GiliGold/VAD_KnessetCorpus huggingface dataset:
דובי דקל: לפרוטוקול - אני מקבל את דברי יושב הראש, רק לתקן לפרוטוקול: פינוי הומניטרי הוא 99.7% ודאות שלא נותרו מוקשים בשטח, זה לא 80% ועוד, אם זה היה כל כך טוב אז העבודה שנעשתה עד היום -ואני לא מאשים אף אחד אבל אתמול רק נהרג ילד בנגב מתחמושת שלא התפוצצה.
דובי דקל: קורה שוב ושוב.
רוני בר-און: דיאן, אמרת לפרוטוקול ואמרת די וזה בסדר.
רוני בר-און: אנחנו אפילו נשקול, אפילו אני אומר, נסמיך, אני מציע לחבריי ברגע זה להסמיך את המחלקה המשפטית בנקודה הזאת לעבות את סעיף מטרת החוק, בלי צורך להביא את זה לדיון לפנינו, אם יש מקום, ואני אציע אפילו לשקול, ועל זה גם נתייעץ בינינו, גם החכי"ם וגם היועצים המשפטיים אולי אפילו להכניס את המילה באיזשהו הקשר גם לשם החוק, שיהיה הומניטרי כזה, שכל אחד ידע מאיזה מקום אנחנו נכנסים.
רוני בר-און: לעבור הלאה.
רוני בר-און: ולָך אני אומר שאני לא נותן לך זכות דיבור כי כשאני מסכם ומציע לחבריי זו הצבעה ובהצבעה בעלי מקצוע לא מדברים יותר.
ישראל טרייכמן: סימן ב': מנהל הרשות מינוי המנהל 5. (א) השר ימנה את מנהל הרשות; הודעה על מינוי המנהל תפורסם ברשומות.
ישראל טרייכמן: (ב) תקופת כהונתו של המנהל תהיה חמש שנים, ורשאי השר לשוב ולמנותו לתקופות נוספות.
ישראל טרייכמן: (ג) מנהל הרשות יהיה עובד המדינה.
מירי פרנקל-שור: הם עובדי משרד הבטחון.
מירי פרנקל-שור: הנוסח אומר את זה, לא יעלה על הדעת שהם לא עובדי מדינה ההיפך, חייב שהם יהיו עובדי מדינה, חייב שיחול עליהם הדין המשמעתי.
רוני בר-און: נגיע לזה.
רוני בר-און: זה כתוב במפורש.
מירי פרנקל-שור: אנחנו הבנו שאלה עובדי משרד הבטחון.
מירי פרנקל-שור: אם יש על זה הסגה הועדה תקבל החלטה.
רוני בר-און: האם אתה מכיר רשות סטטוטורית שהעובדים שלה אינם עובדי מדינה?
מירי פרנקל-שור: זה אגף ברשות.
יעקב ברקאי: בתאגידים סטטוטוריים יש אבל הרשות היא לא חלק מן המשרד.
ישראל טרייכמן: כשירות המנהל 6.
ישראל טרייכמן: כשיר לכהן כמנהל מי שמתקיימים בו אלה: (1) הוא אזרח ישראלי ותושב ישראל; (2) הוא בעל תואר אקדמי מוכר מאת מוסד להשכלה גבוהה שהוכר לפי סעיף 9 לחוק המועצה להשכלה גבוהה, התשי"ח - 1958 (3) הוא בעל ניסיון מצטבר של חמש שנים לפחות בתפקיד ניהולי בכיר במערכת הביטחון או בשירות הציבורי או בתאגיד בעל היקף עסקים משמעותי.
ניסים זימבר: בהמשך להערה של ג'קי, היה כאן סעיף בקריאה הראשונה שכתוב בו שהרשות תפעל תחת משרד הבטחון ומשום מה זה נמחק.
מירי פרנקל שור: זה לא נמחק.
מירי פרנקל שור: זה בסעיף 3.
מירי פרנקל שור: היא יכולה לפעול במשרד הבטחון ועובדיה לא חייבים להיות עובדי מדינה.
מירי פרנקל שור: אם יש הבנה לגבי כולם אני מציעה לקבל החלטה בהירה וברורה שהחוק יאמר שעובדי הרשות הם עובדי משרד הבטחון ואני חושבת שזה גם חשוב.
רוני בר-און: בסדר גמור.
רוני בר-און: זה מוסף על דעת חבריי.
ישראל טרייכמן: סמכויות המנהל: 7.
ישראל טרייכמן: (א) המנהל יהיה אחראי לניהול הרשות ולביצוע תפקידיה כאמור בחוק זה.
ישראל טרייכמן: (ב) לצורך ביצוע הוראות חוק זה מורשה המנהל, יחד עם חשב משרד הביטחון, לייצג את הממשלה בעסקאות כאמור בסעיפים 4 ו-5 לחוק נכסי המדינה התשי"א - 1951, למעט עסקאות במקרקעין, ולחתום בשם המדינה על מסמכים הנוגעים לעסקאות כאמור.
ישראל טרייכמן: (ג) המנהל יאשר את הוצאות הרשות.
ישראל טרייכמן: פקיעת כהונת המנהל 8.
ישראל טרייכמן: כהונתו של המנהל תפקע באחת מאלה: הוא התפטר במסירת כתב התפטרות לשר; נבצר ממנו, דרך קבע או לתקופה העולה על שישה חודשים, למלא את תפקידו; הוא הורשע בעבירה שמפאת מהותה, חומרתה או נסיבותיה הוא אינו ראוי לכהן כמנהל הרשות; השר, לאחר התייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה ונציב שירות המדינה, קבע כי הוא אינו ממלא את תפקידו כראוי.
