעם להוסיף את זה.
דודי דקל: תוכלי לנסח את זה כך שיתאים לך לענין האחריות אבל זה צריך להופיע כדי להבטיח שאנחנו עושים פינוי ברמה הנדרשת והבינלאומית, רמה שמבטיחה את שלום האזרחים.
מירי פרנקל-שור: אני עדיין עומדת על מה שאמרתי בתחילה.
רוני בר-און: דיאן, אמר לך המפקד הצבאי והרשות הצבאית המוסמכת, שהסטנדרט שלו, והיה על זה דיון בפעם הקודמת, שהסטנדרט שלו גבוה מן הסטנדרט האזרחי.
דודי דקל: אני לא אומר לעשות את זה בסטנדרט אזרחי אלא אני אומר לכלול בסטנדרט הגבוה ביותר.
דודי דקל: שיהיה הצבאי אבל שיהיה כתוב הגבוה ביותר, המירבי.
דודי דקל: אני אומר שלגבי הכרזה על השטח כפנוי ממוקשים בסעיף 23 ב', יוספו המלים "בדרגת הוודאות הגבוהה ביותר".
רוני בר-און: טוב, אני לא רואה בעיה בענין הזה.
אבי דיכטר: לגבי סעיף 22, אני לא רואה בעיה בסעיף 22, "יודיע", "תודיע", ברגע שכתבנו פה שמפקד צבאי יתן תעודת היתר בכתב, כל השאר מיותר, תודיע?
אבי דיכטר: תודיע בכתב.
אבי דיכטר: ולאחר מכן, עם סיום עבודתו בשדה המוקשים יודיע המפעיל בכתב, אחר כך ב(ב)(2) "תודיע בכתב".
ניסים זימבר: יש לי הצעה בקשר למה שדיאן הציע.
ניסים זימבר: יירשם "בדרגת הוודאות הגבוהה ביותר כקבוע במפרט הלאומי" הרי קבענו את המפרט הלאומי ששם יקבעו - - -
רוני בר-און: את 23 לא נפתח.
רוני בר-און: דיאן, תבוא על סיפוקך בסעיף 24.
ניסים זימבר: 24 הוא משהו אחר.
מירי פרנקל-שור: 24 בא יחד, כעיסקת חבילה, בצוותא חדא, יחד עם 23.
מירי פרנקל-שור: סעיף 23 הוא לב לבו של החוק שבו אנחנו רוצים שבסופו של יום יהיה באמת פינוי מוקשים ולא רק פינוי מוקשים אלא שגם יפתחו את השטח זאת אומרת, אנחנו רוצים שלא יווצר מצב שבו אנחנו נכתוב את כל המלים היפות האלו, גם יהיה כסף -הרי כבר סידרנו את ענין הכסף, גם יהיה פינוי אבל בסופו של דבר אף אחד לא יסיר את הגדר.
מירי פרנקל-שור: לכן אני מציעה, עם כל מה שדיאן רוצה, אנחנו ניתן את המוזיקה בכותרת ובסעיף 23 אני מציעה לא לגעת.
ישראל טרייכמן: פרק ה': אחריות 24.
ישראל טרייכמן: חייל או עובד משרד הביטחון שפעלו להסרת צו הסגירה בהתאם להוראות סעיף 23, יראו אותו כמי שנקט מידה סבירה של זהירות וקפידה ולא יראו אותו כמי שהתרשל במילוי תפקידו.
דב טבת: בנוסח הקודם, לגבי נושא של אחריות, לגבי החברות, דובר על הנושא של הסרת האחריות אבל משום מה הוא לא מופיע פה.
מירי פרנקל-שור: ראה, אנחנו גם אמרנו את זה, בסופו של יום, בתיאום הכנת החוק לקריאה ראשונה.
רוני בר-און: אומר לךָ מה ההבדל.
רוני בר-און: אנחנו את רשויות המדינה מחייבים להתעסק בזה ולכן אנחנו גם מספקים להן את ההגנה.
רוני בר-און: אם אתה קורא את החוק אז אתה לא רוצה לפנות מוקשים.
רוני בר-און: אל תגיש את ההצעות שלך.
