GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
אפי מישוב: ושאר הארגונים הם ארגונים שהשר סמכותו.
זאב בילסקי: אז מה שאומר איברהים.
אפי מישוב: ארגון עזר אד הוק.
אריה אלדד: למה, מה היתרון כאשר מאפיית אנג'ל הפכה להיות מפעל חיוני, איזה יתרון יכול להיות מזה שנגדיר אותה גם כארגון עזר?
מעיין כהן: אין יתרון.
מעיין כהן: הסמכויות.
אריה אלדד: לכן אני לא מבין, לא את התיאוריה, אלא את הפרקטיקה אני לא מבין.
זאב בילסקי: מה שאומר איברהים דבר כזה: שלא ייווצר מצב.
מעיין כהן: זה בדיוק הנקודה שזה לא משמעותי, כי הסמכויות הם סמכויות פרקטיות לאנשים שבשטח להנחות אותם מה לעשות.
מעיין כהן: לכן אני אומר ההערות.
אריה אלדד: מד"א הוא ארגון עזר.
אריה אלדד: האם הוא יכול להיות מוגדר גם כארגון חיוני?
זאב בילסקי: יכול.
זאב בילסקי: לכן מה שאומר איברהים, הוא מבקש שנעשה תיאום, ולפני כן נדע, סך הכל זה רשימה ששר הביטחון מכריז.
זאב בילסקי: הוא יקבל את הרשימה של התמ"ת, התמ"ת יקבל את של זה, יראו את הכל, ישאלו את השאלות, יתאמו ביניהם.
ריאד איברהים: זה לא התנגשות, שלא יהיה בלבול.
זאב בילסקי: איברהים, עשית את היומית שלך.
מתן וילנאי: זה מסוג הסמכויות שתעבורנה.
ריאד איברהים: שתי הערות: זה נושא מיגון.
ריאד איברהים: אני חושב שהזמן לבוא להסדיר את נושא מיגון במפעלים חיוניים.
ריאד איברהים: כאן דובר על בתים ועל כל מיני מוסדות.
ריאד איברהים: היום, על פי הסמכות הסטטוטורית שלי אני מכריז על מפעלים חיוניים.
ריאד איברהים: חשוב להכניס את זה בחוק כי כל מפעל שהוא רוצה להיות חיוני חייב להיות ממוגן על פי הנחיות פיקוד העורף.
ריאד איברהים: עכשיו, אני מדבר על מפעלים חדשים.
ריאד איברהים: על מפעלים ישנים הייתה החלטת ממשלה.
ריאד איברהים: הוקמה ועדה בין משרדית, העניין הזה תקוע עדיין.
ריאד איברהים: אבל אני מדבר לפחות על המפעלים החדשים שלא נגיע למצב שנצטרך פשוט לתקן.
ריאד איברהים: אז הזדמנות, לדעתי, לתקן.
זאב בילסקי: מעיין, רק תרשום לך את הנקודות האלה.
זאב בילסקי: בסדר?
ריאד איברהים: הערה אחרונה זה נושא הפירוק, הביטול של מועצות הג"א.
ריאד איברהים: פשוט, נכון שלא עבדו.
ריאד איברהים: אבל המועצות נועדו גם לתאם ולשתף פעולה בין משרדי הממשלה.
ריאד איברהים: אנחנו חלק מהם, ויש לנו היום שיתוף פעולה יוצא מהכלל עם פיקוד העורף.
ריאד איברהים: השאלה איך מסדירים את הנושא של התיאום כאשר מבטלים מסגרות כאלה, איזה מסגרת תהיה לתאם את הדברים.
זאב בילסקי: זה דווקא קל מאד.
זאב בילסקי: מסגרת שלא הופעלה בחיים, גם אם תפרק לא תרגיש בכלל.
זאב בילסקי: אם לא היו מספרים לנו, בכלל לא היינו יודעים שזה קיים.
זאב בילסקי: אז זה בסדר.
זאב בילסקי: מבחינה זו אין בעיה.
ריאד איברהים: יכול שנוהל בין משרדי, אגב, יכול להיות שבאמת יפתור את הבעיה הזאת.
זאב בילסקי: משטרת ישראל, אתם הגוף שכולם סומכים עליהם שתעשו, מה יש לך להגיד?
זאב בילסקי: להעיר?
איילת אלישר: מה שנאמר פה זאת הצעת חוק מטעם הממשלה.
איילת אלישר: היינו שותפים לה.
איילת אלישר: אנחנו עדיין שותפים, לא רק במובן של החוק, אלא בכלל בכל ההסדרים בין משטרת ישראל לבין פקע"ר.
איילת אלישר: אנחנו עם זה.
זאב בילסקי: מאה אחוז.
אוהד שקד: אני ראש אגף שעת חירום בארגון עזר, מתעתד, "איחוד הצלה".
אוהד שקד: כמה דברים שאני רוצה להעיר פה: 1 – אני לא בטוח, זה הערה גם מישהו פה זרק על יפן, ומה אני רואה ביפן.
אוהד שקד: מאד הייתי שמח להיות במצב שלהם מבחינת המוכנות.
אוהד שקד: נפלו עליהם חמש קטסטרופות, כל תרחיש שונה, אז מבחינת מוכנות זה משהו שהוא חובה עלינו לעשות אותו.
אוהד שקד: צריך להבין שהאיום השתנה משנות ה – 50'.
אוהד שקד: מדברים היום על רעידות אדמה, על האיום הטילי שהוא השתנה בצורת הפעלה שלו.