ישראל טרייכמן: סימן ג': מימון תקציב הרשות 9.
ישראל טרייכמן: פעילות הרשות תמומן מתקציב המדינה; התקציב השנתי של הרשות ייקבע בתחום פעולה נפרד בסעיף תקציב, כפי שייקבע בחוק התקציב השנתי.
ישראל טרייכמן: - - -
רוני בר-און: לא, פה אנחנו חוזרים לסעיף של הקריאה הראשונה.
רוני בר-און: היתה על זה מחלוקת וכפי שהודעתי, ראש הממשלה הכריע בזה, אני שב ומודה לו על זה ופה יופיע הסעיף שלא יפחת מ 27 מליון ₪ בשנה.
רוני בר-און: זה יופיע.
רוני בר-און: להכניס את זה.
רוני בר-און: סעיף תקציבי נפרד כפי שהיה בקריאה הראשונה.
רוני בר-און: אני לא מדבר על ועדת השרים אני מדבר על הכרעת ראש הממשלה מהבוקר.
יעקב ברקאי: לא מדובר על כך.
רוני בר-און: מה אכפת לך?
רוני בר-און: סוכם שזה 27.
רוני בר-און: לפי דעתי אתה כאיש אוצר רוצה שזה יהיה בסעיף נפרד שלא ייכלל בכל ענייני המשרד האוצר.
רוני בר-און: המלחמה שלך הוכרעה.
רוני בר-און: קיבלתי את העידכון לפני חצי שעה, זה התקבל בשעה האחרונה לפני הדיון.
רוני בר-און: ואתה יודע בדיוק כמוני כי באותה שיחת טלפון בה דווח לך דווח גם לי.
רוני בר-און: אני לוקח את זה as is ואם משרד האוצר, אחרי הכרעת ראש הממשלה רוצה להגיש הסתייגויות.
יעקב ברקאי: אני מציע שזה ישאר בתחום נפרד, שיינתן שיהוי לממשלה, ואפשר לעשות את זה מבחינת ההכנה לקריאה שניה ושלישית, שיינתן שיהוי לממשלה עד יום ראשון שנביא הצעת ממשלה ליום ראשון.
רוני בר-און: התשובה היא לא.
רוני בר-און: לגבי הצעת החלטה של הממשלה, אתה יודע כמוני כמה הצעות החלטה קיבלנו והן לא בוצעו, אני לא רוצה להיכנס לענין הזה לכן, לא מפריע שזה יהיה תחום פעולה נפרד בסעיף תקציבי מבחינת משרד הבטחון, האם נכון?
מירי פרנקל-שור: נכתוב שזה 27 מליון שקלים וזה יופיע בחקיקה.
מירי פרנקל-שור: השאלה היא באיזה תחום פעולה זה יופיע?
מירי פרנקל-שור: יש הצעה של משרד הבטחון שאנחנו נכתוב שזה מחוץ לתקציב הבטחון ויש הצעה ששר האוצר יקבע, בהסכמת שר הבטחון.
מירי פרנקל-שור: אתמול בשיחה שקיימתי עם ג'קי עלה הרעיון שהסעיף יהיה מעוגן בסעיף תקציב 54, שזה סעיף תקציב רשויות שונות.
יעקב ברקאי: בחוק יסוד משק המדינה, הממשלה מוסמכת לקבוע באיזה סעיפים תקציביים היא תשים את הכסף שלה, יש חוק יסוד בענין.
מירי פרנקל-שור: מה שחשוב למערכת הבטחון - - -
יעקב ברקאי: אני לא חושב שנכון בחקיקה.
רוני בר-און: אני מבקש לא לשבת פה, בפורום הפתוח הזה ולהתחיל לערער על החלטות ראש הממשלה.
רוני בר-און: שמעתי אותך אתמול ושלשום, גם אני לא ידעתי את החלטת ראש הממשלה.
רוני בר-און: ראש הממשלה החליט ומבחינתי -וודאי מבחינת הועדה- החלטה שאנחנו מכבדים ומודים עליה, היא מקלה עלינו, היא מבטיחה את הרעיון של החוק הזה ואני מבקש כרגע להתייחס רק לענין הסעיף התקציבי.
רוני בר-און: אם אתם מתחילים עכשיו להתקוטט על השאלה איזה תחום פעולה נפרד בסעיף תקציב זה רק מעודד אותי לחשוב שאנחנו צריכים לשים סעיף תקציבי נפרד.
רוני בר-און: אני מציע עכשיו לסגור את זה.
יעקב ברקאי: עם כל הכבוד למשרד הבטחון, הנוסח שאושר, לא צריך לכתוב בחקיקה באיזה סעיף.
רוני בר-און: היו שתי לקונות והן לא לקונות כי זה מצב שאפשר אחר כך לערבב אותו.
רוני בר-און: ולכן הלכתי למהלך שאמנם לא כל כך אהבתי אותו אבל, מכיוון שהסברתי לך, זה לא חוק רגיל, זה חוק הומניטרי, וה 27 מליון האלה יביאו מאות מליונים, הרי עם 27 מליון אי אפשר לפנות אפילו נוקב של מוקש.