רוני בר-און: תמצא את הדרך הביטוחית שלך, תעבוד פרפקט, תראה שאתה עובד ברמה כזאת של זהירות ואחריות, שלא יבואו אליך בטענות.
רוני בר-און: אני כמחוקק לגוף פרטי לא יכול לתת הגנות ולא מחוייב לתת הגנות.
רוני בר-און: עליו, על משרד הבטחון, עליו, על הקהנ"ר, אני כופה את העיסוק הזה, מכח החקיקה, עליך אני לא כופה.
רוני בר-און: יכול להיות שיש תשובות יותר טובות אבל אני לא מכחד ממך את מה שעומד ביסוד הענין הזה, אני לא יכול לתת אחריות מפטור בפלילים לחברות אזרחיות.
רוני בר-און: תדאג שהעובדים שלך יהיו אחראים, שיפעלו בהתאם ל manual וזה לא דבר בלתי נמנע, גם אני העסקתי הרבה מאד שנים אנשים בדיסציפלינות אזרחיות בעניינים לא פחות קשים מפינוי מוקשים ומסוכנים מפינוי מוקשים ולא הבטחתי לאף אחד מעורכי הדין או מהמתמחים שעבדו אצלי שאם הם יעברו עבירה פלילית או יתרשלו ברשלנות פלילית תוך כדי העבודה, אני יכול לתת להם הגנה.
רוני בר-און: אותם אני מכריח, הם לא רצו לעשות את זה, אני המחוקק הכרחתי לעשות את זה, את הקצין הזה הכרחתי להתעסק בזה לכן אני נותן לו את ההגנה.
רוני בר-און: זו התשובה שלי.
דב טבת: אבל החברות פועלות אך ורק על פי אותם נהלים ועל פי אותן הוראות.
רוני בר-און: אז תגיד.
רוני בר-און: אם יתנו לך הוראה שאתה חושב שאתה יכול להסתבך אתה אז תבקש לשנותה, זה התפקיד שלך.
ישראל טרייכמן: פרק ו': דיווח 25.
ישראל טרייכמן: (א) הרשות תגיש לשר ולוועדה המייעצת בתום כל שנה דוח על ביצוע התכנית השנתית בשנה שלגביה מוגש הדוח.
ישראל טרייכמן: (ב) השר יגיש לממשלה ולוועדת החוץ והביטחון של הכנסת, לא יאוחר מ-31 במרס בכל שנה, דוח על יישום תכנית שנתית של הרשות ומימוש תקציבה, וידווח לוועדה על כל עניין אחר הקשור לפעילות הרשות, לפי דרישתה; דוח כאמור יפורסם באתר האינטרנט של משרד הבטחון.
רוני בר-און: הנה לך הגילוי הנאות, רותי.
ישראל טרייכמן: ביצוע ותקנות 26.
ישראל טרייכמן: השר ממונה על ביצוע חוק זה, והוא רשאי, באישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת, להתקין תקנות לביצועו.
ישראל טרייכמן: 27.
ישראל טרייכמן: (א) הרשות תוקם תוך שישים ימים מיום פרסומו של חוק זה.
ישראל טרייכמן: (ב) תקנות לפי חוק זה יובאו לאישור ועדת החוץ והביטחון של הכנסת בתוך ארבעה חודשים מיום פרסומו.
ישראל טרייכמן: (ג) הרשות תבחר מפעיל וחברה מפקחת לצורך פינוי שדה מוקשים ראשון בהתאם למפרט הלאומי, לכללים ולסדרי העבודה שקבעה, בתוך שישה חודשים מיום פרסומו של חוק זה.
ישראל טרייכמן: תיקון עקיף לחוק בתי משפט לעניינים מנהליים.
ישראל טרייכמן: 28.
ישראל טרייכמן: (א) בחוק בתי משפט לעניינים מנהליים התש"ס-2000, בתוספת הראשונה אחרי פרט 37 יבוא – "(38) החלטה של רשות לפי חוק לפינוי שדות מוקשים, התשע"א-2011, למעט החלטה לפי סעיפים 4(1), 14(ג), 15(א) עד 15(ג), 22 ו-23".
איתן כבל: מה קורה אם בתוך ארבעה חודשים לא יובאו תקנות?
רוני בר-און: יובאו.
