Deux missions de terrain en milieu académique en Estonie méridionale
projet Moldico (2017-2018)
Auteurs : Jean Léo Léonard,Alexis Pierrard
Revue : Études finno-ougriennes
Éditeur : Presses de l'Inalco
Année : 2021

Les deux auteurs se sont rendus en juin et novembre 2018 en Estonie dans le cadre d’une mission pour le projet interdisciplinaire Parrot\, afin d’explorer le réseau dialectal sud-fennique\, en particulier les dialectes méridionaux (võro et mulgi) et le dialecte oriental (kodavere)\, de deux points de vue : la dialectologie perceptive d’une part\, les ateliers d’élaboration de matériaux pédagogiques d’autre part. Le terrain s’est déroulé en milieu universitaire\, sondant aussi bien l’état des connaissances que la praxis pédagogique dans ces langues collatérales du Sud et de l’Est de l’Estonie\, au sein du continuum dialectal estonien\, que l’on peut qualifier de Mundartbund. De ces rencontres avec des experts ou des locuteurs des dialectes estoniens émergent des considérations générales sur l’enquête en sciences humaines\, les méthodes de recherche sur les déterminismes de la variation dialectale et les vertus de l’observation des milieux et du contexte\, urbain et rural\, in situ\, afin de contextualiser et d’ancrer les savoirs dans l’expérience individuelle et collective.,Die beiden Autoren reisten im Juni und November 2018 im Rahmen eines Auftrags für das interdisziplinäre Projekt Parrot nach Estland\, um das südfinnische Dialektnetzwerk\, insbesondere die südlichen Dialekte (Võro und Mulgi) und den östlichen Dialekt (Kodavere)\, aus zwei Perspektiven zu erforschen: einerseits durch perzeptive Dialektologie\, andererseits durch Workshops zur Entwicklung von Lehrmaterialien. Die Feldarbeit fand im akademischen Umfeld statt und sondierte sowohl den Wissensstand als auch die pädagogische Praxis in diesen süd- und ostestnischen Nebensprachen innerhalb des estnischen Dialektkontinuums\, das man als Mundartbund bezeichnen kann. Aus diesen Begegnungen mit Experten oder Sprechern der estnischen Dialekte ergeben sich allgemeine Überlegungen zur Untersuchung in den Humanwissenschaften\, zu Forschungsmethoden über die Determinismen der dialektalen Variation und zu den Vorzügen der Beobachtung von Milieu und Kontext\, Stadt und Land\, in situ\, um das Wissen zu kontextualisieren und in der individuellen und kollektiven Erfahrung zu verankern.,Kaks autorit reisisid 2018. aasta juunis ja novembris Eestisse interdistsiplinaarse Parrot-projekti raames\, et uurida Lõuna-Fennia murdevõrgustikku\, eelkõige lõunamurde (võro ja mulgi) ja idamurde (kodavere)\, kahest vaatenurgast: ühelt poolt tajumurrete uurimise ja teiselt poolt pedagoogiliste materjalide arendamise õpikodade kaudu. Välitööd toimusid ülikoolikeskkonnas\, sondeerides nii teadmiste seisu kui ka pedagoogilist praktikat nendes Lõuna- ja Ida-Eesti kõrvalkeeltes\, eesti murdekontinuumi raames\, mida võib kirjeldada kui Mundartbund. Nendest kohtumistest eesti murrete ekspertide või kõnelejatega tulenevad üldised kaalutlused humanitaarteadusliku uurimise kohta\, uurimismeetodid murdevariatsiooni determinismide kohta ning keskkonna ja konteksti\, linna- ja maapiirkondade\, vaatlemise voorused kohapeal\, et kontekstualiseerida ja kinnistada teadmised individuaalsesse ja kollektiivsesse kogemusse.,Kirjoittajat matkustivat Viroon kesä- ja marraskuussa 2018 osana monitieteisen Parrot-hankkeen toimeksiantoa\, jonka tarkoituksena oli tutkia eteläisen Fennian murreverkkoa\, erityisesti eteläisiä murteita (võro ja mulgi) ja itäistä murretta (kodavere)\, kahdesta näkökulmasta: toisaalta havaintomurteista ja toisaalta pedagogisten materiaalien kehittämistyöpajoista. Kenttätyöt tehtiin yliopistoympäristössä\, ja niissä tutkittiin sekä tietämyksen tilaa että pedagogista käytäntöä näissä Etelä- ja Itä-Viron oheiskielissä Viron murrejatkumossa\, jota voidaan kuvata Mundartbundiksi. Viron murteiden asiantuntijoiden tai puhujien kanssa käydyistä tapaamisista nousevat esiin yleiset pohdinnat humanistisesta tutkimuksesta\, murteiden vaihtelun determinismiä koskevista tutkimusmenetelmistä sekä siitä\, miten hyödyllistä on havainnoida ympäristöjä ja konteksteja\, kaupunki- ja maaseutuympäristöjä\, paikan päällä\, jotta tieto voidaan kontekstualisoida ja ankkuroida yksilöllisiin ja kollektiivisiin kokemuksiin.

Mots-clés : Ateliers d'écriture,Gnoséologie géolinguistique,Dialectes estoniens,Dialectologie perceptive,Estonien,Histoire de l'estonie,Géographie estonienne,Linguistique appliquée