רוני בר-און: אתם לא הייתם בישיבה הקודמת אז אני אסביר.
רוני בר-און: כדי להביא את זה מארגונים לא מדינתיים ומארגונים מדינתיים, בין מדינתיים, גם מן האו"ם, אנחנו צריכים לייצר פה מצב שהמדינה שמה את ה starter להקמת הרשות, 27 מליון האלה זה סעיף בשביל להפעיל את הרשות ואת כל הגורמים המקצועיים.
רוני בר-און: גם לפנות מוקשים.
רוני בר-און: ואני באמת, בחריגה מתפיסת העולם שלי, אמרתי שיהיה סעיף תקציבי נפרד וההתחייבות התקציבית תופיע בחוק הספציפי הזה כדי שאי אפשר יהיה לשנות.
רוני בר-און: "הסכום לא יפחת מ".
רוני בר-און: אם מישהו במדינה יחליט לעשות מזה קרקס אז גב' מזרחי משדרות תגיש בג"ץ ותגיד לנו: למה לא שמתם 27 מליון שקל כדי לפנות מוקשים?
רוני בר-און: ואז בג"ץ יגיד: סליחה, חוק צריך לכבד אז זו היתה קטטה גם בקריאה הראשונה, כמובן שמשרד האוצר, בצדק, בהתאם לתפיסת העולם שלו התנגד ומשרד הבטחון אמר:
רוני בר-און: אם אני לא מקבל את זה ככה לא נשים אנחנו מכספנו כפי שלא שמנו ששים ושתים שנה.
רוני בר-און: ראש המשלה הכריע, גם בקריאה הראשונה, כי היתה החלטה של ועדת שרים למשוך את ההסכמה מן החוק.
רוני בר-און: הוא הכריע בקריאה הראשונה והענין הזה צף עוד פעם בוועדת השרים האחרונה ביום ראשון.
רוני בר-און: ושוב היה דיון עד לפני שעה וראש הממשלה שוב הכריע, הכניסו את ה 27 מליון בחוק.
רוני בר-און: עכשיו נשאר משהו שאני סברתי שהוא כן הכריע ואמר לי ג'קי שהוא לא הכריע ואני לא יודע, על השאלה האם זה סעיף תקציבי נפרד ולזה יש חלופה הגיונית לדעתה של היועצת המשפטית שאומרת שזה יופיע בתחום פעולה נפרד בסעיף תקציבי.
מירי פרנקל-שור: אם אנחנו כותבים בסעיף תקציב אנחנו צריכים להגיד איפה.
מירי פרנקל-שור: מה שחשוב למשרד הבטחון שזה לא יהיה חלק מתקציב הבטחון לכן רצינו להציע שיקבע שר האוצר בהסכמת שר הבטחון זאת אומרת, כך אנחנו כובלים את שר האוצר שלא יוכל לקבוע שזה חלק מתקציב הבטחון אבל, אם אנחנו רוצים להגיע להסכמה, ששר האוצר יסכים עם שר הבטחון אז זה קצת מורכב אבל, או שנקבע בסעיף 54 או בסעיף 16 .
יעקב ברקאי: הויכוח הוא לכאורה מכיוון שאין ויכוח אבל הויכוח לכאורה הוא איפה ימוקם תחום הפעולה התקציבי?
יעקב ברקאי: לדעתי אין שום בעיה להגיע עם משרד הבטחון למיקום התחום זאת אומרת, הם יתנגדו שזה יהיה בסעיף 15.
מירי פרנקל-שור: אז נכתוב שלא בסעיף תקציב משרד הבטחון.
יעקב ברקאי: אני חושב שצריך לרשום רק תחום פעולה נפרד.
מירי פרנקל-שור: איפה נשים תחום פעולה נפרד, הרי אין החלטה של ועדת שרים שזה תקציב?
יעקב ברקאי: לא ברור לי למה צריך לקבוע בחקיקה את המיקום של התחום.
רוני בר-און: כי רק כך אנחנו מכוונים ולא מתרוצצים שנה אחרי שנה בדיוני הסרק, אם אפשר לצבוע את זה פה, אם אפשר לצבוע את זה שם, שלש פעמים, ארבע וחמש.
יעקב ברקאי: יש תחולה לחוק ויש תקציב.
יעקב ברקאי: אם יהיה כתוב בתקציב משרד הבטחון אנחנו מעבירים את זה למרתפי סדרי העדיפויות.
רוני בר-און: הפתרון שלי היה תחום תקציבי נפרד.
מירי פרנקל-שור: באיזה תקציב?
יעקב ברקאי: מתקציב המדינה.
מירי פרנקל-שור: אם אתה אומר בתחום תקציבי נפרד בתקציב המדינה, ראה, ג'קי, אנחנו רוצים ללכת כאן על חוק שיש לו מימון מכיוון שבסופו של דבר כל האופרציה הזו, אם לא יהיה לה מימון אז - -
רוני בר-און: אז יהיה כתוב "בתחום פעולה נפרד בסעיף תקציב שאיננו תקציב מן התקציבים של משרד הבטחון".
יעקב ברקאי: לא, ממש לא.
יעקב ברקאי: זה מנוגד לכל מה שאמרנו.
יעקב ברקאי: זה באמת, זה לא נורמאלי.
מירי פרנקל-שור: בעקרון, אמרנו שזה יהיה בסעיף 16.
יעקב ברקאי: זה הפוך לגמרי מכל ההסכמות שהגיעו גם עם המציע המקורי.