אוהד שקד: על אירועי מגה אר"ן, וכל הדברים האלה, שאני לא בטוח שרק האירגונים שמוגדרים היום הם האירגונים שיוכלו לתת מענה.
אוהד שקד: ומה אני אומר?
אוהד שקד: אני למעשה מגיע ואומר שהארגונים שנותנים מענה בשגרה היום הם צריכים להיות הארגונים שיתנו מענה גם בחירום.
אוהד שקד: עכשיו, לפי הצעת החוק הזאת זה לא כל כך בא בחשבון.
מתן וילנאי: חוק העורף מבהיר את זה loud and clear .
מתן וילנאי: התלבטנו בזה, בסוף החלטנו שזה יהיה בחוק העורףloud and clear , ברור לחלוטין.
מתן וילנאי: מי שעד עכשיו לא הבין את זה שם זה יהיה בתוקף חוק.
מתן וילנאי: גמרנו.
מתן וילנאי: יש גבול.
אריה אלדד: ואם חוק העורף, מסיבה כלשהי, לא יעבור.
אריה אלדד: איך אנחנו מגדירים פה את מעמדם.
מעיין כהן: גם כאן קיימת אפשרות להכריז, למשל, על "איחוד הצלה" שגם פנה, או גופים אחרים, לאחר שקילה ובחינה, להכריז עליהם כארגוני עזר.
מעיין כהן: זאת אומרת, סעיף הסל שאומר: "בסמכות שר הביטחון, בתיאום עם השר האחראי להכריז על ארגון".
מעיין כהן: הסמכות הזו נשמרת.
זאב בילסקי: אני הייתי מציע כבר בשלב הזה לחשוב על דרך פומבית, אתם תפרסמו, בדרך שתמצאו לנכון, שזה יגיע לאותם ארגונים, שאתם עכשיו שוקלים זה, וכל גוף שרואה את עצמו, מיד, כבר עכשיו, לא לחכות עד לעורף ועד לכל.
זאב בילסקי: מהיום.
זאב בילסקי: ואז כל גוף שרואה את עצמו, יהיו 30.
זאב בילסקי: 40 גופים שיגישו לכם, אתם תחליטו, תדונו בזה במשך 30 יום, ביום ה – 31 אתם נותנים תשובה: החלטנו כך, החלטנו אחרת.
זאב בילסקי: בהזדמנות הזאת גם תתנו ערכאת ערעור.
זאב בילסקי: יבוא לשר, יבוא לועדת שרים, או משהו כזה, נניח.
מתן וילנאי: או למועצת הג"א שלא קיימת.
זאב בילסקי: משהו שתוך 30 יום אנחנו נוכל זה.
זאב בילסקי: עוד 15 יום לערעור, ואז באמת כל אותם גופים שפועלים בשגרה, שגם יפעלו בשעת חירום.
זאב בילסקי: הלא ברור, הם לא יכלו, להיפך, המוטיבציה שלהם הולכת וגוברת, שיקבלו את המענה כבר עכשיו בתוך חוקי עזר.
זאב בילסקי: כל מה שצריך לעשות בשביל זה.
מתן וילנאי: יושב ראש הועדה, רק שנשתחרר מהתמימות.
מתן וילנאי: השלב הבא: תשלם לי.
זאב בילסקי: מה השלב הבא?
מתן וילנאי: תשלם לי.
זאב בילסקי: לשלם?
זאב בילסקי: כבר שילמתי לך כל כך הרבה.
מתן וילנאי: כי עכשיו פתאום זה הפך להיות נושאים חשובים.
אריה אלדד: למד"א משלמים, אבל לארגוני אמבולנסים אחרים המדינה לא משלמת.
זאב בילסקי: הארגון אמבולנס לא מבקש שישלמו לו.
זאב בילסקי: הוא בא מבקש להיכלל ברשימת, קודם כל הוא מדבר להיות.
מתן וילנאי: עזוב.
אריה אלדד: ברגע שאתה מודיע לו שהוא ארגון עזר.
אריה אלדד: אז הוא צריך להעמיד כוננות מסויימת.
זאב בילסקי: אבל אני אחליט, אני אחליט אם הוא יכול.
מתן וילנאי: הוא רומז שזה לא פשוט כל כך.
זאב בילסקי: אני אומר, אבל אני, מה שאני רוצה ליצור מצב זה שלא, בגלל כל הסיבות האלה אנחנו לא נדון בזה בכלל, ונחכה למשהו שה יהיה כמו זה.
מעיין כהן: היושב ראש, הנקודה שאתה מעלה היא נקודה, אתה מעלה נקודה חשובה שאנחנו סברנו שבאמת נכון יהיה לשמוע את עמדת הגופים, בדיון הצעת החוק סברנו שזה יהיה בתחילת חגי תשרי, ולכן גם המתנו עם זה, אבל זה הצעה ברוכה, ואני חושב שאנחנו נקדם באמת תהליך כזה של קול קורא לכלל הארגונים שמעוניינים להיות, להיכלל, וזו המלצה שבסוף מועברת לשר הביטחון, אבל זה תהליך בהחלט ראוי.
זאב בילסקי: אני אגיד לך, לאורך כל הדיונים, אני עברתי מהפך השבוע.
זאב בילסקי: אני מכיר את מתן כל כך הרבה שנים.
זאב בילסקי: עכשיו, אני הבנתי ממנו שהנושא דחוף מאד.
זאב בילסקי: ואני לקחתי את זה ברצינות.