איתן כבל: אני אומר את זה כי זה חוק שונה מחוקים אחרים.
איתן כבל: לתשובתך מירי, אני אומר שזה לא מספיק לקוות.
איתן כבל: מציע שהועדה תביא את התקנות.
רוני בר-און: If worst comes to worst והוא לא יגיע אז יושב פה אלמנט של הייעוץ המשפטי, הוא שמע, הוא ראה אז אנחנו נכפה עליו הר כגיגית.
משה כחלון: לגבי ההסתייגות של משרד החוץ, זו שביקשתם לדחות, הסתייגות לגבי גם הסכמים בינלאומיים.
משה כחלון: למה הסכמים בינלאומיים, ואני מבקש רק הבהרה.
רוני בר-און: ראה, זה היה הסדר הפשרות בדיון הראשון.
רוני בר-און: עשינו פשרות.
רוני בר-און: משרד החוץ מרוויח ראשי כי הוא יכול לזקוף עכשיו את קומתו הלוא אנחנו המדינה האחרונה שמצטרפת לפרוייקט הזה.
רוני בר-און: לגבי שאר המשרדים, כל אחד מהם רצה לדוק פורתא ולהם אמרנו: "אל תהיה צדיק הרבה" והם יודעים שיש להם חוק מצוין, שירוצו, יתרגמו אותו לאנגלית ושיגידו בעולם שאנחנו כמדינות כל העולם.
רוני בר-און: קודם כל, רוצה להודות לך על ההקראה.
רוני בר-און: תודה גם לעידו על עבודה טובה ובמיוחד תודה רבה גדולה למירי על כל הנושא של התיאום, של התיזמור הזה, ויושבים כאן כל כך הרבה אנשים שכל אחד כפי מידתו וכפי כבודו ולפי האינטרס שלו באמת מעוניין בחוק אבל ליצור מכל הענין הזה שכולם מביעים בחוק איזשהו דבר אחד שמיד נצביע עליו ונעביר אותו, ואני מדבר בשבחכם, היתה דרושה מידה גדולה של כשרון והרבה אורך רוח והרבה נסיון והרבה רצון ודבקות במטרה ועל כך תבורכו והזמן באמת לברך בצורה שזה ייכנס להיסטוריה, יהיה במליאת הכנסת, אבל ברכות.
רוני בר-און: אני רוצה להודות לכולם שיושבים סביב השולחן הזה כי אני יודע גם מנסיון וגם מהיכרות עם חלקכם שאם כל אחד היה דק פורתא באינטרס שלו והיה עומד על קוצו של יו"ד לא היינו מצליחים להגיע להצעת החוק הזו וחלק מן האנשים עשו ויתורים גדולים ועל כך אני מודה להם.
רוני בר-און: גם על החשש שעל השקטתו מוותרים חלק מן האנשים אני מודה ואם פגעתי במישהו במהלך הדיון הזה אני מבקש את סליחתו ולא עשיתי את זה אלא כדי להעביר את החוק הזה בזמן כי זמן בחוק הזה הוא מהות ואני מודה לכם על שיתוף הפעולה.
רוני בר-און: מציע לכם לאשר את החוק, כפי שהוקרא בפנינו, בכפוף לתיקונים שנתנו.
רוני בר-און: הצבעה בעד - רוב נגד - מיעוט החוק אושר ההצעה נתקבלה
רות פרמינגר: מבקשת להגיד תודה בשם אלה שנפגעו.
רות פרמינגר: אני הרבה שנים בכנסת והמהירות הזו היא חריגה וברכת "ישר כח!" לכל מי שעשה.
רות פרמינגר: כל אחד יכול לראות את עצמו כתורם פוטנציאלי לזה שלא יהיו יותר נפגעים בשדות המוקשים.
רוני בר-און: תודה רבה לכולם, הישיבה נעולה.
מירי רגב: חברים, בוקר טוב.
מירי רגב: אנחנו פותחים את ישיבת ועדת החוץ והביטחון, יושב ראש הועדה, צריך להגיע.
מירי רגב: שלום לחברי, חבר הכנסת אורי אריאל.
מירי רגב: הישיבה הזאת, אני רוצה להודיע כבר בפתח שלה שהיא אינה חסויה, והיא פתוחה לפי סעיף 102(א).