רוני בר-און: יש הסכמה בין משרד הבטחון למשרד האוצר.
יעקב ברקאי: עם מה שאמרת עכשיו פטרת אותם אפילו משקל.
רוני בר-און: ואתה מחפש לשים עליהם את הכל.
יעקב ברקאי: לא נכון.
יעקב ברקאי: ממש לא נכון.
יעקב ברקאי: היה לי סיכום עם הממונה על התקציבים מראש אגף תקציבים במשרד הבטחון לפני החקיקה של החוק הזה והוא הסכים לשים מחצית, מן הרגע שהחל תהליך החקיקה הוא לקח reverse ואמר: "לא, אנחנו לא שמים שקל" ומה שאתה עכשיו הצעת זה בדיוק מה שהוא אמר.
מירי פרנקל-שור: אמרתי את עמדתי.
מירי פרנקל-שור: הסעיף בקריאה ראשונה היה גם בסעיף תקציב נפרד.
מירי פרנקל-שור: היתה הסכמה ואנחנו נטינו להגיע בחוק הזה להסכמה, להעלות את החוק בהסכמה, לכן הצענו וזה היה מקובל על ג'קי וזה היה מקובל גם על משרד הבטחון, בסעיף 16 הסכמנו ואפילו הסכמנו שמשרד האוצר, וסליחה, מר טרייבר, זה כן היה מוסכם, מה שאתם אמרתם הוא שזה לא יהיה בסעיף 15.
מירי פרנקל-שור: אני הולכת פה בין השטין.
מירי פרנקל-שור: היתה הסכמה והיתה החלטה של ראש הממשלה.
איתן כבל: הויכוח האמיתי הוא לא המיקום, משרד האוצר רוצה שהוא יהיה שותף.
איתן כבל: כל הסיפור החל בהרחבה.
איתן כבל: לגופו של ענין, הענין הוא פשוט, צריך להכריע כאן.
איתן כבל: הרי במשרדי הממשלה פינוי המוקשים נראה כמשהו שבקושי מסתכלים עליו, זה לא בדיוק נושא שבכלל מעניין, אנחנו פה, הועדה לקחה על עצמה לכפות על המערכת לעשות את זה, וכך צריך להתייחס לזה לכן, כאן חייבת להיות מצידנו הכרעה ומה שתחליט, יושב הראש, מבחינתנו נלך אחריך בענין הזה.
רוני בר-און: האם יש פתרון מוסכם על הנוסח?
רוני בר-און: למה זה לא יכול להיות בסעיף 16?
ניסים זימבר: סעיף 16 הוא סעיף שמיועד לתקציב משרד הבטחון ולפיקוד העורף, וגם הוא סעיף שיש בו סדרי עדיפויות ועוד פעם לא יהיה מימון בעתיד.
בצלאל טרייבר: בדיון שהיה אצלך בחדר אחר לפני שלושה חדשים הבעת את עמדתך חד משמעית שזה לא יהיה מתקציב משרד הבטחון, וגלבי תקציב בטחון דרך אגב, הקהנ"ר, הצבא מפנה מוקשים עם נ"ט, בלי קשר לזה.
יעקב ברקאי: אבל היא רשות במשרד הבטחון.
מירי פרנקל-שור: היתה החלטה של ראש הממשלה שזה יהיה חצי משרד הבטחון וחצי משרד האוצר.
רוני בר-און: אנחנו נחליט על סעיף תקציבי נפרד.
רוני בר-און: נוריד להם את ה 13 מליון וחצי.
רוני בר-און: סעיף תקציב נפרד בחוק התקציב השנתי ולא יפחת מ 27 מליון שקלים חדשים לשנה.
רוני בר-און: בסעיף זה כהגדרתו בחוק התקציב השנתי, כמשמעותו בחוק יסודות תקציב התשמ"א- 1985.
רוני בר-און: הצבעה בעד - רוב נגד - מיעוט ההחלטה התקבלה
ישראל טרייכמן: הקרן לפינוי שדות מוקשים 10.
ישראל טרייכמן: (א) מוקמת בזה קרן לפינוי שדות מוקשים במסגרת משרד הבטחון, חברי הנהלת הקרן יהיו: (1) עובד משרד הביטחון שאינו עובד הרשות שימנה השר, והוא יהיה היושב ראש; (2) עובד משרד החוץ, שימנה שר החוץ; (3) עובד משרד האוצר, שימנה שר האוצר; (4) עובד המשרד לפיתוח הנגב והגליל, שימנה השר לפיתוח הנגב והגליל; (5) עובד משרד המשפטים שימנה שר המשפטים.
ישראל טרייכמן: (ב) מטרות הקרן יהיו לנהל כספי תרומות שהועברו לקרן לשם פינוי שדות מוקשים, ובכלל זה לרכישת ציוד ולהתקשרות עם מפעילים ועם חברות מפקחות; כספי הקרן ייועדו למטרותיה בלבד.
ישראל טרייכמן: (ג) תקציב הקרן ימומן מתרומות והוא יהיה בנוסף על תקציב הרשות כאמור בסעיף 9; תקציב הקרן ייקבע בתחום פעולה נפרד בסעיף תקציב האמור בסעיף 9.
ישראל טרייכמן: (ד) הנהלת הקרן תחליט אם לקבל תרומה שהוצעה לה, לפי עקרונות ושיקולים שקבע השר, לרבות לעניין סעיף 10א', אשר יבטיחו מינהל תקין ושמירה על טוהר מידות וכן תבחן את בקשות הרשות לשימוש בתרומות ותחליט אם לאשרן.