זאב בילסקי: ואני הולך לקחת את הנושא הזה שיהיה דחוף עכשיו.
זאב בילסקי: התלמיד יעלה על רבו.
זאב בילסקי: כמה שדחוף, עכשיו זה עוד יותר דחוף.
זאב בילסקי: לכן אני חושב שביום ראשון אנחנו נקבל עד 12:00 הודעה לועדה שאתם פרסמתם את הקול הקורא, ... באים אליכם, תוך שלושים.
אריה אלדד: מה החשש?
זאב בילסקי: תראה, אם זה דחוף, אריה, זה דחוף.
אריה אלדד: לא, לא, באמת, אי אפשר להיתמם.
אריה אלדד: הלא החוק הזה, עם כל הדחיפות שמונחת בפנינו היום, אנחנו שנה וחצי צועקים על הגופים האלה: תשימו לנו את החוק.
אריה אלדד: תשימו לנו את החוק.
מעיין כהן: לא, זה חוק העורף.
מעיין כהן: חוק הג"א מונח מיולי.
מעיין כהן: זאת אומרת, אנחנו צריכים להבדיל.
אריה אלדד: מתי התחילו הדיונים?
קריאה: ...
קריאה: בכלל שיהיה משולב.
קריאה: זה גם עלה בשלב מסויים.
מתן וילנאי: אפשר להעלות מה שרוצים.
מתן וילנאי: עסקנו בזה אנשים לא פחות מתמצאים.
מתן וילנאי: אני אומר את זה מאד בעדינות, לא פחות מתמצאים, והגענו למסקנה שהדרך זה תיקוני חוק הג"א וחוק עורף.
מתן וילנאי: אתם רוצים לעשות בזה דיון?
מתן וילנאי: תעשו על זה דיון.
זאב בילסקי: מתן, אתה צריך להבין מאיפה אנחנו באים.
מתן וילנאי: כי החוק הזה מונח פה מיולי.
זאב בילסקי: באחת הישיבות שעשינו במשרדים שלכם בתל אביב, אז אריה, שהוא רב ניסיון, אמר לי: זאביק, אתה יודע מה?
זאב בילסקי: בוא נגיד הצעה, אם לא נגיש הצעת חוק פרטית זה לא יתקדם.
זאב בילסקי: תבין לאן אנחנו הגענו.
זאב בילסקי: המצוקה שלנו הייתה.
מתן וילנאי: אני לא צריך את זה.
זאב בילסקי: לכן אני אומר, אנחנו, אתה מבין?
זאב בילסקי: אנחנו עכשיו חשים בדחיפות כי אנחנו חשנו בזה כל הזמן אנחנו חיכינו לזה, ולכן כל מה שאפשר לעשות דחוף, עכשיו נעשה דחוף.
זאב בילסקי: אנחנו מבחינתנו לא תראה שום עיכוב.
זאב בילסקי: אנחנו נדון בזה כמה שצריך כדי להביא לאישור.
זאב בילסקי: יש פה נקודה שהועלתה לגבי ארגונים כאלה.
זאב בילסקי: בוא תשמע אותה.
מתן וילנאי: רשמתי.
זאב בילסקי: אחר כך תחליט מה שאתה רוצה לעשות.
אריה אלדד: יש רשימה, הראו לי איזה עותק ארכאי שלה, יכול להיות שמועצת הפועלות, ומועצת הנשים הליברליות לא היו צריכות להיות מוגדרות היום כארגוני עזר.
זאב בילסקי: ברשימה הזאת יש, נדמה לי, את הציונים כלליים.
זאב בילסקי: יש להם קופת חולים שהיא ברשימה.
זאב בילסקי: אתה זוכר את הציונים?
מתן וילנאי: בטח.
זאב בילסקי: אתה צעיר, מאיפה אתה זוכר את הציונים הכלליים?
מתן וילנאי: ציונים הכלליים.
זאב בילסקי: ציונים הכלליים.
זאב בילסקי: הם ברשימה.
זאב בילסקי: הציונים הכלליים כבר לא יודעים שהם ברשימה.
אריה אלדד: גוף עזר.
זאב בילסקי: גוף עזר, כן.
יובל ירמיהו: יובל ירמיהו, מנהל אגף רפואה של ארגון "איחוד הצלה".
יובל ירמיהו: רק להוסיף ולחזק את דבריך, לדוגמת ארגוני העזר.
יובל ירמיהו: ארגון "איחוד הצלה" זה ארגון שיש לו מעל 2,000 מתנדבים בפריסה ארצית, שחלק לא מבוטל ממנו זה חבר'ה חרדים שבזמן מלחמה, או בזמן חירום לא מגוייסים ונמצאים בעורף ומסייעים.
יובל ירמיהו: הם עושים את זה בשגרה.
יובל ירמיהו: מדובר באנשים שהם חובשים, פאראמדיקים ורופאים שמעניקים טיפולי חירום גם בשגרה, ובשעת חירום, בהנחיית פיקוד העורף, או מי שיהיה אחראי, יכולים לתת מענה מאד מאד חיוני ולעזור לכל דבר שקורה, ואני חושב שזה חשוב לשקול מיהם ארגוני העזר, ולהכניס כמה שיותר מהר, כי אם יקרה, ואנחנו מודעים למצב שכל רגע יכול לקרות דבר כזה, יהיה מענה הרבה יותר יעיל ותיאום בין כל הגופים.