ישראל טרייכמן: (ה) סדרי פעולתה של הקרן ייקבעו בתקנות בהסכמת שר המשפטים.
ישראל טרייכמן: (ו) נותר סכום עודף בתחום פעולה של תקציב הקרן בחוק תקציב שנתי לשנת כספים פלונית, רשאי שר האוצר, בהודעה לוועדת הכספים של הכנסת, להתיר את השימוש באותו סכום בשנת הכספים שלאחריה לאותו תחום פעולה שבה נכלל; הותר שימוש בסכום עודף כאמור בסעיף זה, יווסף הסכום לתקציב של שנת הכספים הבאה בהתאמה כאילו היה חלק ממנו.
ישראל טרייכמן: (ז) נותר סכום עודף בתחום פעולה של תקציב הקרן בחוק תקציב שנתי לאחר סיום פינוי כל שדות המוקשים, יועבר התקציב לטיפול בנפגעי מוקשים כפי שיורה המנהל הכללי של המוסד לבטוח לאומי.
רוני בר-און: סעיף ו'.
רוני בר-און: למה "רשאי שר האוצר"?
רוני בר-און: "יעביר שר האוצר" במקום "רשאי שר האוצר" ואז זה יחייב אותו.
משה כחלון: לגבי ד', "הנהלת הקרן תחליט לפי עקרונות ושיקולים שקבע השר" - מה מקומו של השר בקביעת השיקולים אחרי שהוקמה הקרן?
מירי פרנקל-שור: באופן עקרוני העקרונות והשיקולים יצטרכו להיקבע בתקנות והתקנות יבואו לאישור הועדה.
משה כחלון: אישור הועדה יותר מקובל, לכן אתה מקים הנהלה.
ישראל טרייכמן: הוראות לענין שימוש בכספי תרומות 10א.
ישראל טרייכמן: (א) שימוש בכספי תרומות שהגיעו לקרן יהיה בהתאם לתכנית השנתית והתכנית הרב-שנתית.
רוני בר-און: אנחנו בשלב החקיקה, האם אי אפשר היה לסמן את זה 11?
מירי פרנקל-שור: מכיוון שכולם כל כך התקבעו על מיספור.
מירי פרנקל-שור: במליאה זה ירוץ ויהיה 11.
רוני בר-און: בסדר.
ישראל טרייכמן: (ב) על אף האמור בסעיף קטן (א), התקבלה תרומה המיועדת לפינוי שדה מוקשים מסוים שאינו כלול בתכנית השנתית, רשאית הקרן לאשר את קבלת התרומה, ורשאית הרשות להשתמש בתרומה לשם פינוי אותו שדה מוקשים, אם התרומה מכסה את כל עלות פינויו של אותו שדה מוקשים, או אם היא מכסה חלק מהעלות ובלבד שהתקיימו כל אלה: (1) פינוי שדה המוקשים לא יפגע בפינוי שדות המוקשים שיועדו לפינוי בהתאם לתכנית השנתית; (2) התרומה עומדת באמות מידה שקבע השר לעניין שיעור התרומה ביחס לעלות הפינוי ולעניין מידת השינוי בתכנית הרב-שנתית; (3) הוועדה המייעצת השתכנעה כי שיקולים ציבוריים מיוחדים מצדיקים את פינוי שדה המוקשים בנוסף על הפינויים לפי התכנית השנתית;
אפרת פרוקצ'יה: יש לנו הערה לגבי הסעיף הזה.
אפרת פרוקצ'יה: ממשרד האוצר.
אפרת פרוקצ'יה: לגבי 10(א) (ב).
ישראל טרייכמן: "שיקולים כאמור יירשמו ויפורסמו ובאתר האינטרנט של משרד הבטחון"
אפרת פרוקצ'יה: לענין הזה, ממה שהבנתי בדיונים הקודמים אמרנו שאם התרומה מכסה את כל עלות הפינוי של אותו שדה מוקשים עדיין אנחנו רוצים שזה לא ישנה את סדרי העדיפויות של הרשות.
אפרת פרוקצ'יה: בשל כך עלינו לוודא ש 10(א)(ב)(1) יתקיים ופינוי שדה המוקשים לא יפגע בפינוי שאר שדות המוקשים.
אפרת פרוקצ'יה: צריך להיות בנוסף שגם לענין החלק הראשון עדיין סעיף (1) צריך להתקיים.
אפרת פרוקצ'יה: אחרת יכול להיווצר מצב שבאמת ממומנת כל הפעילות אבל זה פוגע בסדרי עדיפות ואז בעצם המימון של פינוי שטח מסויים מקדים אותו בסדר העדיפויות ביחס לשטחים אחרים, תוצאה שהיא בעייתית.
אפרת פרוקצ'יה: אפשר להוסיף פסיק לפני ה"בלבד".
מירי פרנקל-שור: היא צודקת, נכון.
מירי פרנקל-שור: אנחנו מנסים להיזהר מאד בכל תרומה שתגיע לקרן ויש לנו כל מיני תוספים איך ניתן לעשות כל מיני מניפולציות.
מירי פרנקל-שור: לכן אנחנו רצינו להימנע ממצב שבו אפילו אם תבוא תרומה ותכסה את כל עלות הפינוי של מקום מסוים זה בכל זאת לא יפגע בסדר העדיפויות.