זאב בילסקי: אני מציע שכבר, לחסוך להם, עד יום ראשון תעביר להם פניה בכתב, אז זה כבר יקדים את הקול קורא שלכם, ואתם כבר תדונו בזה.
מתן וילנאי: אנחנו נקבע כללים מה זה ארגון.
מתן וילנאי: חבר'ה, שלא נטעה בעניין.
מתן וילנאי: כי אני הרי עוסק בזה אי אילו שנים.
מתן וילנאי: נקבע מה זה ארגון.
מתן וילנאי: לא כל שלושה אנשים זה ארגון.
מתן וילנאי: אני מניח שאתם באמת ארגון.
מתן וילנאי: ואחרי שנקבע את הכללים יוכלו אנשים להציע את עצמם.
מתן וילנאי: לא אגיד כל אחד שיירשם.
מתן וילנאי: נקבע מה זה ארגון, כי כבר נכווינו גם בעניין הזה.
מתן וילנאי: אני מדבר ממש בעדינות.
מתן וילנאי: ממש בעדינות.
זאב בילסקי: אנחנו פה מדברים על ארגון שמדינת ישראל חייבת לו הרבה מאד.
זאב בילסקי: עם אנשים מסירות נפש בלתי רגילה.
זאב בילסקי: אז לכן אני אומר, לא זאת הכוונה.
נתן בביוף: עו"ד נתי בביוף, סגן היועץ המשפטי, משרד הפנים.
נתן בביוף: אני לא רואה פה נציגי רשויות מקומיות, וגם לא נציגי משרד האוצר.
זאב בילסקי: הרשויות המקומיות מיוצגות פה בגדול.
זאב בילסקי: תאמין לי.
זאב בילסקי: אתה לא יודע כמה.
זאב בילסקי: תשאל את מירי אחר כך, היא תספר לך.
נתן בביוף: הדברים כנראה יהיו על אוזניים קשובות.
נתן בביוף: בכל אופן, גם נציגי האוצר לא פה.
נתן בביוף: אני רק רוצה שיתנו את הדעת, חברי הכנסת, לכך שיש פה השלכות מרחיקות לכת על הרשויות מבחינת האחריות והסמכות של הרשויות מעתה לעשות דברים לא על פי הנחיה של רשות מוסמכת שרשאית לתת להם את ההנחיות, אלא ישירות מכוח החוק.
נתן בביוף: וזה הנושא של התקנת מקלטים ציבוריים, ובדיקת מקלטים משותפים.
נתן בביוף: מדובר על מאות אלפי מקלטים ברחבי הארץ.
נתן בביוף: אני לא מדבר, אדוני, על תל אביב ועל העיריות החזקות, האיתנות בין חדרה לגדרה, אלא דווקא על יישובי הפריפריה ששם, אני לא בטוח, נצטרך לתת מענה, ויצטרכו לתת את הדעת על ההשלכות התקציביות של החובות האלה.
אריה אלדד: מה שאמרתי, אי אפשר להטיל הלוא את הסמכות, הלוא אמרו לנו כבר פעם, פעמיים, שלוש, או חמש מאות כשבאנו ואמרנו: הנה, פיקוד העורף הנחה אתכם.
אריה אלדד: אמר: יופי הנחה.
אריה אלדד: אבל הוא היה צריך גם לשים כסף ליד זה כשהוא מנחה.
נתן בביוף: ופה אין מענה תקציבי.
מתן וילנאי: פיקוד העורף לא נותן כסף לאזרחים.
מתן וילנאי: לא נבלבל בעניין הזה.
מתן וילנאי: יש מי שייתן.
מתן וילנאי: משרד הפנים צריך לעשות את זה, זה נכון.
מתן וילנאי: לא במקרה הוא אמר את זה למשרד הפנים.
אריה אלדד: אם החוק הזה הופך את הרשות לאחראית על ביצוע.
נתן בביוף: אחראית בלעדית.
אריה אלדד: היא למחרת.
מתן וילנאי: היא כבר אחראית מ – 51'.
קריאה: תיתן לה כלים לממש את האחריות שלה.
מתן וילנאי: היא אחראית מ – 51'.
אריה אלדד: למחרת היא עבריינית.
אריה אלדד: למחרת חקיקת החוק הזה היא עבריינית.
אפי מישוב: חבר הכנסת, גם היום יש לה את האחריות הזאת.
אפי מישוב: היא רק אין לה כלים.
אפי מישוב: התיקון פה זה לתת לה יכולת לממש את הדברים שהיום היא אחראית עליהם בכל מקרה.
אפי מישוב: אם לא נשנה את הסעיפים היא אחראית, גם היום היא לא.
מתן וילנאי: אנחנו עכשיו פועלים.
אפי מישוב: היא לא אחראית.
אפי מישוב: יש לה סמכות.
אפי מישוב: היא לא אחראית לפי חובה.
מתן וילנאי: סליחה, אנחנו עכשיו פועלים, יחד עם משרד הפנים, על מנת לקבוע, אני עוד לא יודע אם זה יהיה חוק או לא, שלכל גוף עורף, ורשות מקומית היא גוף עורף, יש את הכלים הראויים, יש לה אגף חירום וביטחון.
מתן וילנאי: יש היום רשויות שאין להם בכלל קב"טים.
מתן וילנאי: זה דבר שנתון לשיקול דעת, אני לא יודע של מי, אולי של ראש הרשות.
מתן וילנאי: הוא מחליט שהוא לא צריך קב"ט, ובזה זה נגמר.