מירי פרנקל-שור: מדוע?
מירי פרנקל-שור: כיוון שאנחנו רוצים שסדר העדיפויות שיקבע - - -
רוני בר-און: הבנתי.
רוני בר-און: התכלית או הערך שאתם מנסים להבטיח שלא יבוא בן אדם ויקנה בתרומה ויאמר: תעשו את זה פה, לפני הבית שלי או לפני הכפר שלי.
ניסים זימבר: ואם הכנסיה תרצה לפנות את השטח באיזור ירדן היא תודיע על מימון ואתה צריך למצוא שיקולים ציבוריים מיוחדים לכן, אם יש מימון מלא אז סעיף (3) לא צריך לחול ואם אין מימון מלא אז כל סעיף (3) כן צריך לחול.
רוני בר-און: איפה היא מסדרת את זה עם הפסיק?
ניסים זימבר: לא, זה לא מסדר את סעיף 3.
מירי פרנקל-שור: אנחנו רוצים שבכל זאת השיקולים, בזה שיש לך מימון מלא של שטח אתה עדיין צריך לבחון את התרומה ולוודא שמאחורי התרומה לא עומדים כל מיני שיקולים שהם לא שיקולים - -
רוני בר-און: אבל הרעיון שבאה הכנסיה ואומרת: תפני ביריחו.
רוני בר-און: אותה לא מעניין רמת הגולן או שטח ההפקר בירושלים.
מירי פרנקל-שור: לכן צריך להוסיף את זה, זה משום מה נפל מרוב הנוסחים, לכן אנחנו נותנים את האפשרות ולא אומרים שהאפשרות מתקבלת אוטומטית אלא שהאפשרות צריכה להישקל.
מירי פרנקל-שור: מה שצריך להיות הוא שהקריטריונים האלה צריכים לחול גם על פינוי מלא וגם על פינוי חלקי.
מירי פרנקל-שור: השר יכול לאשר אבל הוא צריך לבדוק.
רוני בר-און: החוק מאפשר לשר לעבוד בשני ערוצים מקבילים.
רוני בר-און: ערוץ אחד "פול" התרומות ויש בו את סדרי העדיפויות המובְנים של השר וערוץ שני שיהיה כפוף למבחן בג"ץ כנראה, ואז אם השר ישקול את השיקולים הציבוריים הנכונים ותבוא הכנסיה, למשל, ותבקש לפתוח "בלון" ותאמר: הנה המימון ותקפיץ אותנו בסדרי העדיפויות, אפילו תקח מפעיל נוסף בלי שתפגע בסדר ההתנהלות הרגיל של סדרי העדיפויות אנחנו נותנים לך את הכסף, תפנה גם ביריחו, אז- - -
ניסים זימבר: הבעיה היא שסעיף (3) יכול לטרפד.
רוני בר-און: לא יכול.
ניסים זימבר: אבל צריך להצביע על שיקולים ציבוריים נרחבים שיצדיקו בקשת הכנסיה.
רוני בר-און: הטיעון שלך יובא לבג"ץ.
רוני בר-און: אני לא נוגע בהתנהלות הרגילה, קבעתי תכנית רב-שנתית.
רוני בר-און: תאמר לבג"ץ שקיבלת עוד 10 מליון דולר כדי לפנות במקום אחר, ואתה תאמר שאין לך כח אדם והם יאמרו שהם דואגים גם למימון כח אדם.
רוני בר-און: או אז תהיה לשר יכולת לקבל את השיקול.
רוני בר-און: זה השיקול הציבורי המיוחד.
מירי פרנקל-שור: אותם קיבוצים או מושבים או ישובים קטנים בערבה, שלא יכולים לגייס את התרומה בסופו של דבר הם יזוזו בסדר העדיפויות.
אפרת פרוקצ'יה: צודק ניסים.
ניסים זימבר: אתם מפספסים נקודה.
ניסים זימבר: יש כאן את הכנסיה הזאת, או שיש מבנה ורוצים לדוגמה להקים מעבר באיזור משותף עם ירדן.
ניסים זימבר: זה שיקול ציבורי או שכמו שיושב הראש אומר זה "פרופר" שיקולים ציבוריים אבל יש למשל, מישהו שרוצה להקים קניון ברמת הגולן ובאזור ממוקש, בשביל להקים את הקניון הוא צריך לפנות אותו ואין שיקול ציבורי פה.
ניסים זימבר: אז לא נוכל לאשר לו.
ניסים זימבר: הוא מביא תורם ולא פוגע בתכנית אבל לא נוכל לתת לו.
רוני בר-און: אתה תוכל לתת לו.
רוני בר-און: זה שיקול ציבורי וכן תוכל לתת לו.
רוני בר-און: פתיחת קניון כוללת שיקולים ציבוריים כמו עידוד תעסוקה, עידוד מסחר ואחרים.
רוני בר-און: תוכל בקלות להתקדם קדימה.
ניסים זימבר: כתוב "ציבורים מיוחדים".
מירי פרנקל-שור: הדברים נדונו עד היום.
מירי פרנקל-שור: הוכרע שבסופו של דבר זה לא קורה אוטומטית.
מירי פרנקל-שור: יזם שרוצה לפנות שטח מסויים יצטרך אישור.
רוני בר-און: הענין נדון בקריאה הראשונה וסיכמנו שזה לא "כספומט" שבו יזם תוחב תרומה ומקבל פינוי שדה מוקשים.