מתן וילנאי: ועכשיו אנחנו נכפה את זה עם התקציב הראוי, כי ההערה על התקציב היא נכונה.
מתן וילנאי: לא נכפה סתם.
מתן וילנאי: עם התקציב הראוי.
מתן וילנאי: יש היום ועדה בראשות ראש רח"ל שצריכה להמליץ לי את זה תוך 3 חודשים, עם משרד הפנים, והשילוב הזה ייתן את המענה הראוי גם ברמת הרשות המקומית.
מתן וילנאי: אני הייתי השבוע ברשות מקומית שראש העיר, לא רשות חזקה במיוחד, גם לא חלשה, דורש סמכויות פי 10 מזה.
מתן וילנאי: הוא רוצה להיכנס ולעשות.
מתן וילנאי: רוב ראשי הערים לא רוצים את זה, כי יש גבול ...
זאב בילסקי: זה נכון מתן.
זאב בילסקי: אבל מה שאומר אריה, וכדאי, אני חושב שאתה תוכל לעזור לנו בזה, בסך הכל, בסופו של דבר צריך מישהו לתת כסף לרשויות המקומיות.
זאב בילסקי: עכשיו, אם זה לא תהיה החלטה שאתה תוביל אותה, דרך הממשלה, שנותנים יותר תקציב למשרד הפנים כדי לזה, אז כל הדברים האלה הם חשובים, ואני דוחף לעשות אותם, אבל בסופו של דבר, לפני שהיד שלנו תחתום על החוק, אנחנו נרצה לדעת שזה.
מתן וילנאי: ההערה היא מאד נכונה.
זאב בילסקי: עכשיו, הדרך היחידה, הדרך היחידה לתת כסף לרשויות המקומיות זה רק דרך משרד הפנים.
זאב בילסקי: מכיוון שאני מכיר את מצבו של משרד הפנים אין לו אפילו שקל אחד לתת מעבר למה שהוא כבר גם ככה לא יכול לתת.
זאב בילסקי: לכן, מה שאנחנו היינו רוצים במקביל, שאתה תוביל, החלטת ממשלה שמחליטה.
מתן וילנאי: חוק.
מתן וילנאי: חוק שאומר: חייבים לתת תקציב.
מתן וילנאי: בחוק.
מתן וילנאי: הממשלה לא תוכל להתעלם.
- שור: מי שרוצה לעגן סעיף תקציבי בחוק.
מתן וילנאי: בחוק העורף הממשלה חייבת לתקצב את הגופים האלה.
אריה אלדד: עד שיעבור חוק העורף, החוק הזה יהפוך אותם לעבריינים.
זאב בילסקי: אני אומר, לפני שאנחנו נחתום על החוק הזה אנחנו היינו רוצים לדעת, וזה אתה יכול לעשות את זה, יכול להיות בישיבות הממשלה, אחת מישיבות הממשלה הקרובות, להחליט על תקציב שהוא יהיה צבוע, הוא יהיה למשרד הפנים, והוא יהיה לצורך תחילתו של החוק הזה שאנחנו.
מתן וילנאי: זה קיים.
אורי כהן: התיקונים פה, דרך אגב, גם נותנים לרשות הזדמנות, לא רק חובות.
אורי כהן: כמו שיש רשות חניה, שתקים רשות מקלטים.
אורי כהן: תגבה כסף.
אורי כהן: החוק הזה נותן לה לגבות כסף.
אורי כהן: יש קנסות.
זאב בילסקי: אתה עשית לי עכשיו, הרסת לי את כל הישיבה.
זאב בילסקי: אנחנו אתמול ישבנו במשך שעות פה, ראשי רשויות והשתדלנו אצל מירי, ואצל יושב ראש ועדת הפנים שאמרו: תראה, עד איפה אתה רוצה לשלוח את ידך לכיסו של האזרח?
זאב בילסקי: ואנחנו אמרנו:
זאב בילסקי: הרשויות המקומיות הקימו מערכת ביטחון קטנה: כמה ג'יפים, כמה מאבטחים, זה היה באינתיפאדה, וחייבו כל אזרח לשלם בין 7 שקלים ל – 60 שקל לחודש, וזה בתיאום עם המשטרה, וכו'.
זאב בילסקי: ופה הייתה שאלה קשה מאד.
זאב בילסקי: אומר: תשמע, אם אתה, אם למשל רשות מסויימת תחליט שהצבא לא עושה את הזה, אז אומרת מירי: אז בוא, ראש הרשות יחליט להקים איזה פלוגת מג"ב שהיא תילחם בחיזבאללה, למה לסמוך על זה שזה לא עובד?
זאב בילסקי: ואז תיקח אגרה כדי לממן.
זאב בילסקי: עד לאיפה אתם מגיעים?
זאב בילסקי: ולכן ההערה שלך היום החזירה אותי.
זאב בילסקי: אני אתמול הצלחתי איתה להגיע להישג מסויים, עכשיו אני חזרתי הרבה אחורנית, כי אם אנחנו עכשיו נגבה אגרה נוספת כדי לממן את זה, תאמין לי, אני עלול לסכן את ההישג של אתמול.
אורי כהן: לא אגרה.
מתן וילנאי: קנס.
מתן וילנאי: לא אגרה.
זאב בילסקי: קנס?
זאב בילסקי: עוד יותר גרוע.
מתן וילנאי: אתה רצית לזרוק את הפסנתר החוצה.
זאב בילסקי: הפסנתר החוצה, הממשלה תיתן תקציב.
מתן וילנאי: הממשלה תתחיל לזרוק פסנתרים החוצה, הא?
זאב בילסקי: היא לא.
זאב בילסקי: היא תממן את הרשויות המקומיות, וזהו.
זאב בילסקי: טוב.
זאב בילסקי: עוד הערות?
זאב בילסקי: שאלות?
זאב בילסקי: אם ככה קדימה.
מעיין כהן: התחלנו ב"סעיף 1 בחוק ההתגוננות האזרחית, התשי"א – 1951 (להלן החוק העיקרי) בסעיף 1 – (1) אחרי ההגדרה "הג"א יבוא: ""חבר הג"א" – חייל שנשלח לשרת בהג"א בהתאם לפקודות הצבא".
אריה אלדד: אם דיברנו על ביטוי ארכאי, אז הביטוי: "חבר הג"א" מעלה עובש.
זאב בילסקי: זה יותר גרוע מהציונים הכלליים.
אריה אלדד: יהיה לו פנקס חבר?
אריה אלדד: מה זה: "חבר הג"א"?
אריה אלדד: אם הוא חייל, הוא חייל.
אריה אלדד: מה זה "חבר הג"א"?
מעיין כהן: אני אסיים את הנקודה הזו.
מעיין כהן: אסיים להקריא את הסעיף ונסביר את הנקודה.
אריה אלדד: הגעת להגדרה, תסביר למה חבר?
מעיין כהן: ההגדרה היום של "חבר הג"א" כוללת חמישה סוגים של חברים.
מעיין כהן: היא אומרת: חיילים – זאת אומרת, אנשים שנשלחו לתפקיד נדרש.
מעיין כהן: היא אומרת: מתנדבים.
מעיין כהן: היא אומרת: מילואימניקים, ומילואימניקים בפטור.
מעיין כהן: אני אסיים את הנקודה הזאת.
מעיין כהן: אנחנו היום, כמו שאמרנו, באים לעשות רענון לחוק ולאפשר לו לשקף את המצב הקיים.
מעיין כהן: התפיסה שלנו אומרת: במצב הקיים חברי הג"א הם אך ורק חיילים.
מעיין כהן: עכשיו, אתה בעצם אומר:
מעיין כהן: למה לא נבטל את המושג הזה: חבר הג"א, ונגיד: חיילים?
מעיין כהן: כשאנחנו מסתכלים על החוק, והחוק כולו, כמו שהשר הציג זאת, מתבסס על תפיסה לפיה קיים צבא ליד צבא.
מעיין כהן: כל המונחים, כל ההתייחסויות, כל הקביעות לגביו קובעות ששירות ההתגוננות, בשירות ההתגוננות יהיו מפקדי מחוזות.
מעיין כהן: גם כאן אתה אומר: אולי בכלל נבטל את כל המושג הזה של נפות, מחוזות, וכן הלאה.
מעיין כהן: ניצור פיקודים.
מעיין כהן: אני אומר, כל החוק הזה היום מדבר על צבא ליד צבא.
מעיין כהן: עכשיו, אנחנו לא באים לחוקק את החוק מחדש.
מעיין כהן: ואם ניצור מצב שאנחנו מבטלים את המונח: חברי הג"א, אולי נבטל גם את: שירות ההתגוננות האזרחית?
אריה אלדד: רוקנת אותו מתוכן למעט חיילים.
מעיין כהן: כי התיקון, מכיוון שזה תיקון טכני.
אריה אלדד: אתה חבר הג"א.
אריה אלדד: כל מקום שיהיה כתוב להלן "חבר הג"א" המשמעות היא: חייל.
אריה אלדד: זה חייל הג"א.
מתן וילנאי: זה התיקון.
מעיין כהן: וחשוב להדגיש שזה לא כל חייל.
מתן וילנאי: חייל פקע"ר.
מתן וילנאי: אין מושג כזה: חייל פקע"ר.
מתן וילנאי: יש מושג: חייל.
מתן וילנאי: אין חבר הג"א, יש חייל.
אריה אלדד: ימשיך להיות כתוב: חבר הג"א כשהמשמעות היא: חייל.
זאב בילסקי: בוא תרשום לך את זה ונתייחס אחר כך, אם נוכל לצאת.
מתן וילנאי: חבר הג"א כפי שאמרתי קודם, כפי שכרגע מעיין הסביר, זה ארגון מקביל לצה"ל.
מתן וילנאי: אין את זה.
מתן וילנאי: ולכן אין: חבר הג"א.
מתן וילנאי: וכל מה שמופיע פה ב"חבר הג"א" זה בעצם חיילים, אם בסדיר, ואם במילואים.
- שור: זה הדואליות שקיימת בין פיקוד העורף.
אריה אלדד: לפעמים כשהדואליות, אנחנו סומכים על הדואליות כשהיא מונחת בקודקודו של אלוף פקע"ר.
אריה אלדד: מצויין.
אריה אלדד: אבל עכשיו כל חייל וחייל בהג"א הוא גם חבר.
מתן וילנאי: לא, הוא חייל.
מתן וילנאי: הוא חייל.
אריה אלדד: אז מה אני צריך את ההגדרה הזאת?
מעיין כהן: אני רשמתי בפני את הנקודה הזאת.
זאב בילסקי: בדיוק.
זאב בילסקי: בוא תבדוק את האפשרות באופן משפטי לרדת מזה, כי סך הכל הלוא אין לך ויכוח.