מירי פרנקל-שור: מעבר לזה, על מנת לתת לאותו יזם את האפשרות אמרנו: יבואו שיקולים לשר.
מירי פרנקל-שור: לא ברור שיבוא יזם ויתנו לו, כיוון שאם הוא יקבל אז תבוא קבוצה אחרת שמתנגדת ותרצה גם לפנות את אותו השטח.
מירי פרנקל-שור: את כל הדברים האלה ישקול השר.
רוני בר-און: אתה צריך להבין.
רוני בר-און: השר קובע תכנית רב שנתית ולוקח את הכסף לפי סדרי העדיפויות שנקבעו עם הועדה, מתוך "פול" שהכסף בו לא נצבע לצורך פינוי ספציפי.
רוני בר-און: כאשר יבוא מישהו ויאמר: זה כסף אבל הוא צבוע לפינוי ספציפי שלא בסדרי העדיפויות שלכם, ואם אתם מסדרים את זה תוך שנה אני תורם אבל אתם אומרים לי לחכות בתור עשר שנים אז לא, השר ישאל אם הפינוי יפגע בהתנהלות הרגילה כי למשל, יש עוד חברת פינוי בקנדה או בסורינאם שיכולה לבוא ולסדר את זה, ואז יתקבל הכסף והשר יאשר פינוי מקביל לפינוי שלפי התכנית.
איתן כבל: "מיוחדים" יוצר החרגה.
איתן כבל: אם אתה כותב את המילה "מיוחדים" אתה צריך לעשות פעולות של פליק פלאק עם בורג באמצע.
רוני בר-און: כל מה שמנחה את השר גם בקביעת התכנית הרב שנתית וגם בקביעת סדר העדיפויות, זה שיקולים ציבוריים.
רוני בר-און: "פעם אחת" זה מקרה מיוחד; זה מה שהמשפטנים קוראים לו lex generali החוק הרגיל, הכללי וזה lex specialis הענין של הכנסיה או משהו דומה.
רוני בר-און: זה הענין של המיוחדות בשיקול.
איתן כבל: מייצר מדרגה.
רוני בר-און: אין לך בעיה.
אפרת פרוקצ'יה: אם באמת מפעיל מממן את מלוא עלות הפינוי, אנחנו צריכים שיתקיים רק תנאי אחד מן השלושה וזה התנאי הראשון, סעיף (1) שהוא אומר שאכן זה לא פוגע בסדרי העדיפויות.
אפרת פרוקצ'יה: כל מה שאמרתי הוא שאם הוא מממן את הכל אז רק סעיף (1) יתקיים.
ניסים זימבר: סעיף (3) פוגע בזה.
רוני בר-און: לא, סעיף (3) לא פוגע בזה.
אבי דיכטר: אני חושב שזו טעות.
אבי דיכטר: בסופו של דבר, פינוי, מה שנשאר אחריו הוא באחריות מדינת ישראל.
אבי דיכטר: לא יכול להיות שתורם יבוא עם הסכום ויבוא עם החברה ויחליט שב- 10 מליון דולר הוא מביא חברה פלשתינית שתפנה את המוקשים ואחר כך מדינת ישראל נשארת אחראית על השטח ולכן בשיקולים הציבוריים המיוחדים יש את הכל, גם הפינוי, גם מי ביצע את זה, גם איכות הביצוע וגם האחריות לאחר מכן והסעיף - - -
רוני בר-און: הסתיים הדיון.
רוני בר-און: מועלה להצבעה, מי בעד להשאיר את סעיף (3) הצבעה בעד - רוב נגד - מיעוט ההחלטה התקבלה
רוני בר-און: תודה רבה, נמשיך הלאה.
רוני בר-און: ענין הפסיק לא דורש את הסכמת הועדה.
מירי פרנקל-שור: 10(א) יחול גם על פינוי, יחול לא רק על פינוי חלקי אלא גם על פינוי מלא ועל מימון מלא.
מירי פרנקל-שור: (1), (2), ו (3).
מירי פרנקל-שור: כולם יחולו.
מירי פרנקל-שור: זה נוסח חדש.
ישראל טרייכמן: ג.
ישראל טרייכמן: התרומה יכולה שתינתן גם בדרך של מימון פעילות מפעיל מסוים, הקרן רשאית לאשר קבלת תרומה כאמור ובלבד שיתקיימו כל אלה:
רוני בר-און: זה לא מופיע.
אפרת פרוקצ'יה: זה הנוסח המתוקן.
רוני בר-און: זה לא מופיע בפנינו.
מירי פרנקל-שור: הרעיון הוא שניתן לא רק לקבל תרומה בכסף אלא מותר גם לקבל תרומה שוות-כסף.
מירי פרנקל-שור: זאת אומרת למשל, שממשלת נורבגיה מחליטה לסייע בפינוי מוקשים כאן והיא מוכנה לתת את הכסף אבל רק אם החברה נורבגית.
מירי פרנקל-שור: חשוב לנו להסביר שהחברה הנורבגית תעמוד בכללים.
רוני בר-און: החברה בכלל לא נכנסת אם היא לא עוברת את המחסומים של תחילת החוק.
רוני בר-און: זה ברור לחלוטין.
רוני בר-און: אם החברה הנורבגית לא קיבלה את האישור אז היא לא תוכל לתת את התרומה.
בצלאל טרייבר: בהגינות, זה לא ענין של משרד הבטחון.