זאב בילסקי: הדבר היחידי שאתה אומר: אני חייב להיצמד בזה, אחרת כל הזה.
אורי כהן: החוק מתרוקן.
זאב בילסקי: אם תוכל למצוא את הדרך שכל הזה לא ייפול.
מעיין כהן: במהות אין מחלוקת.
מעיין כהן: ברור.
מעיין כהן: זו הנקודה.
שמואל לטקו: רק ברשותך, מה זה: "לשרת בהג"א"?
מעיין כהן: שוב, אמרתי, החוק מקים את הג"א.
מעיין כהן: סעיף 2 מקים את שירות ההתגוננות האזרחית.
מעיין כהן: מירי גם נגעה בזה.
מעיין כהן: עכשיו אנחנו מדברים על זה שאנחנו לא מבטלים את שירות ההתגוננות האזרחית, אלא אנחנו קובעים: פיקוד העורף יהווה את שירות ההתגוננות האזרחית.
מעיין כהן: לכן כשמדובר על "לשרת בהג"א" המשמעות היא לשרת בפיקוד העורף.
מעיין כהן: הכוונה היא שהסמכויות שמוענקות כאן לא יהיו מוענקות לכל טירון בגבעתי.
מעיין כהן: כי כשאני מעניק כאן סמכויות מוגברות, אני רוצה להפעיל סמכויות כלפי האוכלוסייה, אני רוצה לעשות את זה בצורה מדודה, רק לחיילים שהם חיילי פיקוד העורף.
מעיין כהן: זאת אומרת, אם אני נותן סמכות להרוס מבנה, אני לא רוצה שיבוא עכשיו קצין, כל קצין בצבא ויפעיל את הסמכות הזאת.
מעיין כהן: אני רוצה לקבוע נהלים פנימיים בתוך הצבא, וזו התפיסה של " לשרת בהג"א".
מעיין כהן: אבל אני אומר שוב, זאת מחלוקת טכנית.
מעיין כהן: אני לא חושב ששווה להתעכב עליה.
מעיין כהן: ואנחנו נבחן אותה.
מעיין כהן: סעיף קטן (2) במקום ההגדרה "ארגוני עזר" יבוא: ""ארגון עזר" – ארגון שעזרתו נדרשת להתגוננות אזרחית והוא אחד מאלה: (1) אגודת מגן דוד, חסר כאן, אגודת מגן דוד אדום בישראל, שהוקמה בחוק מגן דוד אדום, התש"י – 1950.
מעיין כהן: (2) רשות כבאות, כהגדרתה בחוק שירותי הכבאות.
מעיין כהן: (3) ממונה על אירוע חומרים מסוכנים, כהגדרתו בחוק החומרים המסוכנים, התשנ"ג – 1993".
אריה אלדד: ההגדרה של רשות הכבאות לא תשתנה?
מעיין כהן: לאור הרפורמה.
זאב בילסקי: המעבר.
אריה אלדד: אז למה להסתמך על 59'?
מעיין כהן: כמו שאמרנו שיש תהליכים שהם תהליכים ארוכים, היום יש את תהליך הרפורמה בשירותי הכבאות.
מעיין כהן: מכיוון שאנחנו לא רוצים לעכב את החוק הזה עד שיתוקן חוק שירותי הכבאות.
מעיין כהן: בשירותי הכבאות ייקבע תיקון עקיף בחוק שירות ההתגוננות האזרחית.
- שור: יש לי שאלה: ממונה על אירוע חומרים מסוכנים – מה הסיבה שצריך להיות מופעל.
מעיין כהן: זו שאלה טובה.
מעיין כהן: כמו שאמרתי, הקו שהנחה אותנו בקביעת ארגוני העזר שייקבעו בחוק, אלה המגיבים המיידיים.
מעיין כהן: לממונה על אירועים מסוכנים במשרד להגנת הסביבה, יש יכולות, יש ניידות, הם פרושים ברחבי הארץ.
מעיין כהן: אם יש אירוע הם קופצים למקום.
- שור: אנחנו רוצים לחזור לנקודה הזאת.
איילת אלישר: תיראי, אבל אולי צריך להגיד שזאת מקבילה של מה שיש בחוק אסון המוני בפקודת המשטרה.
איילת אלישר: זה ממש העתקה של הסעיף, שזה שוב, מצבי חירום כאלה.
איילת אלישר: זה אותם סוג של תגובות.
- שור: אנחנו נרצה לחזור לנקודה הזאת.
זאב בילסקי: יש גם אפשרות, מכיוון שדיברנו על גופים נוספים שאתם תשקלו לזה.
מעיין כהן: זה סעיף 4, הנה, אני מקריא אותו.
מעיין כהן: זה מהצד השני של הדף.
מעיין כהן: "גוף אחר, לרבות ארגון, מוסד, מפעל, יחידה, או חלק של גוף כאמור, העושה שירות ציבורי אשר שר הביטחון, בהסכמת השר שנקבע כאחראי על אותו הגוף", ופה זה מעלה את השאלות שהוצפו על ידי התמ"ת, "אם נקבע השר כאמור, הכריז עליו ברשימות שהוא ארגון עזר".
מעיין כהן: זאת אומרת, אנחנו מאפשרים את סעיף הסל, ונגענו בזה.
אריה אלדד: אני מוכרח להבין מה ההבדל במעמד, או ביכולות, או בסמכויות, בין מפעל חיוני וארגון עזר?
מעיין כהן: או.
מעיין כהן: קיי.
מעיין כהן: מפעל חיוני – כהגדרתו בחוק שירות עבודה – עוסק בפעילות המשק בשעת חירום.
מעיין כהן: זאת אומרת, בא חוק שירות עבודה וקובע במצבי חירום מסויימים, למשל, הוּצא צו 8, הוכרז אירוע אסון המוני, הוכרז מצב מיוחד בעורף, יכולה הממשלה, באותו הקשר זה שר התמ"ת והגופים הממונים, להכריז: "אנשים, למרות הסיכון, למרות האיום, אתם חייבים להגיע למפעלים ולהמשיך לעבוד".
מעיין כהן: זה הריתוק המשקי.
אריה אלדד: זה ברור לגמרי.
אריה אלדד: מתי תחליט להכריז עליו כארגון עזר?
מעיין כהן: אין קורלציה בין הגופים האלה.
מעיין כהן: אין שום קירבה.
מעיין כהן: גם היום ברשימת אותם.
מעיין כהן: יש קורלציה מסויימת, אני אתקן את דברי.
מעיין כהן: למשל, היום במסגרת כלל הגופים שמוכרזים קיימות קופות החולים.
מעיין כהן: בסדר.
מעיין כהן: קופות החולים קבועות כארגוני עזר.
מעיין כהן: ויצ"ו, מכבי, יש גם ארגוני נשים.
מעיין כהן: אנחנו רוצים את קופות החולים פועלות בחירום.
אריה אלדד: ולכן הם יוכרזו: מפעלים חיוניים.
מעיין כהן: הם יוכרזו כגוף מגיב מיידית.
אריה אלדד: אז מה ייכנס ל – 4?
מעיין כהן: סעיף 4 בדיוק מיועד.
- שור: השאלה איפה נפתח את הדיון לגבי הארגונים האלה?
- שור: האם נפתח את הדיון בסעיף 7 להצעת החוק, סעיף 8ב או שאנחנו נדון בזה עכשיו?
זאב בילסקי: אני מציע ב – 8ב.
זאב בילסקי: בואו נתקדם.
מעיין כהן: "סעיף קטן (3) ההגדרה "תקופת קרבות" – תימחק".
מעיין כהן: כמו שאמרתי, זה בא לשקף את איחוד מצבי החירום וצמצומם.
מעיין כהן: כעת אנחנו מגיעים להגדרה של שעת התקפה.
מעיין כהן: "במקום הגדרה "שעת התקפה" יבוא: ""התקפה – כל אחד מאלה: (1) הפצצה אווירית, הפצצה ארטילרית או רקטית, וכל סוג אחר של ירי ארוך טווח מצד אוייב.
מעיין כהן: (2) ניסיון פגיעה מצד צבא של מדינת אוייב.
מעיין כהן: "שעת התקפה" – הזמן שבו מתנהלת בשטח מסויים התקפה מתחילתה, או ממתן אות אזעקה, לפי המוקדם, ועד מתן אות הרגעה, או עד תום 24 שעות מתחילת ההתקפה לפי המוקדם.
מעיין כהן: אירעו כמה התקפות בפרק זמן של 24 שעות, יחל מניין 24 השעות האמורות מההתקפה הראשונה".
מעיין כהן: אני אסביר את הנקודה הזו.
מעיין כהן: ניקח לדוגמא את שדרות, או דוגמא של טיל שנופל בבאר שבע – מהטיל הראשון שנופל, פיקוד העורף סופר 24 שעות.
מעיין כהן: ב – 24 שעות האלה קיימות סמכויות להנחיית האוכלוסייה.
מעיין כהן: נפל עכשיו עוד איזה שהוא טיל, או האירוע מתמשך – כדי להמשיך להנחות את האוכלוסייה אתה מחוייב לאישור דרג מדיני, להכרזה.
מעיין כהן: אנחנו לא רוצים ליצור פה, כמו התקופה שהייתה, למשל, לפני עופרת יצוקה, של טפטוף יום יומי שלא מקבל ביטוי בהכרזה מדינית.
מעיין כהן: זאת אומרת, אם אנחנו סבורים שיש לנו מצב מלחמתי, נא להכריז.
מעיין כהן: אם לא – תקבלו רק את הסמכויות המיידיות.
מעיין כהן: זה מה שנועד ליצור את המידרג.
אריה אלדד: מחר בבוקר, חס וחלילה, אלף איש חותכים את הגדר סביב רצועת עזה, ומתחילים לצעוד, תוך ירי, לכיוון שדרות.
אריה אלדד: זה לא עונה לא על ההגדרה של הפצצה אווירית, ולא על ההגדרה של ניסיון פגיעה מצד צבא של מדינת אוייב.
מעיין כהן: זה נובע, בין היתר, מזה שאין לך את הנוסח המשולב, אני אביא אותו לדיון הבא.
מעיין כהן: נוסח משולב מדבר, זאת אומרת, החוק היום מדבר על אוייב כמשמעו בסעיף 91 לחוק העונשין.
אריה אלדד: לא מדינת אוייב.
אריה אלדד: התיקון שלכם כתוב: "מדינת אוייב".
מעיין כהן: יש סעיף קטן (1) "הפצצה אווירית".
מעיין כהן: אה! אתה מדבר על ניסיון התקפה מצד אוייב.
אריה אלדד: התקפה.
אריה אלדד: למה ניסיון?
אורי כהן: תוכל להכריז על זה אבל מצב מיוחד.
אריה אלדד: חיזבאללה.
מעיין כהן: התפיסה היא שלכל אירוע.