בצלאל טרייבר: יש פה טעם לפגם כשתורם יכול להצביע גם על החברה וגם להחליט כמה הוא משלם לה עבור העבודה.
בצלאל טרייבר: נראה לי שיש כאן טעם לפגם.
אבי דיכטר: מה אכפת לך כל עוד החברה הזו עומדת בתקנים.
אבי דיכטר: המטרה לפנות את המוקשים.
איתן כבל: השאלה היא, מה המהות?
רוני בר-און: אל תהיה צדיק.
דובר: אז תהיה לך קבוצה אחת פחות.
מירי פרנקל שור: היא גם לא אומרת איזה שדה מוקשים.
רוני בר-און: אקרא את זה שוב.
רוני בר-און: "..
רוני בר-און: תרומה יכולה להיות שתינתן גם בדרך של מימון פעילות, מפעיל מסויים, הקרן רשאית לאשר קבלת תרומה כאמור ובלבד שיתקיימו כל אלה.
רוני בר-און: .
רוני בר-און: " הרשות תשאל את המפעיל, התרומה לא מיועדת לפינוי שדה מוקשים מסוים, התרומה תשמש לפינוי שדה מוקשים בהתאם לתכנית השנתית, התרומה מכסה את כל עלות הפינוי של שדה המוקשים שנקבע לפי פיסקת מישנה 2.
רוני בר-און: הועדה המייעצת אישרה את השימוש בתרומה.
רוני בר-און: אני בעד.
רוני בר-און: מועלה להצבעה, מי בעד?
רוני בר-און: הצבעה בעד - רוב נגד - מיעוט
רוני בר-און: תודה רבה, נעבור לסעיף הבא.
ישראל טרייכמן: דוחות כספיים 11.
ישראל טרייכמן: (א) בתוך שלושה חודשים מתום כל שנת כספים תפרסם הרשות באתר האינטרנט של משרד הביטחון דוח כספי שייכלל בו פירוט מלא ומדויק של הכנסותיה והוצאותיה בשנה שלגביה מוגש הדוח.
ישראל טרייכמן: (ב) השר ידווח לוועדת החוץ והביטחון של הכנסת בסוף כל שנת תקציב על פעולות הקרן, הכנסותיה והוצאותיה.
ישראל טרייכמן: (ג) בדוחות הכספיים יצוין לצד כל תרומה ממי ניתנה, את ייעודה, את סכומה או שוויה, ולגבי תרומה בשווי כסף – את תיאורה.
ישראל טרייכמן: פרק ג' – הוועדה המייעצת הועדה המייעצת 12.
ישראל טרייכמן: (א) מוקמת בזה ועדה מייעצת, שחבריה הם: (1) עובד משרד הביטחון שאינו עובד הרשות שימנה השר והוא יהיה היושב ראש; (2) עובד המשרד להגנת הסביבה, שימנה השר להגנת הסביבה; (3) עובד משרד התיירות, שימנה שר התיירות; (4) עובד משרד החקלאות ופיתוח הכפר, שימנה שר החקלאות ופיתוח הכפר; (5) עובד משרד החוץ, שימנה שר החוץ; (6) עובד המשרד לפיתוח הנגב והגליל, שימנה השר לפיתוח הנגב והגליל; (7) נציג מרכז המועצות האזוריות בישראל, שימנה יושב ראש מרכז המועצות האזוריות בישראל; (8) נציג רשות מקרקעי ישראל, שימנה מנהל רשות מקרקעי ישראל; (9) נציג נפגעי המוקשים, שיקבע השר מתוך רשימת מועמדים שיציע המנהל הכללי של המוסד לבטוח לאומי.
ישראל טרייכמן: (ב) חבר הוועדה המייעצת לא יהיה חבר בהנהלת הקרן; היעדר מישיבות הוועדה המייעצת 12 א.
ישראל טרייכמן: חבר הוועדה המייעצת שנעדר משלוש ישיבות רצופות יחדל להיות חבר הוועדה, מלבד אם נעדר בגלל מחלה או בגלל שירות בצבא הגנה לישראל.
רוני בר-און: לגבי שאלתך על שרות מילואים הרי מדובר על שלש העדרויות רצופות ולגבי שאלתך על שהייה בחו"ל מטעמי עבודה, אלו לא ישיבות של אחת לשבוע.
ישראל טרייכמן: תפקידי הועדה המייעצת 13.
ישראל טרייכמן: תפקידי הוועדה המייעצת הם: למסור לשר חוות דעת בנוגע לתכנית הרב שנתית של הרשות, לא יאוחר מ-60 ימים לאחר שהרשות הגישה הצעה לתכנית כאמור, לפי סעיף 14(א); למסור לשר חוות דעת בנוגע לתכנית שנתית של הרשות, לא יאוחר מ-45 ימים לאחר שהרשות הגישה הצעה לתכנית כאמור, לפי סעיף 14(ב); לערוך בקרה ומעקב אחר יישום תכניות הרשות.
ניסים זימבר: לגבי הסעיף האחרון סעיף (3) "לערוך בקרה ומעקב" אנחנו לא ממנים עוד מבקר למערכת הבטחון, הכוונה כאן היא בקרה ומעקב אחרי התכנית הרב-שנתית לפינוי מוקשים, לא לתכניות הרשות.
רוני בר-און: אני לא מתפשר על הסעיף הזה.
רוני בר-און: תפקידה של הוועדה הוא בדיוק זה.